prop · H103255 · 2014-09-19 00:00:00 — har det skett en underförbrukning av de disponibla anslagen. pendlar underutnyttjandet mellan av de disponibla anslagen. Tabell 5 visar hur saldot fördelas på de olika anslagen. Negativa tal betyder att utgifterna har överskridit disponibla anslag. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Tabell 5 per anslag 2009–2013 (löpande priser, ) 1.3 Anskaˆning materiel och 1.5 Forskning och teknikutveckling Källa: Försvarsmaktens anslagsredovisning 2009–2013. Vad gäller anslaget 1.1 förbandsverksamhet m.m. har underutnyttjandet överlag sjunkit , även om vissa variationer mellan åren kan ses. utnyttjades anslagskrediten på detta anslag. Det förhållandevis stora anslagssparandet 2009 var delvis planerat av Försvarsmakten. Avsikten var att utnyttja anslagssparande för att förstärka verksamheten 2010 och 2011. Det har också förekommit att Försvarsmakten befarat ett överdrag och vidtagit åtgärder som i sin tur istället lett till ett anslagssparande. Anslag kopplade till anskaning och vidmakthållande av materiel har tidigare underutnyttjats, men har överskridits något. Det tidigare underutnyttjandet till 2011 är i princip helt kopplat till då gällande utgiftsbegränsningar67. För anslaget 1.3 Anskaning av materiel och anläggningar gällde utgiftsbegränsningar om 2009 och 2010 samt 2011. För anslaget 1.4 Vidmakthållande av materiel och anläggningar gällde utgiftsbegränsningar om 2009 och 2010. Relativt sett har det mest omfattande underutnyttjandet gjorts inom anslaget 1.2 Fredsfrämjande insatser. utnyttjades av detta anslag. Försvarsmakten tilldelas dock inte hela anslagsbeloppet. Av det totala anslagssparandet för anslaget 1.2 på , har regeringen inte tilldelat Försvarsmakten vilket innebär att Försvarsmakten sparat . Ett liknande mönster nns även . Totalt sett är det som regeringen behållit på detta sätt. Underutnyttjande av anslag eller saldo ett visst år redovisas som ett ingående överföringsbelopp nästkommande år. En myndighet får inte automatiskt 67 Försvarsmaktens årsredovisning. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET behålla hela detta belopp. Regeringen kan välja att återta hela eller delar av detta belopp genom en så kallad indragning68. Regeringen har –2013 dragit in en del av den underförbrukning som redovisats ovan. I tabell 6 redovisas dessa indragningar på Försvarsmaktens olika anslag. Tabell 6 Indragningar –2013 (löpande priser, ) 1.3 Anskaning materiel och 1.5 Forskning och teknikutveckling Källa: Försvarsmaktens anslagsredovisning 2009–2013. Sambandet mellan tabellerna med anslagsutnyttjandet respektive indragningar förskjuts . gjorde Försvarsmakten ett underutnyttjande på totalt . Av detta ck Försvarsmakten behålla . Vid en jämförelse av saldona i tabell 5 ovan och indragningarna i tabell 6 kan konstateras följande. 2009 till 2012 var anslagssparandet totalt cirka 5,5 miljarder. Motsvarande indragningar uppgick till cirka 3,7 miljarder. Försvarsmakten ck därmed behålla cirka 1,8 miljarder av de sparade anslagen. Största delen av dessa 1.8 miljarder har varit sparande inom förbandsanslaget. Inom statsförvaltningen räknas anslag upp enligt en viss metodik för att täcka pris- och löneutveckling. Inom försvarsområdet används en utvecklad modell för detta jämfört med den generella modell som används för övriga statsförvaltningen. Modellen inom försvarsområdet benämns försvarsprisindex (FPI). FPI sammanställs av Försvarsdepartementet. Liksom för övriga myndigheter innehåller modellen ett så kallat produktivitetsavdrag. Detta innebär att myndigheterna inte får full ersättning för prisutvecklingen utan ett avdrag görs för en beräknad produktivitetsutveckling. 