prop · H103154 · 2014-03-18 00:00:00 — Ytterligare en konferens planeras för . Inom EU lyckades framgångsrikt bredda ansatsen i den europeiska nätsäkerhetsstrategin medskrivningar om att strategin ska baseras på och främja EU:s grundläggande värden: mänskliga rättigheter, rättsstatsprinciperna och demokrati. är fortsatt en drivande kraft för att säkerställa en meningsfull uppföljning och implementering av EU:s rådsslutsatser om demokratistöd i EU:s yttre. har ytterligare stärkt sina insatser för yttrandefriheten inom det multilaterala samarbetet. lade , tillsammans med en tvärregional grupp av länder, fram en resolution i för mänskliga rättigheter som antogs med konsensus. Resolutionen bekräftar att de mänskliga rättigheterna är lika tillämpbara online som offline. På svenskt initiativ beslutade generalkonferensen för för utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation, , att organisationen ska stärka sitt arbete med yttrandefrihet och journalisters säkerhet. Enligt beslutet ska till varje generalkonferens lägga fram en rapport om läget i världen i dessa frågor. Regeringens bedömning är sammantaget att arbetet kommit långt när det gäller politikens utformning och utförande. har samarbetet mellan berörda departement stärkts ytterligare när det gäller rollerna för , samt () i internet- och yttrandefrihetsrelaterade frågor. Ett gemensamt positionspapper för UD:s arbete rörande frihet och säkerhet på nätet, som också inkluderar utvecklingsfrågorna, har tagits fram inom . Positionspapperet ska vara till stöd för departementets och ambassadernas arbete med frågorna. Sammantaget är bedömningen att regeringen har kommit långt när det gäller samordning och samverkan. har stärkt sin kapacitet inom området yttrandefrihet, utveckling och internet. God kunskap finns om utvecklingsaspekter av yttrandefrihet, men det finns mer att göra när det gäller frågor som rör internets roll för utveckling. Bedömningen är därmed att regeringen fortsatt kommit relativt långt när det gäller kunskap och analys. Arbete framåt: Frågor kring internet, yttrandefrihet och utveckling är fortsatt viktiga framtidsfrågor som berör flera politikområden. Internetfrågorna kommer fortsatt att vara viktiga för i multilaterala forum och även inom utvecklingssamarbetet, då behovet av kapacitetsbyggande ökar i låg- och medelinkomstländer. Inom EU blir det viktigt att arbeta vidare med frågorna inom ramen för för mänskliga rättigheter och demokrati. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Mål: Bättre sexuell och reproduktiv hälsa och främjande av därtill hörande rättigheter för människor i utvecklingsländer Regeringens bedömning är att arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) fortsatt är centralt för att rädda liv, förbättra människors hälsa, främja mänskliga rättigheter och bekämpa förtryck. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande. Regeringens tar konsekvent ett tydligt ställningstagande för SRHR och genomför olika satsningar om SRHR nationellt och internationellt. Detta sker trots ett stort motstånd på många håll i internationella sammanhang. Motstånd finns bl.a. mot barns och ungdomars SRHR, tillgång till sexualundervisning och till preventivmedel, hbt-personers rättigheter och kvinnors tillgång till säkra aborter. Regeringen arbetar för bättre tillgång till sexuell och reproduktiv hälsoservice i syfte att förbättra kvinnors och flickors överlevnad och hälsa, inklusive mödrahälsa. Huvudfrågorna gäller bl.a. rätten till vård i samband med graviditeter, frihet från sexuellt tvång och våld, rätten till att undvika oönskade graviditeter samt allas rätt till sin sexualitet. Att motverka barnäktenskap och könsstympning är en del i detta arbete. I olika bilaterala samarbeten sätter det förebyggande arbetet när det gäller SRHR i fokus, inte minst gällande ungdomar. I det internationella arbetet med hållbara och effektiva hälsosystem driver SRHR samt