prop · H103148 · 2014-03-18 00:00:00 — 8Senaste lydelse 2010:2022. 9Senaste lydelse 2010:800. 1. i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen och som inte har avslutats, samt En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1. språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2. eleven har grundläggande kunskaper i språket. erbjudas även om språket inte är erbjudas även om villkoren i första elevens dagliga umgängesspråk i stycket inte är uppfyllda. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. Om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det, ska betyg sättas i grundsärskolans ämnen 1. i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9, och 2. när ett ämne har avslutats. En kommun som i sin grund- En kommun som i sin grund- särskola har en elev från en annan särskola har en elev från en annan kommun ska ersättas för sina kommun ska ersättas för sina grundar sig på 24 § andra stycket grundar sig på 25 § eller 27 § 2 eller 25 §. Även i de fall som avses i 26 § ska hemkommunen betala ersättning till den mottagande kommunen. Om kommunerna i ett sådant fall inte kommer överens om annat, ska ersättningen bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och elevens behov efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundsärskolorna. Har en elev ett omfattande behov av särskilt stöd, behöver hemkommunen inte lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. 10Senaste lydelse 2010:800. 11Senaste lydelse 2010:2022. 12Senaste lydelse 2010:800. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1. språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2. eleven har grundläggande kunskaper i språket. erbjudas även om språket inte är erbjudas även om villkoren i första elevens dagliga umgängesspråk i stycket inte är uppfyllda. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. 1.i slutet av varje termin från och med årskurs 7 till och med höstterminen i årskurs 10 i alla ämnen, utom språkval, som inte har avslutats, 2.i slutet av varje termin från och med årskurs 8 till och med höstterminen i årskurs 10 i språkval, om ämnet inte har avslutats, och 3.när ett ämne har avslutats. 1.i slutet av varje termin från och med årskurs 7 till och med höstterminen i årskurs 10 i alla ämnen, utom språkval, som eleven har fått undervisning i under terminen och som inte har avslutats, 2.i slutet av varje termin från och med årskurs 8 till och med höstterminen i årskurs 10 i språkval, om eleven har fått undervisning i ämnet under terminen och det inte har avslutats, samt En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har grundläggande kunskaper i språket. Modersmålsundervisning i ett Modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk ska er- nationellt minoritetsspråk ska er- bjudas även om språket inte är bjudas även om villkoren i första elevens dagliga umgängesspråk i stycket inte är uppfyllda. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får inne- 13Senaste lydelse 2010:800. 14Senaste lydelse 2010:2022. 15Senaste lydelse 2010:800. bära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. Betyg ska sättas i slutet av varje Betyg ska sättas i slutet av varje termin i årskurs 6. termin i årskurs 6 i de ämnen som eleven fått undervisning i under En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har goda kunskaper i språket. erbjudas även om språket inte är erbjudas även om inte någon elevens dagliga umgängesspråk i modersmål eller om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har goda kunskaper i språket. erbjudas även om språket inte är erbjudas även om inte någon elevens dagliga umgängesspråk i modersmål eller om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. 16Senaste lydelse 2010:2022. 17Senaste lydelse 2010:800. 18Senaste lydelse 2012:109. 2013/14:148 Denna lag träder i kraft i fråga om 2 kap. 1, 8 a, 10, 17 Bilaga 2 och 20 §§, 3 kap. 3 §, 9 kap. 6 och 18 §§, 10 kap. 9, 16 och 34 §§, 11 kap. 19 och 33 §§, 12 kap. 16 § samt 13 kap. 17 §. lagen i kraft . Förteckning över remissinstanser avseende departementspromemorian (U2013/6278/S) Efter remiss har yttranden över departementspromemorian avgetts av Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), i , Statskontoret, , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, , , , , , och folkminnen, , , (), , , , kommun, , , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , , kommun, kommun, Kommuner och Landsting, Lilla , , Föreningen , , , , (), , , , Föräldraalliansen , , samt . Följande remissinstanser har avgett spontana yttranden: , (), , barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning, i Behov, Stiftelsen Confidencen, , , Kungliga Filharmonikerna, Musikklasser, Berwaldhallen, , , , , Sverigefinländarnas delegation, och , , konstnärliga högskola, , Musik på och Unga Musik på , , Vintertullsskolan i , , , , och , Waldorflärarhögskolan, Förbundet () samt . Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med yttrande: ombudsmän (), (N 2008:05), Bjuvs kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , AcadeMedia, Kunskapsskolan i , , Engelska skolan , , , , 2013/14:148 , , i 3 (LO), akademikers centralorganisation (), Föreningen (), Elevkårer, elevråd (), studentråd samt . Sammanfattning av departementspromemorian Grundskole- och gymnasieutbildning för elever med autism och autismliknande tillstånd vid (U2012/3838/S) Dammsdalskolan är en grund- och gymnasiesärskola som drivs av i . Skolan bedriver undervisning med inriktning mot elever med autism eller autismliknande tillstånd. Huvudmannaskapet för särskolan var ursprungligen en uppgift för landstingen, men överfördes från landstingen till kommunerna (prop. 1991/92:94, bet. 1991/92:UbU28, rskr. 1991/92:285, SFS 1992:598). Genom en övergångsbestämmelse kunde dock behålla huvudmannaskapet för Dammsdalskolan i . Den nya skollagen (2010:800) innebär en förändring av grundsärskolans målgrupp. Grundsärskolan finns, liksom särskolan enligt skollag, för elever med utvecklingsstörning. skollag jämställdes personer med autism eller autismliknande tillstånd med personer med utvecklingsstörning. Av 29 kap. 8 § skollagen följer däremot att personer med autism eller autismliknande tillstånd tillhör grundsärskolans målgrupp endast om de också har en utvecklingsstörning eller en betydande och bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom (se prop. 2009/10:165, s. 387). De nya reglerna om grundsärskolans målgrupp innebär att Dammsdalskolan kan bedriva utbildning för elever med autism och autismliknande tillstånd om de inte också har en utvecklingsstörning eller en jämställd begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada. i har mot denna bakgrund inkommit till regeringen med en hemställan om att få bedriva utbildning för dessa elever på grundskolenivå. I promemorian föreslås att Dammsdalskolan ska få bedriva undervisning på grundskolenivå för elever med autism och autismliknande tillstånd. Vidare görs bedömningen att det redan finns möjligheter för i att anordna utbildning i gymnasieskolan för elever med autism eller autismliknande tillstånd efter överenskommelse med en kommun. Förslaget bedöms inte medföra några nya kostnader. Lagändringarna ska träda i kraft . Lagförslag i departementspromemorian (U2012/3838/S) Förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att 24 och 26 §§ samt rubriken närmast före 24 § lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) ska ha följande lydelse. Grundskola, grundsärskola och Trots bestämmelserna om huvudmän i den nya skollagen får ett landsting vara huvudman för grundsärskola och gymnasiesärskola vid i . har tillsyn över elevhemsboende vid sådan utbildning som avses i första stycket. Trots bestämmelserna om huvudmän i den nya skollagen får ett landsting vara huvudman för grundskola för elever med autism eller autismliknande tillstånd och för grundsärskola och gymnasiesärskola vid i . har tillsyn över elevhemsboende vid sådan utbildning som avses i första stycket. Ett landsting som bedriver utbildning med stöd av 24 eller 25 § ska tillämpa de bestämmelser i den nya skollagen och denna lag som gäller för en offentlig huvudman för utbildning i den aktuella skolformen. ska för utbildning i grundsärskola även tillämpa 7 kap. 22 § i den nya skollagen på samma sätt som en enskild huvudman. Ett landsting som bedriver utbildning med stöd av 24 eller 25 § ska tillämpa de bestämmelser i den nya skollagen och denna lag som gäller för en offentlig huvudman för utbildning i den aktuella skolformen. ska för utbildning i grundskola eller grundsärskola även tillämpa 7 kap. 22 § i den nya skollagen på samma sätt som en enskild huvudman. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser avseende departementspromemorian (U2012/3838/S) Efter remiss har yttranden över departementspromemorian avgetts av , Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, , , , utvärdering, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , , , , , och ungdomar, samt för skolsköterskor. