prop · H2031d14 · 2014-10-23 00:00:00 — tillsatte en interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att göra en översyn av regler och tillämpning av förmånerna bilstöd till personer med funktionsnedsättning, handikappersättning och vårdbidrag (S2012:G) Syftet är att stöden ska göras mer förutsägbara, rättssäkra och hållbara . Målet med översynen är att åstadkomma ett mer sammanhållet och ändamålsenligt system för ersättning och för merkostnader för personer med funktionsnedsättning. Den del som rör bilstödet har redovisats . Övriga delar ska slutredovisas . 3.7.1Höjd föräldrapenning på grundnivå Ärendet och dess beredning: Förslaget om höjd föräldrapenning på grundnivå har beretts under hand med . Regeringens förslag: Föräldrapenning på grundnivå ska höjas från per dag till per dag fr.o.m. . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för föräldrapenning som avser tid före ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att föräldrapenningens grundnivå höjs från nuvarande per dag till per dag. Höjningen stärker ekonomin för barnhushåll med låga inkomster och är fördelningspolitiskt träffsäker. En höjd grundnivå når framför allt unga föräldrar som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden eller de som av andra skäl inte uppfyller krav på att få föräldrapenning på sjukpenningnivå. Även hushåll där en eller båda föräldrarna är födda utomlands har en relativt sett hög andel föräldrapenning på grundnivå. Dessa hushåll löper högre risk för ekonomiskt utsatthet. använde kvinnor av all föräldrapenning som betalades ut på grundnivå. En förklaring till detta, utöver det faktum att kvinnor i genomsnitt har lägre lön än män, är att kvinnor oftast är de som tar ut för- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Därmed påverkas de i högre utsträckning av det särskilda kvalifikationskrav som gäller . Villkoret innebär att föräldern under minst före barnets födelse ska ha varit försäkrad för en sjukpenning som överstiger lägstanivån, . Om kravet inte är uppfyllt eller hel föräldrapenning på sjukpenningnivån i annat fall inte överstiger , lämnas föräldrapenning på grundnivå. Höjningen av grundnivån kommer att öka hushållens ekonomiska standard. får föräldrar med ersättning på grundnivå, används, ca före skatt. Efter höjningen blir motsvarande ersättning före skatt. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 2.1. Förslaget innebär att grundnivån höjs till per dag. grundnivå innebär att fler föräldrar än tidigare får ersättning på grundnivå eftersom de föräldrar som har en sjukpenninggrundande inkomst som ger föräldrapenning på sjukpenningnivå istället får ersättning på grundnivå. Förslaget innebär att utgifterna för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring beräknas öka med ca . Ärendet och dess beredning: Förslaget om höjt underhållsstöd har beretts under hand med och . Något yttrande från Lagrådet har inte inhämtats då lagförslaget författningstekniskt och även i övrigt är av sådan beskaffenhet att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. Regeringens förslag: Underhållsstödsbeloppet ska höjas med och barn. Förslaget ska träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser tid efter . Skälen för regeringens förslag: Ensamstående föräldrar har oftare en knappare ekonomi än föräldrar som är gifta eller sambor. Detta gäller särskilt för ensamstående mammor. Ensamstående föräldrars disponibla inkomster utgörs dessutom till en större andel av familjeekonomiska stöd som t.ex. underhållsstöd och bostadsbidrag. Underhållsstödets belopp är inte knutet till prisutvecklingen i samhället och har inte höjts . Regeringen anser därför att det finns anledning att höja stödet med per barn och månad. Dagens underhållsstöd täcker inte längre hälften av normalkostnaden för barnet efter det att hänsyn har tagits till barnbidraget. Detta gäller särskilt de äldre barnen inom underhållsstödssystemet. Då många barn med låg ekonomisk standard lever i hushåll som är mottagare av underhållsstöd är det dessutom fördelningspolitiskt träffsäkert att höja underhållsstödet. Förslaget föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser tid efter . Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 2.1. Ett höjt underhållsstödsbelopp innebär även en högre betalningsskyldighet för den bidragsskyldige föräldern eftersom återbetalningsbeloppet ökar. Därutöver har framfört att för bidragsskyldiga som har skulder för obetalda underhållsstöd riskerar förslaget att innebära en ökad skuldbörda. Höjningen av underhållsstödsbeloppet beräknas öka utgifterna för anslaget 1:3 Underhållsstöd med , är ökningen beräknad till , till och för . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:1 Barnbidrag1 1 Anslaget byter namn. 2 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för allmänna barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får även användas för utgifter för tilläggsbelopp vid familjeförmåner enligt rådets förordning nr 883/04 om samordning av de sociala trygghetssystemen i EU. Barnbidragets grundläggande uppgift är att kompensera för den ökade försörjningsbörda som barn medför för en familj. Barnbidrag är ett generellt stöd som är lätt att överblicka samt enkelt med förhållandevis låga kostnader för administrationen. är nivån på det allmänna barnbidraget per barn och månad. finns ökade förutsättningar för föräldrarna att dela på barnbidraget för föräldrar med gemensam vårdnad. De föräldrar som inte vill dela kan i en gemensam anmälan välja vem som ska vara bidragsmottagare. Barnbidraget ska då betalas ut till den valda mottagaren. Om barnet bor växelvis hos båda föräldrarna betalas barnbidraget med hälften till vardera föräldern. Den förälder som vill ha en delning av barnbidraget ska då kunna visa att barnet bor växelvis. Barnbidraget ska efter anmälan betalas ut till endast den ena föräldern, om barnet bor varaktigt tillsammans med endast den föräldern eller om den andra föräldern inte kan delta i vårdnaden på grund av frånvaro, sjukdom eller annat skäl. Utgiftsutvecklingen inom anslaget beror främst på barnbidragets nivå och antalet barn . Om antalet barnbidragsberättigade barn förändras med 100 beräknas det påverka anslaget med . Under uppgick utgifterna för barnbidraget till . Det innebär att utgifterna detta år översteg anslaget med . Av de totala utgifterna för anslaget utgjorde allmänna barnbidrag , flerbarnstillägg , förlängt barnbidrag en procent och EU-förmåner . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är 133 miljoner högre än anvisade medel. Bedömningen av anslagsbehovet utgår från befolkningsprognoser. Antalet barn i åldern 0–beräknas öka –2018, vilket betyder att utgifterna för allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg blir högre. Utgifterna för förlängt barnbidrag beräknas utifrån utvecklingen av antalet 16–21-åringar i befolkningen. Utgifterna för EU-förmåner har minskat kraftigt . Det är osäkert om utgiften kommer att fortsätta minska eller om en ny jämnviktsnivå har nåtts. En orsak till minskningen är att föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning har upphört att vara EU-familjeför- måner. Sammantaget innebär ovanstående att kostnaden för anslaget kommer att öka . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Barnbidrag Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 25 anvisas under anslaget 1:1 Barnbidrag . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 26 , 27 respektive 27 . Tabell 3.10 Anslagsutveckling 1:2 Föräldraförsäkring 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2För 2015 avser 3 422 457 tkr beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbelopp som uppgick till -. Anslaget får användas för utgifter för: –föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken, –statlig ålderspensionsavgift för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning enlig lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, –jämställdhetsbonus enligt lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus. Tabell 3.11 Anslagets komponenter Utgiftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen är främst beroende av antalet födda barn och antalet barn mellan 0–, ersättningsnivåer, som styrs av löneutveckling och prisbasbelopp, samt fördelningen av ersättningsdagar mellan föräldrarna. Förändringar i födelsetalen påverkar redan på kort sikt användningen av både föräldrapenning och graviditetspenning samt de tio s.k. pappadagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen. Utgifterna för föräldraförsäkringen beräknas öka som en följd av ett fortsatt högt barnafödande