barns och kvinnors hälsa. driver också SRHR i en rad olika forum inriktade på mänskliga rättigheter (MR), som t.ex. för mänskliga rättigheter och tredje utskottet i . driver bl.a. frågor om kvinnors, ungdomars och barns åtnjutande av MR, arbete mot handel med kvinnor och arbetet till stöd för kvinnliga MR-försvarare. har också drivit på för att frågor gällande SRHR ska finnas med i internationella åtaganden och resolutioner, som t.ex. i slutrapporten från FNs generalsekreterare kring millenniemålen (MDG) som presenterades . Bedömningen är att regeringen fortsatt har kommit långt när det gäller politikens utformning och utförande. Regeringen har god samverkan inom i frågorna samt samarbetar med myndigheter, civilsamhällesorganisationer och näringslivet. Förbättringsmöjligheter finns dock när det gäller arbetsgrupper för SRHR och utveckling. Bedömningen är därmed att regeringen har kommit relativt långt när det gäller samordning och samverkan, vilket är nedgradering (sen bedömningen 2012). Regeringen har även kommit långt när det gäller kunskap och analys om såväl rättighetsdimensionen av arbetet som vikten av adekvat tillgång till sexuell och reproduktiv hälsoservice, inklusive mödrahälsovård. Exempel på detta är en skrift som samlar kunskap om engagemang i SRHR globalt . Denna skrift har tagits fram inför en stor internationell parlamentarikerkonferens som regeringen finansierar för uppföljning av handlingsplanen inom ICPD (Internationella konferensen om befolkning och utveckling). Arbete framåt: Regeringen kommer fortsatt att prioritera bättre tillgång till sexuell och reproduktiv hälsoservice, inklusive bättre mödrahälsovård, och ett stärkande av rättighetsdelen av SRHR. Regeringens prioritering av arbete med millenniemålen 4 och 5 (gällande barna- och mödradödlighet) liksom av SRHR gäller fortsatt. Sida har fått ett särskilt uppdrag och resurser för att stärka arbetet med SRHR. Regeringen (UD) kommer att anordna en stor internationell parlamentarikerkonferens för uppföljningen av den Internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD) samt ett nationellt seminarium i samma ämne. Centrala internationella processer är förhandlingarna inför utvecklingsdagordningen , både inom EU och i FN, översynen av ICPD-agendan 2014 och uppföljningen av (Beijing+20) 2015, där SRHR kommer att vara en angelägen och fortsatt kontroversiell fråga. Organiserad brottslighet med fokus på människohandel Mål: Minskad organiserad brottslighet och människohandel genom förebyggande och brottsbekämpande insatser i ursprungs-, transit- och destinationsländer Regeringens bedömning är att arbetet med att bekämpa och förebygga människohandel fortsatt är centralt för att bekämpa förtryck och stoppa den moderna tidens globala slaveri. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande. –2014 har regeringen följt upp handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) med fortsatta och nya insatser. är nationell rapportör till regeringen i frågor om människohandel och redovisar bl.a. uppgifter om omfattningen av människohandel till, i och genom , samt tillhandahåller analyser och rekommendationer om förebyggande och bekämpande åtgärder. genomför också tillsyn av polismyndigheternas förmåga att utreda ärenden om människohandel för sexuella ändamål och köp av sexuella tjänster. i är fortsatt en nationell resurs i samordnandet av arbetet mot människohandel och prostitution och har ett utvidgat uppdrag att arbeta mot samtliga former av människohandel (inte bara mot människohandel för sexuella ändamål). arbetar bl.a. med operativt metodstöd, tryggt återvändande och stödprogram för personer som utsatts för prostitution och människohandel. ska även på uppdrag av regeringen samla kunskap om prostitutionens utveckling och omfattning i och redovisa resultatet . Det internationella intresset för den svenska sexköpslagen är stort. har –2013 genomfört besöksprogram för utländska