68 4 § jfr. 7 § Anslagsförordning (2011:223). GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA I gur 3 redovisas den faktiska pris- och löneomräkning som gjorts för försvarsanslagen. Figur 3 Total pris- och löneomräkning (löpande priser, samt procent) Löpande priser, samt procent Pris- och löneomräkning, procent Källa: Anslagshärledning i respektive års budgetproposition. –2014 har pris- och löneomräkningen gett en total kompensation på . Som synes av guren kan det förekomma kraftiga svängningar mellan enskilda år. – 2014 har pris- och löneomräkningen ökat det sammanlagda försvarsanslaget , vilket motsvarar en genomsnittlig årlig ökning på . till den anslagstilldelning som skett (se bilaga 2) och den del som utgörs av pris- och löneomräkning kan konstatera att försvarsanslaget i princip hållits oförändrat –2014. Den ackumulerade nettoeˆekten på anslaget är en reduktion med . Skillnaden mellan anslagsförändringen och den totala pris- och löneomräkningen kan på årsbasis vara omfattande. ökade anslaget med . Pris- och löneomräkningen utgjorde nära 2 miljarder, vilket innebär att under detta år uppstod en real anslagsminskning med . har nettoeˆekten varit positiv (med 560 respektive ). 69Uppdelat på de olika anslagen varierar detta index. För förbandsverksamhet och internationella insatser blir ersättningen totalt , för materiel samt för Forskning och teknikutveckling . EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET 3.3.1Pris- och löneomräkning i förhållande till faktisk kostnadsutveckling Om den erhållna kompensationen för pris- och löneomräkning som redovisats ovan faktiskt motsvarar den pris- och löneutveckling som Försvarsmakten möter har varit föremål för debatt. Försvarsmakten hävdar att det sker en urholkning av köpkraften. Detta sker, enligt Försvarsmakten, på två olika sätt. Dels genom prisökningar på försvarsmateriel, dels genom produktivitetskravet.70 Försvarsmakten för fram risker för urholkningse ekter Försvarsmakten menar att kostnadsutvecklingen för försvarsmateriel historiskt sett varit större än den priskompensation som myndigheten erhåller. Detta har sin grund i att Försvarsmakten måste hantera en rad kostnadsdrivande faktorer, exempelvis ofördelaktiga marknadsförhållanden, relativa förmåge- och eektbehov i förhållande till omvärlden, korta serielängder samt svenska särlösningar.71 Vidare menar att myndigheten har begränsade möjligheter att möta de produktivitetskrav som ställs på alla myndigheter genom det så kallade produktivitetsavdraget. Möjligheten till en förbättrad produktivitet påverkas av bland annat val av materielsystem, personalkategorier och volymer, grundorganisation samt anslagsförändringar som inte knyts till en förändrad ambition72. Försvarsmakten påpekar även att om krav på rationalisering inte särskiljs från produktivitetskrav kan dubbla eektivitetskrav uppstå. Det vill säga att förutom det eektiviseringskrav som följer av produktivitetsavdraget kan beslut om rationaliseringar ställa ytterligare rationaliseringskrav på verksamheten. Generella Principer bakom pris- och löneomräkning Ovanstående resonemang bör ställas i relation till dels de generella principer som ligger bakom pris- och löneomräkningen för statliga myndigheter, dels vilka möjligheter som kan nnas att möta en kostnadsutveckling. Syftet med pris- och löneomräkningen i den statliga budgetprocessen är att skilja ut ination och löneökningar inom en verksamhet, för att förhandlingar om anslag enbart ska avse reala förändringar. Pris- och löneutvecklingen är också ett viktigt verktyg för att öka produktiviteten i den statliga verksamheten. Vad gäller försvarsmateriel beror den sammantagna kostnadsutvecklingen dels på prisförändringar, dels på volymförändringar. En ökning av prestanda 70Försvarsmakten (2013) Försvarsmaktens redovisning av perspektivstudien , , FM2013- 276:1, Bilaga 1, s.7. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA eller kvalitet ska inte betraktas som en prisförändring, utan som en volymförändring. Denna åtskillnad är väsentlig på försvarsområdet, där teknisk utveckling och prestandahöjning kan medföra kostnadsökningar. Sådana kostnadsökningar ska alltså inte ses som en prisination och därför inte täckas av en generell prisomräkning. I stället ska teknisk utveckling och prestandahöjningar hanteras genom politiska beslut, det vill säga vid förhandlingar om anslag.73 Förslag för att kunna hantera en kostnadsutveckling En befarad kostnadsutveckling för försvarsmateriel kan mötas på en rad olika sätt. Försvarsmakten har fört fram reducering av antal enheter, ökat vidmakthållande, lägre omsättningstakt, användning av modierad civil materiel, sänkt kravställning samt förbättrad beställarroll gentemot leverantörer74. Vidare framgår även av materielförsörjningsstrategin att ökade kostnader på materielsidan ska mötas av bland annat en eektivare upphandling och internationella samarbeten. Regering och riksdag har tidigare behandlat frågan Regeringens och tidigare ställningstagande i frågan framgår av proposition 1998/99:74 samt betänkande 1998/99: FöU5. I samband med riksdagsbeslutet avskaades den så kallade teknikfaktor som infördes Inför beslutet om att avskaa teknikfaktorn gjordes en granskning av vilken påverkan den tekniska utvecklingen haft på kostnadsutvecklingen när det gäller försvarsmateriel75. Denna granskning påvisade att en överkompensation sker för materiel med liten andel utvecklingskostnader. visade granskningen också att underkompensation skett vid utveckling av mer högteknologiska system. Därför föreslogs att systemet med generell teknikfaktoruppräkning borde ses över. Regeringen ansåg i prop. 1998/99:74 att det saknades motiv till en generell kostnadsuppräkning av Försvarsmaktens materielanslag utöver försvarsprisindex. Regeringen ansåg att utrymme för teknisk förnyelse bör skapas genom att reservera medel inom fastställda ekonomiska ramar. Av inriktningsproposition framgår att regeringen inte nner anledning att ändra sin tidigare bedömning. Utöver ställningstagandet vad gäller kostnadsutvecklingen på materiel konstaterade regeringen också att Försvarsmakten tagit hänsyn i planeringen till det generella rationaliseringskrav som åligger alla myndigheter. Regeringen menar då att 73ESV 2010:18 Översyn av försvarsprisindexet för materiel. 74Försvarsmakten (2013) Försvarsmaktens redovisning av perspektivstudien , s.9. 1998/99: FöU5, s.14 EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Försvarsmakten i sitt underlag för propositionen angett att medel har allokerats för att möta denna e ekt.76 Vidare gjordes inför budgetpropositionen 2011 en översyn av försvarsprisindex avseende försvarets materielanslag77. Översynen föranleddes av att det system som då fanns för omräkning var betydligt mer komplext än det som tillämpades för övriga delar av statsförvaltningen. Omräkningarna hade även resulterat i kraftiga svängningar mellan åren. Detta gjorde att omräkningarna varit svåra att prognostisera, vilket i sin tur försvårat möjligheterna till planering. I stället föreslogs en reviderad ordning och sammansättning av omräkningen. Regeringen bedömde att det reviderade FPI skulle öka transparensen och förutsägbarheten i de årliga omräkningarna av försvarets materielanslag. Den faktiska anslagsfördelningen skiljer sig från det som föreslogs i underlaget till inriktningspropositionen kan konstatera att anslagsmedel har yttats och justerats mellan olika anslag . Försvarsmaktens förslag till anslagsfördelning i underlaget till inriktningspropositionen utgick från de beräknade nivåer som angetts i budgetpropositionen för . Dessa beräknade nivåer hade bland annat justerats genom en minskning av anslagen för materiel och en ökning av förbandsanslag. Som framgått av kapitel 2 lade Försvarsmakten fram en plan i ekonomisk balans . Den faktiska anslagsutvecklingen därefter har dock inneburit att omfördelningarna accentuerats i förhållande till föreslagen plan. Förbandsanslaget har tillförts mer medel än vad som föreslogs av Försvarsmakten. Övriga anslag har jämfört med Försvarsmaktens förslag blivit lägre. Sammantaget innebär den faktiska utvecklingen en något annan balans mellan anslagen än den som föreslogs av Försvarsmakten i underlaget till inriktningspropositionen. sker en underförbrukning av anslag förbrukar Försvarsmakten inte hela sitt disponibla anslag. Totalt sett uppgår underförbrukningen till –2012. Den största underförbrukningen har skett inom anslaget för internationella insatser samt för förbandsverksamhet. I det förstnämnda fallet är det dock en del av medlen som inte tilldelas Försvarsmakten. 