prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — Syftet med avdraget är att stimulera småföretagandet och att bidra till god service i de delar av landet som har de största geografiska lägesnackdelarna med bl.a. långa avstånd, liten hemmamarknad, sämre till- gång på service, låg befolkningstäthet och ogynnsamma klimatförhållanden. Reglerna finns i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialav- giftslagen (2000:980). Bestämmelserna innebär i huvudsak att företag som är verksamma i stöd- området ges ett avdrag av av- giftsunderlaget vid beräkningen av den allmänna löneavgiften, arbetsgivaravgifterna och egenav- gifterna. För arbetsgivare uppgår avdraget till högst och för enskilda näringsidkare till högst . Avdraget får inte medföra att avgifterna under- stiger ålderspensionsavgiften. infördes en nedsättning av egenavgifterna för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag i syfte att göra det mer attraktivt att starta, driva och utveckla företag (prop. 2009/10:178 Ned- sättning av egenavgifter, bet. 2009/10:SfU16, rskr. 2009/10:278). Nedsättningen uppgick till och var utformad som ett avdrag vid avgiftsberäkningen. Avdrag fick göras med högst . förstärktes nedsättningen genom att avdraget vid avgiftsberäkningen höjdes med 2,5 procenten- heter till av avgiftsunderlaget och det maximala avdragsbeloppet med till (prop. 2013/14:14 För- stärkt nedsättning av egenavgifter, bet. 2013/14:SfU5, rskr. 2013/14:74). ning för avdrag är att överskottet av näringsverk- samheten överstiger och att den avgiftsskyldige vid årets ingång har fyllt 26 men inte . Avdraget får inte medföra att egenav- gifterna understiger ålderspensionsavgiften. Sänkta arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling infördes ett skatteincitament för forskning och utveckling (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 6.9, bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). Vid beräkningen av arbetsgi- varavgifter för personer som arbetar med forsk- ning och utveckling ska avdrag göras av avgiftsunderlaget för dessa personer. Avdraget får inte medföra att de av- gifter som ska betalas understiger ålderspens- ionsavgiften. Det sammanlagda avdraget för samtliga personer som arbetar med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige får inte överstiga . Vid be- dömningen av avdragsrätten ska flera avgifts- skyldiga som ingår i samma koncern och som uppfyller villkoren för att få göra avdrag anses som en avgiftsskyldig. En förutsättning för av- draget är att personerna har arbetat med forsk- ning och utveckling i en viss utsträckning och att de vid årets ingång har fyllt 26 men inte . 6.9.3Slopad nedsättning av socialavgifterna för unga Regeringens förslag: Nedsättningen av socialav- gifterna, inklusive den allmänna löneavgiften, för personer som vid årets ingång inte har fyllt slopas. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Lantbrukar- nas (), , (), Näringslivets Skattedelegation (NSD) vars remissyttrande Svensk Näringsliv hänvisar till, Visita, , Bemanningsföretagen , och (Sinf) avstyrker för- slaget. LRF, , , , Bemanningsföretagen framhåller att förslaget kommer få negativa sysselsättningseffekter för unga. Företagarna anser, i likhet med NNR, Visita, och , att förslaget kommer minska företa- gens incitament att satsa på unga som har mindre erfarenhet vid nyrekrytering, till förmån för mer erfarna arbetssökande. NSD och Sinf anser att arbetskraftskostnaden för unga är för hög och () menar att lägre arbetskraftskostnader för unga kan väntas öka arbetsgivarnas drivkrafter att anställa ung- domar med svag förankring på arbetsmarknaden. NNR anser att det inte har redovisats något reellt alternativ till de nedsatta socialavgifterna för unga. (), och () anser å andra sidan att nedsättningen av socialavgifterna för unga är en ineffektiv åtgärd mot ungdomsarbetslösheten. Även Tjänstemän- nens () anser att effek- tiviteten av nedsättningen kan ifrågasättas. tisk utvärdering (IFAU) menar att nedsättningen har haft sysselsättningseffekter. Arbetsförmedlingen förespråkar i stället, i likhet med TCO, mer riktade åtgärder som är betydligt mer träffsäkra och effektiva att nå grupper av arbetssökande ungdomar som behöver särskilt stöd för att komma i arbete. KI anser att rege- ringen bör överväga en generell höjning av soci- alavgifterna som ett alternativ till förslaget att slopa de nedsatta socialavgifterna för unga eftersom det, enligt KI, skulle öka den totala sysselsättningen varaktigt. Enligt KI talar dock likformighetsargument, och att nedsättningar betingade på ålder kan skapa problem i skarven mellan olika åldersgrupper, för en borttagning av nedsättningen. Även framhåller att förslaget innebär ökad likformighet och menar att det även förenklar skattesystemet. Företa- garna menar att om förslaget genomförs så borde subventionen direkt växlas över till ett generellt arbetsgivaravdrag. Svenska Bankföre- ningen och anser att remisstidens längd inte uppfyller rege- ringsformens krav på beredning av lagförslag. Skälen för regeringens förslag: Den höga ungdomsarbetslösheten är en stor samhällsut- maning. Arbetslösheten bland ungdomar (15–) är betydligt högre än för andra åldersgrupper och har ökat . uppgick ungdomsarbetslösheten till (se diagram 6.12) och har en högre ungdomsarbetslöshet än i många andra jämför- bara länder. För att bryta denna utveckling och komma till rätta med ungdomsarbetslösheten är det viktigt att förstå dess sammansättning och orsaker. Graden av arbetsmarknadsanknytning och orsakerna till arbetslöshet skiljer sig väsent- ligt åt inom gruppen unga arbetslösa. En viktig aspekt är att nära hälften av de unga arbetslösa är heltidsstuderande som söker arbete, varav många söker extrajobb eller feriejobb vid sidan av studi- erna. Ungdomsarbetslösheten utmärker sig även i relation till vuxna genom att unga har betydligt kortare arbetslöshetstider och att de flesta lyckas etablera sig på arbetsmark- naden. finns en grupp bland de unga arbetslösa som befinner sig långt från arbets- marknaden med svårigheter att hitta vägar in till arbetslivet. Den största risken för långtidsar- betslöshet och framtida arbetsmarknadsrelate- rade problem finns hos unga som saknar fullföljd gymnasieutbildning, är utrikes födda eller har nedsatt arbetsförmåga. Detta utgör det mer all- varliga arbetslöshetsproblemet. Det finns också en grupp unga som varken arbetar eller studerar och som står helt utanför arbetsmarknaden. Även i denna grupp finns det unga som är i behov av stöd. I diagram 6.12 redovisas arbets- lösheten i åldersgruppen 15–och i åldersgruppen 25–. Diagram 6.12 Ungdomsarbetslöshet 1976–2013 15–24 år 25–34 år Anm.: Data –2005 länkade av SCB, medan perioden –2000 är en tillbakaskrivning av som bygger på SCB:s länkning av data för 16–, historisk statistik och antaganden. Källa: och . Med hänsyn till vad som redovisats ovan bedö- mer regeringen att det krävs effektivare åtgärder för att komma till rätta med ungdomsarbetslös- heten. Nedsättningen av socialavgifterna för unga är inte en ändamålsenlig åtgärd för att komma till rätta med det mer allvarliga ungdomsarbetslös- Nedsättningen innebär – till skillnad från de flesta andra sysselsättningssub- ventioner – att alla unga subventioneras, inte bara de som är i behov av stöd. Detta innebär en betydande dödviktsförlust eftersom man då subventionerar unga som redan har en anställ- ning och arbeten som skulle ha kommit till stånd även utan en subvention. Flera remissinstanser delar denna bedömning. ESV, Arbetsför- medlingen och SSR framhåller att nedsättningen av socialavgifterna för unga är en ineffektiv åt- gärd mot ungdomsarbetslösheten. TCO ifråga- sätter också effektiviteten av nedsättningen. Av IFAU:s rapport 2013:26 Sänkta arbetsgi- varavgifter för unga, framgår