prop · H2031d27 · 2014-10-23 00:00:00 — 142 kommuner som betalade avgifter 2013. Det högsta bidraget per invånare var och den högsta avgiften per invånare var . Utfallet 2013 redovisas enligt den s.k. NUTS 2-indelningen som utgörs av 8 riksområden. Kommunerna som tog emot de i genomsnitt största bidragen per invånare 2013 , per invånare (se diagram 2.12). Kommunerna i och betalade de i genomsnitt högsta avgifterna, 470 respektive per invånare. Diagram 2.12 Nettobidrag per invånare, Källa: och egna beräkningar. 2.4.7Staten bidrar till jämförelser för ökad jämförbarhet Staten bidrar på olika sätt till att kommuner och landsting ska bli mer effektiva och verka för en hög kvalitet. Ett sätt att åstadkomma detta är att jämföra sig med andra kommuner och landsting. För att underlätta och främja jämförelser skapades Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA) som är en ideell förening med svenska staten och Kommuner och Landsting som medlemmar. RKA erbjuder kostnadsfritt nyckeltal och statistik om resursanvändning och måluppfyllelse i kommuner och landsting i den internetbaserade Kommun och landstingsdatabasen (). En grundläggande tanke är att jämförelser ger ökad kunskap om den kommunala verksamhetens kvalitet och effektivitet. I databasen ingår, förutom bl.a. ekonomisk statistik, även uppgifter som publicerats i öppna jämförelser7 där kvaliteten inom bl.a. socialtjänst och hälso- och sjukvård i hela kan jämföras. I databasen ingår även nyckeltal som kommuner kan använda för att följa upp verksamheten ur ett jämställdhetsperspektiv. Med början 2012 har en särskild satsning gjort för att möjliggöra flerdimensionella analyser, dvs. analyser baserade på ekonomi, volymer och kvalitet. Satsningen innebär även en utveckling mot införande av statistik på enhetsnivå. Sammantaget innebär detta att databasen blir en primär publiceringsplattform för statistik avsedd för styrning och ledning. 2.4.8Ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting Kommuner och landsting kan hos ansöka om ersättning för kostnader för mervärdesskatt avseende icke mervärdesskattepliktig verksamhet m.m. Ersättningssystemet omfattar även kommunalförbund och samordning av rehabiliteringsinsatser. Syftet är att åstadkomma konkurrensneutralitet mellan verksamheter som bedrivs i egen regi respektive av privata utförare. infördes en statlig finansiering av dessa ersättningar, som det generella statsbidraget minskades i 2001/02:112, bet. 2001/02:FiU17, rskr. 2001/02:296). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Utbetalningarna av ersättning för mervärdesskattekostnader uppgick till 2013, vilket var en ökning på jämfört med året innan. Den genomsnittliga ökningen uppgick till . 2.5.1Kommunsektorns ekonomiska utveckling –2018 I detta avsnitt sammanfattas de bedömningar som redovisas i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 10. Kommunsektorns inkomster utvecklas relativt svagt 2014, men i takt med att arbetsmarknadsläget successivt förbättras , stärks kommunsektorns finansiella förutsättningar. Det finansiella sparandet och resultatet försämras för kommunsektorn jämfört med . Skatteunderlaget utvecklas förhållandevis svagt och kommunsektorn får ingen återbetalning av från Försäkring , till skillnad från de närmast föregående åren. De totala inkomsterna väntas därmed öka relativt svagt, (se tabell 2.3), medan utgifterna väntas öka i en något högre takt. Utgifterna för skattefinansierade verksamheter, den kommunala konsumtionen, bedöms öka i fasta priser 2014. Trots den svaga utvecklingen av inkomsterna , bedöms kommunsektorns ekonomiska resultat uppgå till . –2018 beräknas kommunsektorns inkomster öka i en högre takt, i genomsnitt med , vilket hänger samman med att skatteinkomsterna beräknas öka med i genomsnitt (justerat för skatteregleringar) som en följd av att läget på arbetsmarknaden förbättras. Detta skapar utrymme för ökade utgifter i de kommunala verksamheterna. 7 och Kommuner och Landsting publicerar öppna jämförelser med möjlighet att jämföra kvalitet, kostnader och prestationer i kommunala verksamheter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.3 Kommunsektorns finanser 2013–2018 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Kommunsektorns kompensation för mervärdesskatten är inkluderad i övriga inkomster och inte i statsbidragen. Posten övriga utgifter inkluderar nettoköp av mark och fastigheter. Eftersom försäljningen vanligtvis överstiger köp är denna nettopost negativ, vilket minskar de redovisade utgifterna med några miljarder kronor . Källor: och egna beräkningar. Även statsbidragen beräknas öka till följd av att de riktade statbidragen beräknas öka med . Detta beror på ett ökat antal asylsökande och reformer inom välfärds- och arbetsmarknadsområdet. Ökningen av de specialdestinerade bidragen motsvaras av en ökning av konsumtionen och därmed även utgifterna. –2018 beräknas utgifterna öka i en något svagare takt än inkomsterna, vilket stärker det finansiella sparandet och resultatet. Kommunsektorn som helhet bedöms uppnå ett resultat som är i linje med god ekonomisk hushållning –2018. Antalet sysselsatta i kommunalt finansierad verksamhet uppgick till drygt 1,2 miljoner personer. I tabell 2.4 redovisas hur den kommunfinansierade sysselsättningen bedöms utvecklas och vara sammansatt 2014– 2018. 