2008/09:140, s.109. 2010/11:1, s.205 . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Underförbrukning kan föras över till nästa års budget genom så kallat anslagssparande. Men regeringen kan också välja att dra tillbaka de oförbrukade medlen till statskassan. Av de 5,5 miljarder som nämnts ovan drogs tillbaka av regeringen. Det är främst inom förbandsanslaget som Försvarsmakten fått behålla anslagssparande mellan åren. Försvarsmakten har fått en kompensation för ökade priser och löner som motsvarar en cirka 8 procentig ökning av till den anslagstilldelning som skett och den del som utgörs av pris- och löneomräkning kan konstatera att försvarsanslaget i princip hållits oförändrat –2014. Försvarsmakten hävdar dock att den pris- och löneomräkning som sker inte motsvarar den faktiska kostnadsutveckling som myndigheten möter . Försvarsmakten menar att leder detta till en urholkning av myndighetens köpkraft. Vidare menar att man har vissa begränsningar i möjligheterna att möta det produktivitetskrav som krävs av alla myndigheter. Dessa synpunkter måste vägas mot de generella principer som ligger bakom pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkning är ett sätt att rensa kostnadsförändring från prisförändring så att förhandlingar i budgetarbetet ska avse enbart reala förändringar. Vidare är omräkningen det instrument som regeringen har till sitt förfogande för att öka produktiviteten i den statliga förvaltningen. Systemet ska ge incitament för myndigheterna att omdisponera sina resurser så att de kan tillgodogöra sig en eŠektivisering. De orsaker till ökade kostnader som förs fram på materielområdet hänger ofta ihop med kostnadsutveckling och inte prisförändring. Det senare hanteras inom ramen för prisomräkning medan det förstnämnda förhandlas och beslutas politiskt, det vill säga inom ramen för förhandlingar om nivå och fördelning mellan anslag. Det kan dock nnas anledning att beakta möjliga eŠekter av så kallade dubbla rationaliseringskrav. Vidare redovisar såväl Försvarsmakten som regeringen olika åtgärder som kan möta en sådan befarad kostnadsutveckling. De åtgärder som föreslås har delvis olika karaktär. Åtgärder som till exempel eŠektivare upphandling och internationella samarbeten kan leda till en minskad kostnad. Det kan emellertid vara svårt att i förväg uppskatta denna vinst och räkna in den i planeringen. Åtgärder som exempelvis mindre volymer eller en minskad omsättningstakt ger en mer konkret ekonomisk eŠekt som kan vara lättare att förhålla sig till i en planeringssituation. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA I kapitel 2 kunde vi konstatera att förändringarna inom försvaret bedömdes innebära ökade kostnader för bland annat löner, övningar, beredskap och genom ökad materielförslitning. Därför lades stor vikt på strukturella förändringar av Försvarsmaktens arbetssätt och organisation. Detta var nödvändigt för att Försvarsmakten skulle kunna balansera kostnadsökningar mot rationaliseringar och e ektiviseringar. Kostnadsutvecklingen och kostnadsstrukturen behövde därför förändras. I detta kapitel går vi på olika sätt igenom hur Försvarsmaktens kostnader fördelas och utvecklas. Genomgången ger en grund för att kunna bedöma vilka kostnader som är intressanta att följa med hänsyn till behovet av de förändringar och rationaliseringar som identierades under framtagandet av inriktningspropositionen. Bland annat studeras utvecklingen av olika kostnadsslag samt direkta kostnader och omkostnader. Fokus ligger på de senaste årens kostnadsutveckling, med betoning på 2011 och 2012. 