att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga har haft små effekter på sysselsättningen i förhållande till dess kostnad, dvs. att det är en ineffektiv åtgärd för att skapa sysselsättning. Intäktsbortfallet per skapat jobb uppgår enligt rapporten till mellan 1,0 och , vilket anges mot- svara omkring fyra gånger den genomsnittliga anställningskostnaden för 19–25-åringar. Mot denna bakgrund föreslår regeringen, i likhet med promemorian, att nedsättningen av socialavgifterna, inklusive den allmänna löneav- giften, för personer som vid årets ingång inte har fyllt slopas och att effektivare åtgärder vidtas. För att slopandet av nedsättningen inte ska leda till alltför kännbara effekter på kort sikt, framför allt för de mindre företagen, föreslås i avsnitt 6.9.4. att nedsättningen som en över- gångslösning halveras . LRF, , , , Beman- ningsföretagen framhåller att förslaget kommer få negativa sysselsättningsef- fekter för unga. Frågan behandlas i avsnitt 6.9.5. Företagarna anser, i likhet med NNR, Visita, och , att förslaget kommer minska företagens incitament att satsa på unga som har mindre erfarenhet vid nyrekrytering, till förmån för mer erfarna arbetssökande. NSD och Sinf anser att arbetskraftskostnaden för unga är för hög och KI menar att lägre arbetskraftskostnader för unga kan väntas öka arbetsgivarnas drivkrafter att anställa ungdomar med svag förankring på arbetsmarknaden. NNR anser att det inte har redovisats något reellt alternativ till de nedsatta socialavgifterna för unga. Som beskrivits ovan bedöms de nedsatta socialavgifterna för unga inte vara ändamålsen- liga för att komma till rätta med det mer allvar- liga ungdomsarbetslöshetsproblemet. stöds också av IFAU:s rapport i vilken anges att nedsättningen inte har haft någon sysselsätt- ningseffekt över huvud taget för unga med svag anknytning till arbetsmarknaden. En viktig orsak till ungdomsarbetslösheten är brister i utbild- ningssystemet och i anknytningen till arbets- marknaden. En mer ändamålsenlig politik måste stödja unga att fullfölja sin gymnasieutbildning. Det är även viktigt att arbetsmarknadspolitiken blir mer effektiv i att rusta och matcha till både jobb och utbildning. I likhet med Arbetsför- medlingen och TCO bedömer regeringen att det krävs mer riktade åtgärder för att nå grupper av arbetssökande ungdomar som behöver särskilt stöd för att komma i arbete. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen i denna proposition bl.a. ökade satsningar på skolan och välfärden samt införande av traineejobb. () anser att regeringen bör överväga en generell höjning av socialavgif- terna som ett alternativ till förslaget att slopa de nedsatta socialavgifterna för unga eftersom det, enligt KI, skulle öka den totala sysselsättningen varaktigt. Som KI själv påpekar talar dock bl.a. likformighetsargument mot en sådan lösning. Företagarna menar att om förslaget genomförs så borde subventionen direkt växlas över till ett generellt arbetsgivaravdrag. Detta löser dock inte ungdomsarbetslöshetsproblemet. När det gäller beredningskravet anser rege- ringen, i motsats till vad och anfört, att det är uppfyllt. Tidsbrist efter ett val utgör en sådan omständighet som tillåts påverka remissti- dens längd (se bet. 2008/09:KU10). Förslagen föranleder att 2 kap. 28 § och 3 kap. 15 a § socialavgiftslagen (2000:980) upphävs och att 2 kap. 29 § och 3 kap. 18 § socialavgiftslagen och 3 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift samt 5 § lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialav- giftslagen (2000:980) ändras, se avsnitt 3.13, 3.21 och 3.24. Regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna ska träda i kraft . ska nedsättningen av socialavgif- terna för unga övergångsvis vara halverad. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Svensk Han- del anser att ett ikraftträdande ger företagen mycket liten möjlighet att anpassa sin verksamhet, budgetering och bemanning med anledning av förslaget och föreslår . för Ungdomsorganisationer (LSU) är dock positiva till att höjningen av socialavgifterna delas upp . Skälen för regeringens förslag: I promemo- rian föreslås att de föreslagna lagändringarna med anledning av slopandet av nedsättningen av socialavgifterna för unga bör kunna träda i kraft . Eftersom ett slo- pande av de nedsatta socialavgifterna för unga riskerar att leda till alltför kännbara effekter på kort sikt, framför allt för de mindre företagen, föreslås som en övergångslösning att nedsätt- ningen halveras , för att därefter helt upphöra vid utgången av 2015. Vid beräkningen av arbetsgivaravgifter och den allmänna löneav- giften ska därför den upphävda bestämmelsen i 2 kap. 28 § socialavgiftslagen (2000:980) och bestämmelserna i 2 kap. 29 § socialavgiftslagen, 3 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och 5 § lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialav- giftslagen (2000:980) i den äldre lydelsen fortfa- rande tillämpas på ersättning som betalas ut före . På ersättning som betalas ut ska dock vid tillämpningen av 2 kap. 28 § socialavgiftslagen, utöver hela ålderspens- ionsavgiften, fem åttondelar i stället för en fjär- dedel av de övriga arbetsgivaravgifterna betalas. Motsvarande tillämpning ska gälla för 3 § lagen om allmän löneavgift. Vid beräkning av egenav- gifterna och den allmänna löneavgiften ska den upphävda bestämmelsen i 3 kap. 15 a § socialav- giftslagen och bestämmelserna i 3 kap. 18 § soci- alavgiftslagen och 3 § lagen om allmän löneavgift i den äldre lydelsen fortfarande tillämpas på in- komst som uppbärs före . På inkomst som uppbärs ska dock vid tillämpningen av 3 kap. 15 a § socialavgiftslagen, utöver hela ålderspensionsavgiften, fem åtton- delar i stället för en fjärdedel av de övriga egen- avgifterna betalas. Motsvarande tillämpning ska gälla för 3 § lagen om allmän löneavgift. I fråga om egenavgifter sammanfaller normalt beskatt- ningsåret med kalenderåret men när så inte är fallet behövs en särskild övergångsregel. Om- fattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av 2014 respektive såväl före som efter utgången av 2015 ska därför, om den avgifts- skyldige inte visar annat, så stor del av beskatt- ningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av 2014 respektive tiden efter utgången av 2015 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. anser att ett ikraftträdande ger företagen mycket liten möj- lighet att anpassa sin verksamhet, budgetering och bemanning med anledning av förslaget och föreslår . Rege- ringen anser dock att den övergångslösning som föreslås i promemorian får anses väl avvägd. Regeringen anser därför att lagändringarna ska träda i kraft och att nedsätt- ningen ska vara halverad. I fråga om övriga övergångsbestämmelser an- sluter sig regeringen till promemorians bedöm- ning. Det ankommer på att infor- mera och svara på frågor om avgiftsberäkningen. I tabell 6.14 nedan redovisas de offentligfinansi- ella effekterna av en slopad nedsättning av social- avgifterna för unga. Bruttoeffekten inkluderar endast effekten av regeländringen (allt annat lika), medan beräkningen av nettoeffekterna även tar hänsyn till s.k. indirekta effekter. Med indirekta effekter avses här övervältring av av- giftshöjningen på löner, vinster och priser. De indirekta effekterna för arbetsgivar- och egenavgifterna är olika. Vid beräkning av de indi- rekta effekterna av en höjning av arbetsgivarav- gifterna antas att övervältringen på lönerna det första året är och att övervältringen på vinster och priser är . Efter hand ökar övervältringen på löner relativt vinster och priser, se vidare avsnittet om effekter för företa- gen. Övervältringsantagandena innebär att före- tagens vinster minskar på kort sikt, vilket mins- kar bolagsskattebasen och därmed