nyckelaktörer som vill studera det svenska arbetet med att förebygga och bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål, vilket har möjliggjort en bra dialog mellan svenska och internationella intressenter. inledde expertgrupp () en utvärdering av hur har genomfört konvention om bekämpande av människohandel. kommer expertgruppen att anta en rapport innehållande slutsatser av utvärderingen. ger stöd till sekretariatet för en aktionsgrupp mot människohandel inom Östersjöstaternas råd bestående av statliga experter från elva EU-länder och . Aktionsgruppen arbetar bl.a. med projektet vars syfte är att motverka människohandel för arbetskraftsexploatering. är fortsatt aktivt inom EU för att stärka och utveckla samarbetet mot människohandel i linje med Stockholmsprogrammet och det handlingsinriktade programmet om människohandel i EU:s yttre förbindelser. Regeringen följer arbetet med EU kommissionens integrerade strategi som antogs , liksom även den strategi mot människohandel som just har vidareutvecklats och breddats inom (). På global nivå stöder FN:s program mot droger och brottslighet (UNODC) och är en av de största givarna till UNODC:s arbete mot människohandel. ger också bidrag till FN:s fond för stöd till offer för människohandel. () har gjort en studie om multilaterala organisationers arbete mot människohandel och hur samordningen mellan dessa fungerar. Som ett resultat av studien har stöd lämnats för att stärka samordningen av olika FN-organisationers arbete. Den samlade bedömningen är att regeringen har kommit relativt långt när det gäller politikens utformning och utförande. När det gäller samverkansformer inom , med berörda myndigheter och med det civila samhället fungerar detta väl. () finns en särskild ambassadör för samordning av UD:s insatser mot människohandel. Ansvaret för organisering och samordning av arbetet inom i sin helhet bör dock fortsatt förtydligas för att säkerställa ett mer samstämmigt och effektivt arbete. Bedömningen är därmed fortsatt att vissa brister finns när det gäller samordning och samverkan. finns god kunskap om kopplingen mellan organiserad brottslighet, människohandel och utveckling. Genom den särskilda ambassadören för människohandel på UD har detta arbete stärkts. har bl.a. blivit ett av de ledande länderna att driva frågor om människohandel i FN. Bedömningen är att regeringen fortsatt har kommit långt när det gäller kunskap och analys. Arbete framåt: i fortsatta nationella samordning av arbetet mot prostitution och människohandel är centralt, liksom den nationella rapportören vid . En viktig fråga är att utveckla arbetet mot människohandel för fickstölder och annan brottslighet samt arbetskraftsexploatering och tiggeri. 2013/14:154 genomföra integrerade strategi mot människohandel , liksom med utvidgade strategi , kommer fortsatt att vara två viktiga internationella processer. Fortsatta insatser behövs också för att få högre prioritet för arbetet mot människohandel i multilaterala organisationer, liksom en bättre samordning av dessa organisationers arbete. Global utmaning: Ekonomiskt utanförskap Mål: Bättre fungerande finansiella marknader för sparande och investeringar i utvecklingsländer Regeringens bedömning är att fungerande och stabila finansiella marknader på alla nivåer fortsatt är centralt för att bryta fattiga länder och människors ekonomiska utanförskap. De snabbrörliga kapitalflödena, som till viss del är en effekt av den finansiella och ekonomiska krisen, kan skapa problem för låginkomstländers finansiella marknader. Dispositionsrätt och tillgång till land och annan fast egendom har bäring på möjligheter till sparande och investeringar som kan leda till ekonomisk tillväxt. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande. arbetar inom EU och internationellt för stabila internationella finansiella marknader. Inom den () arbetar aktivt bl.a. med en förstärkt övervakning av finansiella marknader. stöder IFI:s (internationella finansiella institutionerna) arbete med att främja och utveckla bättre fungerande finansmarknader i låginkomstländer samt med att främja fattiga människors tillgång till finansiella tjänster och marknader. När det gäller kapacitetsuppbyggnad inom landadministration arbetar Lantmäteriet med länder i bl.a. och . Fokus är på att säkerställa åtkomst- och dispositionsrättigheter till mark och annan fast egendom. I har Lantmäteriet bl.a. bidragit till att underlätta landrelaterade processer för medborgarna och har rankats högt internationellt i fråga om registrering av egendom och möjligheter till affärsverksamhet. I har Lantmäteriet bl.a. bidragit till arbetet med officiell registrering av jordlotter inom tribal land (områden som av tradition tillhör olika folkgrupperingar). Registrering ökar möjligheter till belåning för den enskilda brukaren, vilket kan gynna nyinvesteringar, samt att registrering ökar möjligheter beskattning som kan användas till samhällelig utveckling. Sammantaget bedömer regeringen att arbetet fortsatt har kommit relativt långt när det gäller politikens utformning och utförande. finns etablerade och välfungerande beredningsrutiner för svenskt arbetet inom IFI:s, vilket gynnar utvecklingsperspektivets genomslag. Dessa beredningsformer inkluderar även och vid behov andra myndigheter och utlandsmyndigheterna. Sammantaget tyder detta på att regeringen fortsatt har kommit relativt långt när det gäller samordning och samverkan. Relativt god kunskap finns om utvecklingsperspektivet inom fokusområdet. Myndigheter involveras när det bedöms relevant. är anslutet till ett utökat samarbete inom IMF om datainsamling för fördjupad global övervakning av de finansiella marknaderna. Målet med samarbetet är att öka kvalitén och tillgängligheten av jämförbar data mellan länder och syftet är att snabbare uppmärksamma signaler om risker på de finansiella marknaderna och potentiella globala spridningseffekter. Detta tyder sammantaget på att regeringen fortsatt har kommit relativt långt när det gäller kunskap och analys. Arbete framåt: För stabilitet på den globala finansmarknaden är den offentligfinansiella utvecklingen inom EU fortsatt viktig att arbeta med för regeringen. Regeringen prioriterar även arbetet inom IMF, där fokus bl.a. är hur spridningseffekter från tillbakadragandet av penningpolitiska lättnader och reformerade regelverk på finansmarknadsområdet påverkar tillväxt- och låginkomstländer. Tillgången till data om de finansiella marknaderna liksom ångsiktigt arbete med att utveckla fattiga länders finansiella marknader är viktigt. Dispositionsrätt och tillgång till land och annan fast egendom bidrar till ekonomisk tillväxt i låginkomstländer. Regeringen kommer att ytterligare stärka utvecklingsperspektivet inom arbetet med finansiella marknader. Mål: Öka utvecklingsländernas handel med jordbruksprodukter Regeringens bedömning är att handel med jordbruksprodukter samt en mindre handelsstörande jordbrukspolitik fortsatt är en viktig faktor för att bryta fattiga länders och människors ekonomiska utanförskap. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande. Regeringen verkar för breda, ambitiösa och utvecklingsvänliga frihandelsavtal och handelspreferenser som gynnar ett effektivt och generöst marknadstillträde för utvecklingsländer till EU:s marknad. Inom EU har bl.a. drivit vikten av att samstämmighet för utveckling beaktas i den bredare handelsagendan, bl.a. inom rådslutsatser om handel och utveckling . har vidare arbetat med beslut för verkställandet av den nya förordningen för EU:s preferenssystem GSP, som träder i kraft . har t ex bidragit till att fastställa processen och bedöma ansökningarna till GSP-systemet inom hållbar utveckling. har framhållit vikten av att fastställda kriterier upprätthålls och vikten av öppenhet och dialog med ansökande land. Inom processen för EPA-avtalen (Economic