4.1Kostnader uppdelade på kostnadsslag Figur 4 visar hur resurser har förbrukats i Försvarsmakten åren 2006–2013. Figuren omfattar Försvarsmaktens samtliga kostnader uppdelat på fem olika kostnadsslag: personal, lokaler, övriga driftskostnader, nansiella kostnader samt avskrivningar och nedskrivningar. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Figur 4 Verksamhetens kostnader 2006–2013 (miljoner kr, löpande priser) Källa: Försvarsmaktens resultaträkning (årsredovisning) . Som framgår av gur 4 kan vissa förändringar konstateras. Vad gäller personalen har kostnaderna stigit . Mellan har den årliga kostnaden för personal stigit med i löpande priser. Förklaringen till ökningen ges främst av er årsarbetskrafter inom soldatkategorin. Vidare har även avtal om internationell arbetsskyldighet, åtgärder för omstrukturering samt personalförsörjning av ocerskategorier medfört ökade kostnader.78 Vidare framgår av gur 4 att övriga driftskostnader ökar kraftigt . Denna kategori utgörs bland annat av kostnader för värnplikt, hemvärn, materiel, varor och tjänster. De ökade driftskostnaderna kan förklaras dels av korrigerade lagervärden för vissa beredskapsvaror (2,mellan ), dels av ökade kostnader för tjänster79. De ökade tjänstekostnaderna utgörs till största delen av materielkonsulter och övriga externa tjänster. Tjänstekostnaderna ökade kraftigt (). Därefter har dessa kostnader ökat ytterligare men i en mindre omfattning. Övriga kostnadsslag har legat på en förhållandevis jämn nivå under perioden.80 78Försvarsmaktens resultaträkning för 2010,2011 och 2012. 79Den felaktigt bokförda tillgången kan möjligen få eŒekten att kurvan är missvisande (för låg) –2008. 80Försvarsmaktens årsredovisningar 2009-2012. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Det är viktigt att påpeka att detta är en bild av hur resursförbrukningen ser ut i organisationen såsom den redovisas i resultaträkningen. Inom vissa kostnadsslag kan det nnas en skillnad mellan utgiftsnivån och kostnaderna. Exempelvis leder en investering i ett nytt materielsystem till utgifter. Materielsystemet genererar dock kostnader först när det används och förbrukas. Materielkostnaderna sorteras in under kostnadsslagen avskrivningar och nedskrivningar och övriga driftskostnader. personalen är däremot kostnaderna och utgifterna nära varandra, eftersom de kostnader som personalen genererar till största delen består av löner. Minskande investeringar i materiel Figur 5 belyser utgifter och kostnader för materiel. Figuren visar dels hur anslagen för materielanskaning och vidmakthållande av materiel utvecklats i förhållande till det totala försvarsanslagen, dels hur investeringarna i materiel minskat över tiden.81 Figuren omfattar även kostnader för materiel i form av avskrivningar. Figur 5 Materielanslag, investeringar och avskrivningar i förhållande till Försvarsmaktens anslag, 2008–2012 (löpande priser, samt procent) Löpande priser, samt procent Materiel (anska ning och vidmakthållande) Källa: Försvarsmaktens årsredovisning 2012 samt nansiella noter i årsredovisning 2008 till 2011. 81Investeringar avser krigsmateriel som aktiveras och tas med i balansräkningen och är en del av utgifterna inom anslaget 1.3. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Av gur 5 framgår att investeringarnas andel av materielanslaget sjunkit , med undantag för . Detta kan tolkas som att Försvarsmakten i början av perioden fått leveranser av tidigare beslutad anskaning. Vi vet kapitel att både Försvarsmakten och regeringen gjorde bedömningen att omsättningstakten på materiel kunde minska , vilket innebär allt lägre investeringsnivåer. Denna typ av investeringsmått säger inte något om ändamålsenligheten av materielen. Uppgifterna ger dock en övergripande bild av den takt i vilken materielen omsätts. En fråga som kan ställas i sammanhanget är vilken investeringsnivå som krävs för att upprätthålla realt existerande kapital82? En för låg investeringsnivå riskerar att urholka värdet på den existerande