samt en stigande medelersättning. Antalet födda barn väntas enligt SCB:s befolkningsprognos öka från 117 100 barn till 126 400 barn . Som en följd av detta ökar antalet utbetalade dagar med föräldrapenning, graviditetspenning och tillfällig föräldrapenning . Föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning baseras på den sjukpenninggrundande inkomsten som påverkas av timlönens utveckling. Timlönen förväntas öka och därmed ökar även medelersättningen i de olika förmånerna. En ökning av timlönen påverkar anslaget för föräldra- penning med ca , tillfällig föräldrapenning med ca samt graviditetspenningen med ca . Prisbasbeloppet styr den övre gränsen för ersättningen. uppgick utgifterna för anslaget till totalt . Utgifterna för den tillfälliga föräldrapenningen blev betydligt högre än beräknat som en följd av en kraftig influensaperiod . Regeringen avser återkomma med förslag om att en tredje månad ska reserveras för vardera föräldern inom föräldrapenningen från . Regeringen föreslår att föräldrapenningens grundnivå höjs från nuvarande per dag till per dag. Höjningen stärker ekonomin för barnhushåll med låga inkomster och är fördelningspolitiskt träffsäkert. Förslaget innebär att utgifterna för anslaget beräknas öka med ca 2015–2017 och med 2018. Regeringen aviserar i denna proposition att jämställdhetsbonusen avskaffas . Det beräknas innebära en minskning av anslaget med 2017 och 2018. Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Föräldraförsäkring Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen föreslår att 39 anvisas under anslaget 1:2 Föräldraförsäkring . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 40 , 42 respektive 44 . Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för underhållsstöd enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Betalningar från bidragsskyldiga föräldrar ska återföras till anslaget. Genom underhållsstödet garanterar samhället att ett barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll även när den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Underhållsstöd lämnas också för barn vars förälder ensam har adopterat ett barn. Underhållsstöd kan utges som fullt underhållsstöd, utfyllnadsbidrag eller underhållsstöd vid växelvis boende. Inom underhållsstöd finns det dels en bidragsmottagande förälder – eller bidragsmottagande ungdom om det är fråga om ett så kallat förlängt underhållsstöd – dels en bidragsskyldig förälder. Den sistnämnda ska helt eller delvis återbetala samhällets kostnader för det underhållsstöd som betalats ut för barnet. Den största andelen av de bidragsskyldiga är män (). Könsfördelningen har varit i stort sett densamma . Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende av omvärldsfaktorer som exempelvis antal separationer, antal barn, födelsetal och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Utgiftsstyrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. stödets nivå, procentsatserna som bestämmer den bidragsskyldiga förälderns betalningsskyldighet samt storleken på grundavdraget för egna levnadskostnader som får göras innan betalningsskyldigheten beräknas. Regeringen föreslår att underhållsstödet ska höjas med till maximalt . Förslaget innebär att utgifterna för anslaget beräknas öka med 2015, 2016, 2017 samt 2018. Antal barn inom underhållsstödet förväntas minska Antalet barn det betalas ut underhållsstöd för har stadigt minskat trots att antal barn i befolkningen har ökat . Detta innebär att utgifterna för anslaget minskar. Minskningen av antal barn med underhållsstöd kan huvudsakligen förklaras av de låga födelsetalen . De årskullar som kommer in i systemet är mindre än de årskullar som lämnar systemet med anledning av att de uppnått en för hög ålder. Det totala antalet barn med underhållsstöd förväntas fortsätta att minska –2018. Ytterligare en orsak till minskningen är att särlevande föräldrar i större omfattning reglerar underhållet själva utanför underhållsstödssystemet. Inbetalningar från bidragsskyldiga minskar Det belopp som de bidragsskyldiga föräldrarna har att återbetala för statens kostnader för underhållsstöd har minskat under de senaste två Detta innebär att statens utgifter för underhållsstöd ökar. De bidragsskyldigas inkomster påverkar det debiterade beloppet och därmed inbetalningsgradens