Partnership Agreements) mellan EU och regional grupperingar inom AVS (länder i , och ) har lämnat stöd bl.a. genom handelsrelaterat bistånd. Kontakter och dialog från de svenska ambassadernas sida har bidragit till att identifiera svårigheter och otydligheter i förhandlingarna så att fortsatta framsteg kan göras för att nå avtal för de AVS-länder som beslutar sig för detta. Inom () har verkat för att förslag från de minst utvecklade länderna (MUL) får genomslag. överenskommelse om flera beslut som berör MUL, bl.a. riktlinjer för förenklade ursprungsregler, vikten av fortsatt arbete med tull och kvotfritt marknadstillträde och bomull samt beslut som kan ge MUL förmånliga villkor för tjänsteexport. ministermöte i är även viktig när det gäller förenklingar av handelsprocedurer. Besluten syftar till att förenkla administration, minska handelskostnaderna och underlätta handel från Inom EU kom medlemsländerna överens om en ny gemensam fiskeripolitik och en ny gemensam jordbrukspolitik genomslag i båda dessa förhandlingar. Små förändringar kom dock till stånd inom jordbrukspolitiken när det gäller utvecklingsperspektivet. fortsätter att verka för ytterligare reformering inom jordbrukspolitiken och förespråkar bl.a. budgetminskningar och ökad marknadsorientering som kan vara till förmån för låginkomstländer. det gäller reformeringen av fiskeripolitiken fick genomslag för principer och mål för när EU bedriver fiske i tredjeland genom hållbara fiskeripolitiken regleras att avtalen ska ha ett utvecklingsperspektiv och innehålla en klausul om respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter. fiskemöjligheter i ett land ska göras tillgängliga innan EU inleder förhandlingar om fiske med landet i fråga och avtalen ska vara till ömsesidig nytta för EU och tredjeland inklusive dess lokalbefolkning. Som skogsnation, med betydande kompetens och lång erfarenhet, spelar en aktiv roll internationellt. Inom EU har verkat för en ny vägledande princip om globalt skogsansvar i . Svenskt arbete till stöd för låginkomstländerna när det gäller fytosanitära och sanitära krav är också av betydelse, t.ex. när det gäller deltagande i den internationella växtskyddskonventionen och i världsorganisationen Sammantaget bedöms regeringen fortsatt ha kommit långt när det gäller politikens utformning och utförande. samordning och samverkan är bedömningen att regeringen fortsatt har Väl etablerade beredningsgrupper finns samt med externa aktörer. Regeringen verkar för att bättre tillvarata externa aktörers kunskaper och för att öka utvecklingseffekterna av handel med jordbruksprodukter görs både inom och av myndigheter. Ett exempel är analyser av nya handelsmönster, i form av globala och regionala värdekedjor, och hur dessa mönster påverkar handel som ett redskap för tillväxt och myndigheter som bidrar i arbetet med global utveckling. samlade bedömning är fortsatt att arbetet kommit långt när det gäller kunskap och analys. Arbete framåt: Inom EU kommer regeringen att fortsatt verka för en mindre handelsstörande jordbrukspolitik. processer är uppföljning av de utvecklingsbeslut som antogs vid WTO Framtida knäckfrågor är bl.a. fortsatt arbete med icke-tariffära handelshinder och med markrättigheter. Svensk handel och investeringar Mål: Ett förbättrat klimat för handel och investeringar i utvecklingsländer vilket gynnar såväl lokal näringslivsutveckling som svenska affärsintressen Regeringens bedömning är att det fortsatt finns stor potential i att stärka svensk handels och investeringars bidrag till att bryta fattiga länders och människors ekonomiska utanförskap. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande. har styrelserna för bolag med statligt ägande haft i uppdrag att fastställa ett fåtal strategiska, långsiktiga och uppföljningsbara hållbarhetsmål. Målen ska vara tydliga och bidra till att bolagens olika intressenter kan utvärdera bolagens arbete utifrån målen. kommer staten som ägare att kontinuerligt följa upp måluppfyllelsen inom den löpande förvaltningen av bolagen. Bolag med statligt ägande kommer även fortsättningsvis att ha uppdraget att rapportera om sitt hållbarhetsarbete i enlighet med de internationella riktlinjerna från Global Reporting Initiative (GRI). Regeringen understryker även vikten av att bolag med statligt ägande, som har verksamhet eller upphandling i länder som brister i att följa grundläggande internationella ramverk, har en väl förankrad policy och strategi för att hantera dessa frågor. Regeringen har också preciserat sina förväntningar på de statliga aktörerna inom handels- och investeringsfrämjandet att informera ominternationella normer inom hållbart företagande/CSR (Corporate Social Responsibility). Regeringens förväntningar på de relevanta statliga aktörerna har också preciserats när det gäller att väga in frihet på nätet i bedömningarna av hållbarhetsaspekter. Regeringen har aktivt medverkat i översyn av ett gemensamt förhållningssätt för exportkrediter och miljömässig och social hänsyn (Common Approaches). Inom EU arbetar med införlivandet av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och inom har ett arbete inletts där berörda departement gör en inventering av hur svensk lagstiftning svarar upp mot detta ramverk. En viktig svensk fråga inom ramen för hållbart företagande är frihet på nätet. Företag verksamma inom ICT-sektorn (information och kommunikationssektorn) kan spela en viktig roll i att främja respekten för mänskliga rättigheter och friheten på nätet. arrangerade en internationell konferens på temat frihet på nätet i relation till global utveckling. Den tredje konferensen planeras . Sammantaget är bedömningen att regeringen fortsatt har kommit långt när det gäller politikens utformning och utförande. Den svenska nationella kontaktpunkten (NKP) för riktlinjer för multinationella företag är en trepartssamverkan mellan staten, näringslivet och arbetstagarnas organisationer. Den svenska NKP är ett viktigt instrument för att främja och pröva riktlinjer och har tre anmälningar mottagits varav två har avslutats. Regeringen har kontakter med såväl näringsliv som civilsamhällesorganisationer för dialog och erfarenhetsutbyte. lanserades även skriften Hållbart företagande – Plattform för svenskt agerande, som ger uttryck för syn på CSR och exempel på hur regeringen främjar och underlättar för aktörer i samhället, främst företag, att arbeta med dessa frågor. Under UD:s ledning sker även regelbunden samverkan mellan statliga och med privata aktörer representerade av The Business (SWEUNB). Denna samverkan förväntas leda till att staten och näringslivet i samarbete kan erbjuda helhetslösningar som bidrar till FN:s arbete för fred och fattigdomsbekämpning. I vissa av samarbetsländer finns s.k. NU-råd (Råd för Näringsliv och Utveckling). NU-råden syftar till att ta tillvara svenska näringslivets erfarenheter, kompetens och resurser för att kunna bidra till genomförandet av politiken för global utveckling. Detta tyder sammantaget på att regeringen har kommit långt när det gäller samordning och samverkan. Kunskapen om, och integreringen av, ett tydligt utvecklingsperspektiv i arbetet för att främja svensk handel och investeringar har stärkts. Exempel på detta är statens riktlinjer till (Business ) där bl.a. FN:s Global Compact och riktlinjer för multinationella företag ingår. Seminarier har genomförts i låginkomstländer för att stärka kapaciteten för hållbart företagande. Inom ramen för ett samarbetsavtal om CSR mellan och har utbildningar för provinsiella handelsmyndigheter genomförts vilka förutsätts leda till ökad medvetenhet om bl.a. arbetsvillkor, miljöhänsyn och industriella föroreningar hos såväl svenska företag verksamma i som kinesiska företag. Sammantaget tyder detta på att regeringen kommit långt när det gäller kunskap och analys, vilket är en uppgradering (från bedömningen 2012).