bolagsskatte- intäkterna. Detta motverkar den positiva offent- ligfinansiella effekten av regeländringen. Högre priser ökar underlaget för mervärdesskatt, men effekten på de offentliga finanserna motverkas av att offentliga utgifter är knutna till konsument- prisindex. Den sammanlagda effekten av dessa två effekter bedöms vara nära noll. Höjda egenavgifter leder till en minskning av inkomsten av näringsverksamhet, vilket motver- kar intäkterna från avgiftshöjningen. Underlaget för socialavgifter (inkl. den all- männa löneavgiften) för personer som vid årets ingång inte har fyllt beräknas till . Den offentligfi- nansiella bruttointäkten av ett slopande av ned- sättningen av socialavgifterna för unga beräknas uppgå till 2015 och netto- intäkten till . Den varaktiga intäkten beräknas till 19,2 miljar- der kronor. Effekterna på kommunernas och landstingens ekonomi i detta sammanhang har vägts in i den sammantagna bedömningen av behovet av förändringar av det generella statsbi- draget till kommuner och landsting som görs i denna proposition. Tabell 6.14 Offentligfinansiell effekt av förslaget att slopa nedsättningen av socialavgifterna för unga Källa: Egna beräkningar. LRF, , , , Beman- ningsföretagen anser att för- slaget kommer få negativa sysselsättningsef- fekter för unga. Företagarna, och Visita efterfrågar en analys av sysselsättnings- effekterna av förslaget och och Visita vill att sysselsättningseffekterna av de nedsatta socialavgifterna för unga för hela peri- oden fram utreds. och Visita framhåller, baserat på en rapport från , att de negativa effekterna på sysselsättningen av en höjd arbetsgivaravgift är betydligt större än de positiva effekter på syssel- sättningen som en sänkning av arbetsgivaravgif- terna ger. IFAU påpekar dock att man inte kun- nat finna varken någon tydlig empirisk evidens eller teoretiskt stöd för idén om asymmetriska responser, dvs. att en höjning av socialavgifterna skulle ha stora negativa sysselsättningseffekter trots att nedsättningen av socialavgifterna tycks haft sysselsättningseffekter. Enligt IFAU:s utvärdering har nedsättningen gett små effekter på sysselsättningen i förhållande till dess kostnad. Enligt regeringens bedömning råder det stor osäkerhet om förslagets effekter på BNP och sysselsättning. Regeringen gör, i stället för en bedömning av varje enskild reform, i avsnitt 1.9.1 en samlad bedömning av effekterna för de skatteförslag och övriga reformer som lämnas och aviseras i denna proposition. anser att förslaget kan komma att få negativa konsekvenser för främst företag i restaurangbranschen och övrig besöksnäring. Det är branscher i vilka unga, kvinnor och per- soner med utländsk bakgrund förhållandevis ofta är verksamma som företagare. för Ungdomsorganisationer (LSU) efterfrå- gar en analys av hur förslaget påverkar ideella organisationer i allmänhet och ungdomsorgani- sationer i synnerhet. En förändring av socialavgifterna tenderar att övervältras på lönekostnader, vinster och priser. Vid en generell förändring kan hela förändringen på lång sikt antas övervältras på lönerna. Ung- domsnedsättningen av socialavgifterna är en riktad åtgärd, där slopandet kan förväntas att i lägre utsträckning övervältras till lägre löner än en generell höjning. I beräkningarna har dock antagits samma övervältringsprofil som vid en generell höjning eftersom osäkerheten kring övervältringsprofilen för en riktad åtgärd är mycket stor. På kort sikt antas en del av det ökade socialavgiftsuttaget övervältras på lönerna. Den del av förändringen som inte övervältras på löner leder till lägre vinster för företagen vilket ger ett lägre uttag av bolagsskatt. På antas, av skäl som beskrivs ovan, hela det ökade socialavgiftsuttaget övervältras på lönekostna- derna i form av lägre löner för hela löntagarkol- lektivet (inte enbart de som påverkas av föränd- ringen). På kort sikt kommer företagens arbetskostna- der att