storlek. Eftersom det är taxerade inkomster som ligger till grund för det debiterade beloppet finns det en tvåårig eftersläpning på denna effekt. Även den ekonomiska krisen med en tämligen hög arbetslöshet som följd kan vara en bidragande faktor till ett sjunkande debiterat belopp. Att fler särlevande föräldrar reglerar underhållet utanför underhållsstödet innebär sannolikt också att det är föräldrar med en lägre betalningsförmåga som blir kvar i underhållsstödssystemet och som då debiteras ett lägre belopp än nuvarande maxbelopp . Detta kan också vara en bidragande faktor till att de bidragsskyldigas debiterade betalningsbelopp har minskat. En höjning av timlöneutvecklingen innebär å sin sida en ökning av de debiterade beloppen och därmed en minskad anslagsbelastning. De olika parametrarna som styr kostnadsutvecklingen verkar därmed i motsatt riktning och det är därför osäkert om det debiterade beloppet kommer att fortsätta sjunka i samma takt som tidigare eller om minskningen kommer att avta. Bidragsskyldigas skulder hos () utgörs både av underhållsstödsskulder som betalas för sent och äldre skulder där debiteringen härstammar . Inbetalningarna via KFM är konjunkturkänsliga och har minskat , vilket innebär ökade utgifter för anslaget som helhet. Sammantaget innebär ovanstående förändringar att utgifterna för underhållsstödet beräknas öka 2015 och därefter beräknas utgifterna minska något . Tabell 3.14 Statens utgifter och bidragsskyldigas inbetalningar 2008–2013 (exkl. KFM) (exkl. KFM) Källa: , 2014 Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Underhållsstöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:3 Underhållsstöd . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . Tabell 3.16 Anslagsutveckling 1:4 Adoptionsbidrag1 1 Anslaget byter namn. 2 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 rad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Utgiftsutvecklingen för anslaget är främst beroende av bidragets nivå och antalet barn som adopteras till genom auktoriserade adoptionssammanslutningar. Bidragets nivå ligger på per adoption. kom 341 barn till för adoption genom de auktoriserade adoptionssammanslutningarna. Under beviljades 378 adoptionsbidrag. Bidraget motsvarade 2012 i genomsnitt av de totala kostnaderna för en adoption. Antalet barn som adopteras till har minskat . – 2008 kom i genomsnitt cirka 800 barn och –2013 har antalet barn sjunkit till i genomsnitt 550. Det har funnits relativt stora fluktuationer mellan åren vilket inneburit att antalet barn vuxit kraftigt vissa år för att sedan gå ned igen. Mot den bakgrunden gör regeringen bedömningen att antalet utbetalade adoptionsbidrag –2018 kan komma att uppgå till cirka 650 . Det motsvarar utgifter på . Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Adoptionsbidrag Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget får användas för utgifter för bidrag till kostnader för internationella adoptioner enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Bidrag lämnas för adoptioner som förmedlas av en sammanslutning som är auktorise Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 1:4 Adoptionsbidrag . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.8.51:5 Barnpension och efterlevandestöd Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:4 Barnpension och efterlevandesstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för barnpension och efterlevandestöd enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Barnpensionen är grundad på den avlidna förälderns inkomst medan efterlevandestödet är ett grundskydd för barn som får låg eller ingen barnpension. Efterlevandestödet till barn med en avliden förälder är . fick cirka 22 100 barn barnpension och 8 100 barn fick efterlevandestöd. Antalet förmånstagare med barnpension eller efterlevandestöd har minskat under men har trenden brutits. Barn som har invandrat till och vars ena eller båda föräldrar har avlidit kan få efterlevandestöd. Med anledning av bl.a. det oroliga läget i har migrationen till ökat kraftigt . Antalet ansökningar om efterlevandestöd har i det närmaste fördubblats jämfört med . Denna ökning har fortsatt . Ytterligare en orsak till ökande utgifter är en förändrad tillämpning hos . skulle ett intyg som visade att föräldern var död och att barnet var släkt med den avlidne medfölja vid en ansökan om efterlevandestöd. Ny praxis från har inneburit förändrade beviskrav som får till följd att beviljandefrekvensen ökar. gör nu en bedömning av uppgifter som är lämnade på heder och samvete. Utgifterna för efterlevandestöd har därför ökat mer än vad som tidigare beräknats. Ytterligare medel behöver därför tillföras anslaget. Med anledning av förslag i höständringsbudgeten ökas medlen för barnpension och efterlevandestöd med (prop. 2014/15:2). Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Barnpension och efterlevandestöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 3.8.61:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Tabell 3.20 Anslagsutveckling 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2För 2015 avser 306 300 tkr beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbelopp som uppgick till -. Anslaget får användas för utgifter för vårdbidrag enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får användas för utgifter för ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Antalet barn som föräldrarna får vårdbidrag för har fortsatt att öka och prognosen är att antalet vårdbidrag kommer att fortsätta öka –2018. Andelen barn som det lämnas vårdbidrag för beräknas vara relativ . Antalet vårdbidrag bland de yngre barnen beräknas dock bli fler på grund av att antalet barn i åldersgruppen beräknas öka. Bedömningen är vidare att vårdbidrag kommer att bli vanligare bland barn i åldern 10–. En orsak till detta är tidigare års ökning av antalet barn med psykiska diagnoser i den åldersgruppen. Psykiska sjukdomar och syndrom är den största diagnosgruppen och antalet barn som beviljats vårdbidrag inom psykiska sjukdomar och syndrom har ökat med . Vårdbidrag är vanligare bland pojkar än flickor i alla åldersgrupper, 2013 utgjorde andelen pojkar av alla barn med vårdbidrag. har antalet utbetalningar av hela vårdbidrag minskat och denna trend har fortsatt . För övriga nivåer har antalet vårdbi- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 drag ökat, särskilt stor är ökningen av antalet vårdbidrag på halv nivå. Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:7 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 3 , 3 respektive 4 . 3.8.71:7 Pensionsrätt för barnår Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:7 Pensionsrätt för barnår 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2För 2015 avser 6 875 558 tkr beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbelopp som uppgick till . Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för pensionsrätt för barnår enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 fick drygt 365 000 barnfamiljer pensionsrätt för barnår. För föräldrar till barn i åldern 0–fastställs det pensionsgrundande belopp som är det förmånligaste av tre olika beräkningsalternativ. Den statliga ålderspensionsavgiften består av två delar: preliminär avgift som baseras på den beräknade pensionsrätten för barnår och ett regleringsbelopp som täcker avvikelsen mellan det preliminära belopp som tagits ut och faktisk avgift. Regleringen äger rum efter det att det preliminära beloppet tas ut. Under uppgick utgifterna för pensionsrätt för barnår till . Utgifterna för anslaget styrs av pris- och inkomstbasbeloppens utveckling, antalet barn mellan 0–, timlöneutveckling, förändringar av inflation samt arbetslöshet. Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:7 Pensionsrätt för barnår Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 6 anvisas under anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår . , 2017 och 2018 beräknas 7 251 188 000 Tabell 3.24 Anslagsutveckling 1:8 Bostadsbidrag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget för användas för utgifter för bostadsbidrag till barnfamiljer samt till unga som fyllt men inte enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Bostadsbidraget för barnfamiljer består av två delar; ett bidrag till bostadskostnader och ett särskilt bidrag för hemmavarande barn. Det särskilda bidraget för hemmavarande barn varierar med antalet barn och är sedan för 1 barn, för 2 barn och för tre eller fler barn . Bostadsbidragets storlek bestäms av hushållets sammansättning, bostadskostnaden, bostadens storlek och den bidragsgrundande inkomsten.