materielen, vilket kan innebära eroderande materiell status. Försvarsmakten delar in sin verksamhet i sex olika verksamhetsgrenar: insatser, uppbyggnad av insatsorganisation och beredskap, utveckling, övriga verksamheter, fredsfrämjande verksamhet samt skydd, olyckor och stöd till det civila. Försvarsmakten fördelar samtliga kostnader på dessa verksamhetgrenar. Olika typer av omkostnader och overhead, som är en förutsättning för att Försvarsmakten ska kunna bedriva efterfrågad verksamhet, kopplas till en intern verksamhetsgren som benämns VG 0. Kostnader inom VG 0 fördelas restlöst till de olika verksamhetgrenarna.83 Omfattningen av dessa omkostnader kommer att behandlas i ett separat avsnitt längre fram i kapitlet. Tabell 7 visar hur kostnaderna fördelat sig mellan olika verksamhetsgrenar . 82Med realt existerande kapital avses existerande materielstock. Investeringstakten beror på i vilken omfattning vapensystem ska vidmakthållas och förnyas. 83Försvarsmakten (2012) . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Tabell 7 Kostnader per verksamhetsgren 2011–2012 (, löpande priser) VG2 Uppbyggnad av insatsorganisation och beredskap VG6 Lag skydd, olyckor och stöd till civil verksamhet Källa: Försvarsmaktens redovisning. Av tabellen framgår att den absolut största delen av resursförbrukningen sker inom verksamhetsgren 2, det vill säga uppbyggnad av insatsorganisation och beredskap. har kostnaderna för denna verksamhet ökat med . Inom Försvarsmakten används det så kallade produktbegreppet. Inom myndigheten nns cirka 150 produkter.84. Till exempel utgör ett förband eller en insats en produkt, men annan verksamhet kan också utgöra en produkt. Produktbegreppet används i Försvarsmakten för att fördela alla kostnader till en slutprodukt eller ett resultat. Alla kostnader som är förknippade med att producera en viss produkt (exempelvis ett förband) ska fördelas ut på respektive produkt. Detta kallas för en restlös kostnadsfördelning. Varje produkt är inordnad i någon av Försvarsmaktens verksamhetsgrenar. Produkter som utgörs av förband är kopplade till verksamhetsgren 2 (uppbyggnad av insatsorganisation och beredskap), medan en produkt som avser en insats (exempelvis den pågående insatsen i ) sorterar under verksamhetsgren 1 (insatser). Alla produkter grupperas till olika produktgrupper, exempelvis arméförband eller ygförband. Totalt sett nns 14 produktgrupper som samlar produkter av 84Med en produkt avses en externt efterfrågad förmåga eller resurs som skapar nytta för uppdragsgivare och skattebetalare. Källa: Försvarsmakten (2012) . EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET liknande art. I gur 6 nedan har Försvarsmaktens resursförbrukning delats upp på produktgrupper . Figur 6 Kostnader per produktgrupp (, netto) 2011–2012 Miljoner kronor, netto Källa: Försvarsmaktens redovisning. De produktgrupper som förbrukar mest resurser är ygvapenförband (cirka en tredjedel av kostnaderna ) samt arméförband, följt av marinförbanden. Kostnader för lednings- och underrättelseförband samt logistikförband närapå fördubblades . 4.4Direkta kostnader och omkostnader Ovanstående avsnitt har belyst utvecklingen av Försvarsmaktens totala kostnader i ett antal olika skärningar. Nästa steg är att närmare studera direkta kostnader och olika typer av omkostnader. Då omkostnader främst förekommer på förbandsanslaget kommer endast detta anslag att studeras i detalj. Med direkta kostnader avses kostnader som direkt kan hänföras till en specik produkt eller produktgrupp inom verksamhetsgrenarna 1–6. Produkterna utgörs främst av insatsförband och insatser. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Med omkostnader avses dels kostnader som inte direkt kan hänföras till en specik produkt, dels av kostnader som är gemensamma för olika delar av verksamheten. Dessa kostnader hänförs till den försvarsmaktsinterna verksamhetsgrenen 0, för att sedan fördelas med olika fördelningsnycklar till verksamhetsgrenarna 1–6.