9 000 personer) ökar sysselsättningen i en högre takt och 2018 beräknas den kommunalt finansierade sysselsättningen uppgå till 1 296 000 personer, vilket är 70 000 fler än 2013. Ökningen förväntas framför allt ske hos kommunerna. Utvecklingen drivs till betydande del av demografiska förändringar som ökar personalbehovet inom framför allt skolan, vården och äldreomsorgen. Även regeringens satsningar inom utbildningsområdet och på traineejobb och extratjänster har betydelse för utvecklingen. En annan bidragande faktor är att det kommunala skatteunderlaget beräknas öka. Tabell 2.4 Kommunfinansierad sysselsättning 2013–2018 Tusentals personer 2013 (utfall) och prognos över årsvis förändring 2014–2018 i tusental personer. Anm.: Det totala antalet kommunfinansierade sysselsatta utgörs av summan av sysselsatta i kommunsektorn och sysselsatta i näringslivet som producerar kommunalt finansierade välfärdstjänster. Källor: och egna beräkningar. 2.5.2Kommunernas och landstingens egna prognoser har prognoser avseende samlats in för både kommuner och kommunala sektorn prognosticerar ett positivt resultatet för landstingen motsvarar . Av de 278 kommuner som svarade på enkäten räknar 179 () med att resultatet före extraordinära poster blir positivt 2014. För landstingen är det 14 av 20 () som räknar med positiva resultat 2014. I sina budgetar räknade kommunerna med ett resultat före extraordinära poster 2.5.3Nivån på det generella statsbidraget Sedan det s.k. balanskravet infördes har kommunsektorns ekonomiska ställning successivt förbättrats. Kommunsektorn bedöms redovisa ett resultat i linje med god ekonomisk hushållning –2018. kan kommuner och landsting använda kommunala resultatutjämningsreserver för att själva kunna utjämna intäkter . Detta stärker kommunernas och landstingens förmåga att möta konjunkturvariationer. Regeringen har valt att kompensera kommunsektorn för ökade kostnader till följd av att nedsättningen av socialavgifterna för unga avskaffas i två steg. Det generella statsbidraget (anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning) ökas därför med 2015 och beräknas öka med . Till detta kommer ekonomiska regleringar för att neutralisera de finansiella effekterna av statliga förslag som föreslås eller aviseras i denna proposition (se avsnitt 2.6). Därutöver bedömer regeringen att det förslag som lämnas i denna proposition om höjd inkomstrelaterad ersättning i arbetslöshetsförsäkringen (se utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv) innebär ett ökat ekonomiskt utrymme för kommunerna genom att behovet av försörjningsstöd minskar. För att kunna klara sina åtaganden på är det också viktigt att kommuner och landsting kan ta till vara de möjligheter som kan finnas att utnyttja resurserna effektivare. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2.5.4Systemet för kommunalekonomisk utjämning Det nuvarande systemet för kommunal- 2003/04:155, 2004/05:FiU7, 2004/05:13). Systemet består av flera delar. En del avser inkomstutjämning, som utjämnar för skillnader i beskattningsbar förvärvsinkomst (skattekraft). ändringar i systemet för kommunalekonomisk utjämning. I huvudsak följde den förra regeringen förslagen i betänkandet Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39). Beträffande inkomstutjämningen lämnade dock den förra regeringen i budgetpropositionen ett förslag som avvek från kommitténs. Kommuner och landsting med en skattekraft av riksgenomsnittet får ett inkomstutjämningsbidrag, medan de med en skattekraft som överstiger får betala en inkomstutjämningsavgift. Den förra regeringen föreslog att avgiften skulle sänkas för kommuner och landsting i intervallet av den genomsnittliga skattekraften. Denna förändring innebar att övriga kommuner och landsting fick lägre bidrag sammantaget. Därför kompenserades dessa i särskild ordning Förändringarna trädde i kraft . Det finns stora skillnader i skattekraft, dvs. beskattningsbar inkomst per invånare mellan kommuner och mellan landsting, framför allt mellan kommunerna. Det har funnits en bred politisk enighet om behovet av en långtgående inkomstutjämning för både kommuner och landsting. Detta är en förutsättning för att kommuner och landsting ska kunna ge sina invånare en fullgod service. De förändringar i inkomstutjämningen som den förra regeringen genomförde medför i praktiken att i huvudsak omfördelas till ett mindre antal höginkomstkommuner och ett landsting. Regeringen anser att därför det är angeläget att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 utjämningssystemet förändras så att rättvisare fördelning kan åstadkommas. De lag- och förordningsändringar som detta föranleder måste beredas. Förändringarna bör därför träda i kraft . 