öka. Hur mycket den kortsiktiga arbets- kostnaden ökar för ett företag beror på ålder- sammansättningen bland företagets anställda. Tabell 6.15 visar ökningen av arbets- givaravgifterna till följd av förslaget för en ungdom som vid årets ingång inte fyllt och som tjänar . ökar arbetsgivaravgifterna med ca och 2016 med ytterligare ca jämfört med dagens regler. Givet att ingen löneövervältring skett motsvarar ökningen i arbetsgivaravgifterna ökningen i arbetskostnaden. Tabell 6.15 Arbetsgivaravgifter för en person som vid årets ingång inte har fyllt , och med en månadslön på , vid nuvarande och föreslagna regler Källa: Egna beräkningar. När det gäller den administrativa bördan för små och medelstora företag medför förslaget för arbetsgivare som har arbetstagare som vid in- gången av året inte har fyllt ett oförändrat uppgiftslämnande – och därmed en oförändrad administrativ börda – . Fr.o.m. minskar den administrativa bördan för företagen, som ska redovisa en upp- gift mindre i arbetsgivardeklarationen. För att mäta förändringar i företagens administrativa kostnader används den s.k. standardkostnads- metoden. Baserat på denna mätmetod har Till- växtverket byggt upp databasen . Av- sikten med denna databas är, förutom att tjäna som jämförelsegrund, att den ska kunna använ- das för att hjälpa till att uppskatta den minskade eller ökade administrativa kostnaden av olika regelförslag. Enligt kostar en ekonomi- handläggare i genomsnitt , vilket ger en kostnad på ca . Vidare anges i databasen att det tar ca att fylla i enskilda uppgifter om arbetsgivaravgifter. Besparingen för det mins- kade uppgiftslämnandet vid slopandet av ned- sättningen av socialavgifterna för unga uppskat- tas därför avrundat till 5–per företag och månad. Beträffande redovisningen av egenavgifter och allmän löneavgift, som enskilda näringsidkare och handelsbolagsdelägare betalar, bedöms förslaget inte påverka den administrativa bördan vid redovisningen. Företagarna och anser att för- slaget framförallt kommer att drabba små före- tag då de allra flesta företag i är små och dessa saknar möjlighet att kompensera ökade personalkostnader genom att höja priserna. För- visso kommer fler små företag att initialt få höjda arbetskostnader, eftersom de är fler till antalet, men de stora företagen får i genomsnitt en större initial kostnadsökning, eftersom de har fler anställda. av de anställda i privat sektor arbetade 2013 i företag med 50 eller fler anställda, enligt SCB:s företagsdatabas. Relativt få småföretag har anställda utöver äga- ren och det är få av dessa egenföretagare som är . av ned- sättningen ges till egenföretagare. En alternativ lösning till den föreslagna av- vecklingen av nedsättningen av socialavgifterna för unga – där nedsättningen i halverad form får leva kvar för att helt upphöra vid utgången av 2015 – skulle vara att nedsättningen slopas helt . En sådan lösning skulle dock kunna leda till alltför känn- bara omedelbara effekter, framför allt för de mindre företagen, och har därför bedömts vara mindre lämplig. NNR anser att lägre skattekilar på arbete minskar incitament till svartarbete och därmed främjar en mer sund konkurrens på marknader med arbetsintensiv produktion som i många fall utmärker olika former av tjänster. Regeringen anser att det är angeläget att komma till rätta med svartarbete men detta kan i sig inte användas som ett argument för lägre skattetryck generellt sett. Enligt regeringen förväntas förslaget förbättra konkurrensförhållandena eftersom det innebär ett slopande av en nedsättning och således en ökad likformighet i beskattningen. Det finns inga starka skäl att anta att åldersstrukturen bland unga anställda skulle variera kraftigt mellan företag i samma bransch, men däremot mellan branscher. Det är inte möjligt att beräkna hur många företag som kommer att påverkas av förslaget, till följd av att officiell statistik saknas.