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med yttrande: , , Linnéuniversitetet, kommun, , , , , , , kommun, kommun, Kumla kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, Ystads kommun, , , , , Handikappförbunden, Lika Unika, , Nationellt centrum för matematikutbildning, Nätverket unga för tillgänglighet, , Mental Hälsa, , , Elevers , Elevråd, Kommuner och Landsting, skolkuratorers förening, samt för Ungdomsorganisationer. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 2 kap. 1, 10, 17 och 20 §§, 3 kap. 3 §, 10 kap. 7, 16 och 34 §§, 11 kap. 10, 19 och 33 §§, 12 kap. 7 och 16 §§, 13 kap. 7 och 17 §§, 15 kap. 19 § samt 18 kap. 19 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 2 kap. 8 a §, samt närmast före 2 kap. 8 a § en ny rubrik av följande lydelse. 1 §1 I detta kapitel finns bestämmelser om –huvudmän inom skolväsendet (2–8 §§), –kommuners resursfördelning (8 a §), –ledningen av utbildningen (9–12 §§), –lärare och förskollärare (13–23 §§), –elevhälsa (25–28 §§), –studie- och yrkesvägledning (29 och 30 §§), –registerkontroll av personal (31–33 §§), –kompetensutveckling (34 §), och –lokaler och utrustning och tillgång till skolbibliotek (35 och 36 §§). Kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn och förskolechefen beslutar om sin enhets inre organisation och fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller andra författningar. Rektorn och förskolechefen beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn och förskolechefen fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller andra författningar. 1 Senaste lydelse 2013:530. Rektorn och förskolechefen får uppdra åt en anställd eller en uppdrags- tagare vid förskole- eller skolenheten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter och besluta i frågor som avses i första stycket, om inte annat anges. Lärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva 1.annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning, 2.undervisning i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning, och 3.undervisning i fritidshem. Lärare som avses i första stycket 1 ska för att få undervisa ha en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen och ha kompetens att undervisa på det främmande språket. Lärare som avses i första stycket 3 ska för att få undervisa ha en svensk eller utländsk högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka språk och särskilda pedagogiska inriktningar som avses i första stycket 1 och 2. Lärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva 1. annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning om de har a)en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen, och b)kompetens att undervisa på det främmande språket, 2. undervisning i fritidshem om de har en svensk eller utländsk högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande, och 3. undervisning i fristående skolor och fristående fritidshem med särskild pedagogisk inriktning. Förskollärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva undervisning i fristående förskolor med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka språk som avses i första stycket 1 och vilka särskilda pedagogiska inriktningar som avses i första stycket 3 och andra stycket. 2 Senaste lydelse 2013:823. Bilaga 7 20 §3 Endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Den som inte har legitimation som lärare får dock anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, om han eller hon ska undervisa i modersmål eller i ett yrkesämne i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå, eller individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Detta gäller bara om 1.det saknas sökande som har legitimation, 2.den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen, och 3.det finns särskilda skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som ska bedriva undervisning som avses i 17 § får anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som ska bedriva undervisning som avses i 17 § får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Alla barn och elever ska ges den Alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. möjligt enligt utbildningens mål. Elever som lätt når de kunskaps- Elever som till följd av funktions- krav som minst ska uppnås ska ges nedsättning har svårt att nå de ledning och stimulans för att olika kunskapskrav som finns ska kunna nå längre i sin kunskaps- ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktions- Elever som lätt når de kunskaps- krav som minst ska uppnås ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. 3 Senaste lydelse 2013:823. 2013/14:148 10 kap. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har grundläggande kunskaper i språket. En elev som tillhör någon av de erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i i elevens nationella minoritets- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. 