1:1 Kommunalekonomisk utjämning) instrument för staten att reglera den kommunala sektorns finansiella utrymme. Det syftar även till att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Det är viktigt att utjämningssystemet så långt det är möjligt speglar de faktiska förhållanden som påverkar de kommunala verksamheterna. Regeringen gav därför Statskontoret i uppdrag att följa upp systemet för kommunalekonomisk utjämning. Uppdraget är reglerat i Statskontorets instruktion. Därutöver har regeringen i särskilda beslut närmare preciserat uppdraget. Syftet med uppföljningen är att ge underlag för en kontinuerlig uppdatering av utjämningssystemet, vilket ökar aktualiteten i de beräkningsmodeller som ligger till grund för utjämningen, i stället för att som tidigare göra omfattande förändringar med långa tidsintervall mellan dessa. 2.5.5Ett väl fungerande ramverk Att den lagstiftning som berör kommuners och landstings organisation och verksamhetsformer är ändamålsenlig och väl avvägd har betydelse för att dessa ska kunna utföra sitt samhällsuppdrag på ett effektivt och likvärdigt vis. Flera initiativ har tagits som syftar till detta. Utredningen om en kommunallag för framtiden (Fi 2012:07) har i uppdrag att se över och föreslå en modernisering av kommunallagen. Utredaren ska bl.a. se över regelverket gällande laglighetsprövning av kommunala beslut och analysera hur kommunallagen förhåller sig till unionsrätten. Utredningen ska överlämna sitt slutbetänkande . Vidare ska Utredningen om en ändamålsenlig redovisning (Fi 2014:13) se över lagen (1997:614) om redovisning. Syftet med översynen är att åstadkomma en ändamålsenlig redovisningslagstiftning för kommuner och landsting. Utgångspunkten ska bl.a. vara att de redovisningsprinciper som är av vikt för kommuner och landsting särskilt beaktas, dvs. att redovisningslagstiftningen även fortsättningsvis är anpassad till den kommunala särarten. Uppdraget ska redovisas . För att kommuner och landsting ska klara sina uppgifter och hantera utmaningar och omvärldsförändringar, t.ex. demografiska förändringar och en ökande urbanisering, måste de ha goda grundläggande förutsättningar. Staten behöver kunna följa utvecklingen av hur kommunernas och landstingens förutsättningar utvecklas. Statskontoret har i uppdrag att genomföra en övergripande kartläggning av befintlig information om faktorer som har betydelse för kommunerna och deras verksamheter (dnr Fi2013/4575). (dnr Fi2014/2038) departementet med att utforma en metod för uppföljning av kommuner och landstings ekonomi och en struktur för att sammanställa den information som ligger till grund för uppföljningen. Utgångspunkten är behov av att kunna följa utvecklingen när det gäller kommuner och landstings ekonomiska förutsättningar att klara av sina uppgifter. I sammanhanget kan också nämnas att Statskontoret, i rapporten relationer – Om korruption i det kommunala (2012:20), har analyserat behovet av åtgärder som skulle kunna bidra till att minska förekomsten av korruption och förbättra (dnr Fi2011/2882). har haft ett möte med Kommuner och Landsting och representanter för ett antal kommuner och landsting där åtgärder såvitt avser frågor om hållbart företagande diskuterades. Tabell 2.5 Anslagsutveckling för 1:1 Kommunalekonomisk utjämning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslagets ändamål är att ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting enligt lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Anslaget används även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn (se tabell 2.6). Kompensation till kommuner och landsting för avskaffandet av nedsättning av socialavgifterna för unga I denna proposition föreslår regeringen att nedsättningen av socialavgifterna för unga avskaffas. Nedsättningen av socialavgifterna för unga i skedde två steg (se prop. 2006/07:84 och prop. 2008/09:7). Regeringen har valt att kompensera kommunsektorn för den avskaffade nedsättningen av socialavgifterna för unga och föreslår att statsbidragen till kommunerna och landstingen ökas med . beräknas statsbidragen ökas med ytterligare . Beloppet fördelas mellan kommuner och landsting i proportion till antalet anställda i ålderskategorierna 18–i kommuner respektive landsting och de genomsnittliga lönerna som gäller för dessa kategorier. Enligt en preliminär beräkning 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 baserad på SCB:s strukturlönestatistik fördelas tillskottet med till kommunerna och till landstingen. beräknas tillskottet på fördelas med för kommunerna och för landstingen. Regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen har beslutat i enlighet med förslagen i 2013/14:148, 2013:14:292), vilket innebär att det inte ska krävas att elever som vill delta i modersmålsundervisning på något av de nationella minoritetsspråken har grundläggande kunskaper. Förändringen innebär ökade kostnaderna för kommunerna. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning föreslås för Utökad undervisningstid i matematik 2013/14:1) föreslogs att tiden i matematik i och motsvarande skolformer borde utökas med motsvarande för årskurserna 4–6, med början . tillföras 2016 och fr.o.m. för att kompensera kommunerna för de kostnadsökningar som förslaget medför. Enligt den förra regeringens bedömning i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) förbättrar gymnasiereformen förutsättningarna när det gäller elevers genomströmning samt skolornas planering, schemaläggning och möjligheter att kunna fylla undervisningsgrupperna. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) aviserades därför en reglering av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Denna reglering påbörjades i enlighet med 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 I budgetpropositionen gjordes bedömningen att gymnasiereformen på kort sikt inte leder till lägre kostnader i den omfattning som tidigare beräknats. Den beräknade besparingen föreslås därför inte genomföras. Regeringen beräknar att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör minskas med . har beslutat i enlighet med förslagen i propositionen En gymnasiesärskola med hög kvalitet (prop. 2011/12:50, bet. 2011/12:UbU9, rskr. 2011/12:141). I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) aviserades att kommunerna skulle kompenseras för de ekonomiska konsekvenserna som förslagen i propositionen medför. I förhållande till 2014 föreslås tillföras till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning . beräknas anslaget tillföras ytterligare . har beslutat i enlighet med förslagen i propositionen Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Kommunerna åläggs en skyldighet att föra register över de ungdomar som omfattas av det kommunala aktivetsansvaret och på lämpligt sätt dokumentera insatserna för dessa ungdomar. I budgetpropositionen föreslogs att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning skulle ökas med och aviserades en ökning på . Jämfört med 2014 föreslås därför anslaget ökas med . Utformning av aktivitetskrav i vuxenutbildning I budgetpropositionen beräknades att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning borde ökas för att kompensera kommunerna för förslaget om att ställa högre krav på att eleverna inom den kommunala vuxenutbildningen att delta aktivt i den undervisning som anordnas. Den förra regeringen avsåg att återkomma med förslag på hur ökade krav på studieaktivitet närmare skulle utformas. Den utformning som den förra regeringen kommit fram till bedöms vara kostnadsneutral och regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med 2015 som tidigare beräknats för detta ändamål. har beslutat i enlighet med förslagen i propositionen Bättre förutsättningar för gode 2013/14:225, 2013/14:CU34, 2013/14:382). Överförmyndarna ges utökade arbetsuppgifter i att bistå tingsrätten med att inhämta utredning och kostnaderna för detta åtagande beräknas till för kommunerna. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning föreslås därför ökas med detta belopp . Jobbstimulans och höjt fribelopp har beslutat i enlighet med förslagen i 2012/13:94, 2012/13:SoU22, rskr. 2012/13:245). Genom lagförslagen ändrades socialtjänstlagen (2001:453) i syfte att bl.a. stärka möjligheterna för personer med ekonomiskt bistånd att försörja sig själva genom arbete samt om höjd gräns för när hemmavarande barns och skolungdomars arbetsinkomster får beaktas vid biståndsbedömningen. Lagförslagen trädde i kraft . Som en följd av lagändringen föreslogs i budgetpropositionen anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning öka med jämfört med . För att neutralisera de ekonomiska effekterna av förslaget ökades därför minskas minska med . Normer för vävnader och celler och rådet antog direktivet (2004/23/EG) om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för mänskliga vävnader och celler. Direktivet har genomförts genom lagen (2008:2086) om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga 2007/08:96, 2007/08:SoU12, 2007/08:177). Kostnaderna för landstingen att i genomföra de krav direktiven ställer beräknades till . I samband med budgetproposition aviserades att –2017 skulle tillföras det dåvarande anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. inkom Kommuner och Landsting med en begäran om att en del av medlen borde vara riktade eftersom kostnaderna är olika i landstingen beroende på verksamhetens art. Mot den bakgrunden föreslogs i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) att skulle anvisas på det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler , vilket medförde att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskades med motsvarande belopp. Tioårsperioden för att genomföra kraven enligt direktiven avslutas , varför regeringen beräknar att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör minskas med . Hälso- och sjukvård till personer som vistas i landet utan tillstånd Lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd trädde i kraft . I budgetpropositionen föreslogs att skulle föras över till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av den ekonomiska regleringen som gjordes avsåg ett engångsbelopp för halvårseffekten 2013. I budgetpropositionen beräknades anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning öka med till följd av den nya lagen. Jämfört med 2014 minskas därför anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med . 2012/13:150, 2012:13/269) i kraft i syfte att genomföra och rådets direktiv /24/EU av om 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (patientrörlighetsdirektivet). Landstingen och kommunerna fick av denna anledning kostnadsansvar för vissa ersättningar för gränsöverskridande vård som har betalats ut till personer som vid tiden för den vård som ersättningen avser var bosatta inom eller var kvarskrivna enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistades i . I enlighet med vad som angavs i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 9 avsnitt 4.11.7) flyttades därför från anslaget 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden under utgiftsområde sjukvård och social omsorg till beräknas anslaget öka med jämfört med och beräknas anslaget öka med jämfört med . Regeringen föreslår i denna proposition att bestämmelserna om fritidspeng i 4 a kap. socialtjänstlagen (2001:453) ska upphöra att gälla. Regeringen föreslår vidare att de medel som avsatts för detta ändamål i stället används för att höja barndelen i riksnormen för försörjningsstödet för barn i åldrarna 7–. Höjning av takbeloppet för högkostnadsskyddet i äldreomsorgen Regeringen avser att i en proposition föreslå att takbeloppen i högkostnadsskyddet inom äldreomsorgen höjs fr.o.m. och med . Regeringens avsikt är att de båda takbeloppen avseende hemtjänst och dagverksamhet respektive del av flerbäddsrum i särskilt boende höjs med . Förslaget medför att kommunernas möjlighet till avgiftsuttag ökar. Regeringen föreslår därför, i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen, att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med 2015. beräknas anslaget minskas med . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 har beslutat i enlighet med förslaget i budgetpropositionen om en utökad nedsättning av fastighetsavgiften vid nybyggnation (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37). Den tioåriga nedsättningen av fastighetsavgift för nybyggda bostäder utvidgas genom att fastighetsavgiften sätts ned helt även år 6–15 efter värdeåret. Utvidgningen gäller för byggnader med beräknat värdeår 2012 eller . Ändringen trädde i kraft . Förslaget minskar kommunernas inkomster från fastighetavgiften stegvis . beräknas inkomstminskningen till följd av förslaget uppgå till . beräknas anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Begränsad avdragsrätt för pensionssparande I denna proposition föreslår regeringen att avdragsrätten för pensionssparande ska begränsas. Begränsningen av avdragsrätten leder till ökade skatteintäkter för såväl kommunerna som staten. föreslås avdragsrätten begränsas till , vilket innebär kommunsektorn intäkter på ytterligare . Som en följd av att kommunsektorns skatteintäkter ökar, föreslår regeringen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med år Regeringen beräknar att anslaget bör minskas med fr.o.m. landsting är gjord i förhållande till den genomsnittliga skattesatsen för kommuner respektive landsting. I avtalet mellan och om vissa skattefrågor regleras hur länderna ska kompensera varandra för minskade skatteintäkter till följd av att pendlare mellan länderna beskattas i arbetslandet och inte i bosättningslandet (prop. 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31, rskr. 2003/04:269).