1. i slutet av varje termin från 1. i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9 i alla höstterminen i årskurs 9 i alla ämnen, utom språkval, som inte ämnen, utom språkval, som eleven har fått undervisning i under ter- minen och som inte har avslutats, 2. i slutet av varje termin från 2. i slutet av varje termin från och med årskurs 7 till och med och med årskurs 7 till och med höstterminen i årskurs 9 i språkval, höstterminen i årskurs 9 i språkval, om ämnet inte har avslutats, och om eleven har fått undervisning i ämnet under terminen och det inte har avslutats, och 3. när ett ämne har avslutats. En kommun som i sin grund- En kommun som i sin grund- skola har en elev från en annan skola har en elev från en annan kommun ska ersättas för sina kost- kommun ska ersättas för sina kost- nader för elevens utbildning av nader för elevens utbildning av elevens hemkommun, om elevens elevens hemkommun, om elevens skolgång i kommunen grundar sig skolgång i kommunen grundar sig på 24, 25 eller 26 §. på 25 eller 26 § eller 28 § andra Även i de fall som avses i 27 § ska hemkommunen betala ersättning till den mottagande kommunen. Om kommunerna i ett sådant fall inte kommer överens om annat, ska ersättningen bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och elevens behov efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Har en elev ett omfattande behov av särskilt stöd, behöver 4 Senaste lydelse 2010:2022. hemkommunen inte lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har grundläggande kunskaper i språket. En elev som tillhör någon av de erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i i elevens nationella minoritets- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. Om en elev eller elevens vård- Om en elev eller elevens vård- nadshavare begär det, ska betyg nadshavare begär det, ska betyg sättas i grundsärskolans ämnen sättas i grundsärskolans ämnen. 1. i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9, och 2. när ett ämne har avslutats. 1. i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9 i de ämnen som eleven har fått under- visning i under terminen och som inte har avslutats, och 2. när ett ämne har avslutats. En kommun som i sin grund- En kommun som i sin grund- särskola har en elev från en annan särskola har en elev från en annan kommun ska ersättas för sina kost- kommun ska ersättas för sina kost- nader för elevens utbildning av nader för elevens utbildning av elevens hemkommun, om elevens elevens hemkommun, om elevens skolgång i kommunen grundar sig skolgång i kommunen grundar sig på 24 § andra stycket 2 eller 25 §. på 25 § eller 27 § andra stycket. Även i de fall som avses i 26 § ska hemkommunen betala ersättning till den mottagande kommunen. Om kommunerna i ett sådant fall inte kommer överens om annat, ska ersättningen bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och elevens behov efter samma grunder som 5 Senaste lydelse 2010:2022. hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna Prop. 2013/14:148 grundsärskolorna. Har en elev ett omfattande behov av särskilt stöd, Bilaga 7 behöver hemkommunen inte lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har grundläggande kunskaper i språket. En elev som tillhör någon av de erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i i elevens nationella minoritets- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. 1. i slutet av varje termin från 1. i slutet av varje termin från och med årskurs 7 till och med och med årskurs 7 till och med höstterminen i årskurs 10 i alla höstterminen i årskurs 10 i alla ämnen, utom språkval, som inte ämnen, utom språkval, som eleven har fått undervisning i under ter- minen och som inte har avslutats, 2. i slutet av varje termin från 2. i slutet av varje termin från och med årskurs 8 till och med och med årskurs 8 till och med höstterminen i årskurs 10 i språk- höstterminen i årskurs 10 i språk- val, om ämnet inte har avslutats, val, om eleven har fått undervis- ning i ämnet under terminen och det inte har avslutats, och 3. när ett ämne har avslutats. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har grundläggande kunskaper i språket. En elev som tillhör någon av de erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i 6 Senaste lydelse 2010:2022. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. Betyg ska sättas i slutet av varje termin i årskurs 6. Betyg ska sättas i slutet av varje termin i årskurs 6 i de ämnen som eleven fått undervisning i under terminen.