prop · H2031d24 · 2014-10-23 00:00:00 — omsättnings- tillgångar finansieras över verkets räntekonto med därtill kopplad kredit. I det följande ges en närmare redovisning av vad de olika delposterna i tabell 4.20 (beräknad nettoupplåning) innebär. får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på sta- tens vägnät utan att öka anslags- För att betala lånekostnaderna för sådana objekt ska använda inbespa- rade driftsmedel från färjetrafiken. Regeringen undertecknade 2002 ett avtal med den norska regeringen om byggandet av Svine- sundsförbindelsen. Investeringsutgifterna är lånefinansierade både i och i . De svenska lånen för Svinesundsförbindelsen beräk- nas vara slutamorterade . beslutade med anledning av tilläggsbudgeten i samband med ekono- miska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att rege- ringen får besluta om en låneram i Riksgälds- kontoret för de prioriterade vägprojekten E 6 delen –Hogdal, E 20 delen Tolle- red–samt genom , Rv 40 delen –, 40 delen – Ljungarum, Rv 45 delen –Äl- vängen, Rv 44 delen Båberg–Väne Ryr och Rv 49 –samt de prioriterade järnvägs- projekten –Degerön, –, –samt järnvägsprojekt i . Den trafikslagsövergripande nationella planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 (dnr N2014/1779/TE, m.fl.) samt länsplanen för regional transportinfrastruktur i för perioden –2025 inne- håller ett antal investeringar som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Det gäller de objekt som enligt Stockholmsöverenskommelsen respektive Väst- svenska infrastrukturpaketet delvis ska finansie- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ras med inkomster från trängselskatt eller vägav- gifter samt de vägavgiftsfinansierade broarna över Sundsvallsfjärden på och över på . Den del av investe- ringarna som täcks av framtida trängselskatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån. I detta inkluderas även kostnader för uppbyggna- den av administrationen av systemen. beslutade med anledning av regeringens propo- sition Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) att planeringsramen för dessa investeringar för perioden –2021 ska uppgå till prisnivå. Denna planeringsram inkluderar ovan nämnda projekt och utgjorde ett komplement till den statliga ekonomiska ramen för infrastrukturåt- gärder som uppgick till prisnivå som hade beslutat om (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145). i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter uppräknades till prisnivå i anslutning till propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart trans- portsystem (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119) och ska uppgå till för perioden – 2025 och komplettera den statliga ekonomiska ramen för infrastrukturåtgärder för planerings- perioden –2025 som uppgår till prisnivå. Låneramen 2015 för ovan angivna ändamål föreslås sammanlagt uppgå till . I tabell 4.22 redovisas nettoupp- låning med utgångspunkt från nu fattade beslut och förslag om anslag för amortering. I tabell 4.23 redovisas den ackumulerade skul- den –2025, vilken är en konsekvens av den nettoupplåning som anges i tabell 4.22. Tabell 4.22 Beräknad nettoupplåning för projekt som med godkännande finansieras med lån åren 2013–2025 paketet (vägar) paketet (bana) 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.23 Beräknad låneskuld för projekt som med godkännande finansieras med lån åren 2013–2025 paketet (vägar) paketet (bana) 1 Den totala beräknade låneskulden uppgår 2022 till , 2023 till , 2024 till och 2025 till . Av utrymmesskäl redovisas i tabellen endast den totala låneskulden för åren 2013–2021 samt 2025. Kostnaden för räntor och amortering av lån för prioriterade infrastrukturobjekt, el- och telean- läggningar samt belastar anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. I tabell 4.24 nedan redovisas det beräknade årliga anslagsbehovet 2014–2025 för dessa kostnader. Räntor och amortering av lån för dels de pro- jekt som enligt Stockholmsöverenskommelsen och Västsvenska infrastrukturpaketet delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt, dels de avgiftsfinansierade broarna kommer att finansieras genom inkomster från trängselskatt respektive avgifter. Vid beräkningen av anslagsbehovet har en kalkylränta på , , respektive använts för åren 2015, 2016, 2017 respektive 2018. har en kalkylränta på an- vänts. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.24 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar och järnvägar åren 2013–2025 Ny trafikslagsövergripande nationell plan för ut- veckling av transportinfrastrukturen beslutade med anledning av budget- propositioenen (prop. 2013:/14:1 utg.omr. 22, bet. 2013/14:TU1, rskr. 2013/14:) som innebär att två nya anslag förts upp på statsbudgeten : anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Regeringen föreslog i propositionen Investe- ringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25) en ny långsiktig ekonomisk ram för perioden –2025. biföll förslaget (bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). fastställdes, med utgångs- punkt i och länens förslag om en nationell trafikslagsövergripande plan för ut- veckling av transportsystemet för perioden –2025, beslut om byggstarter –2016, beslut om förberedelse för byggstarter – 2019 samt om fastställelse av definitiva ekono- miska ramar för trafikslagsövergripande länspla- ner för regional transportinfrastruktur för perio- den –2025 (dnr N2014/1779/TE, m.fl.). ska genomföra de åtgärder som framgår av beslutet. Nedan ges exempel på åt- gärder som ligger i planen. Investeringsbidrag till Sälens flygplats Ett investeringsbidrag på till en ombyggnad av Sälens flygplats bör ges för at besöksnäringen i Sälenområdet ska kunna ut- vecklas. Ett statligt investeringsbidrag till flyg- platsen förutsätter ett godkännande av EU- kommissionen. Särskild satsning på genom En utbyggnad av genom genomförs. Staten kommer tillsammans med regionen i samt till E20 angrän- sande kommuner gemensamt göra satsningar längs sträckan genom . Sats- ningen innebär att fem nya sträckor ska byggas ut till 2+2-väg samt att hela E20 genom blir mötesseparerad. Den första dubbelspårsetappen mellan och inleds med sträckan – Dingersjö, vilket ger en förkortad restid och ökad kapacitet både regionalt och för fjärrtrafi- ken (–). Den totala investe- ringskostnaden uppgår till , varav avsätts un- der planperioden –2025. Detta möjliggör att dubbelspår kan färdigställas . ritera trimningsåtgärder för på sträckan –. Regeringen prioriterar att satsningar genomförs för att göra E10 mer trafiksäker. Utöver de på- gående arbetena i med ny sträckning av till följd av den utökade gruvdriften så fast- slår regeringen att två etapper av vägen ska mötessepareras. Utöver etappen –Svart- byn ska skyndsamt påbörja arbetet med att mötesseparera etappen Avvakko–Lap- peasuando. Detta är viktiga åtgärder inte minst för ambulanstransporterna, men det är också viktigt för alla företag som transporterar gods på och alla som pendlar till eller från sina arbe- ten i mycket tuffa förhållanden. Sats- ningen förutsätter även att utökar vinterväghållningen på de sträckor av där behov finns. Utökad satsning till kollektivtrafik Utöver de medel i nationell plan och inte minst i länsplanerna som avsatts till kollektivtrafik satsar regeringen ytterligare totalt –2018 på kollektivtrafik. Kommunerna får i enlighet med gällande förordning ansöka om statlig medfinansiering för sådana åtgärder. Syftet är att möjliggöra att ökningen av persontransporter i tätorter sker med kollektivtrafik. För att öka transparensen och tydligheten avse- ende tilldelningen av medel har regeringen för avsikt att öka detaljeringsgraden i anslagspost- strukturen. Bland annat tilldelas medel för inve- steringar , investeringar och andra åtgärder respektive forskning och innovation till särskilda anslagsposter. Utökat ändamål för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur I den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 satsas i statligt investeringsbidrag till landningsbanan i . En slutlig utbetalning av investeringsbidraget förut- sätter ett godkännande av . I syfte att förtydliga att anslaget även får användas för statsbidrag för cykelvägar har detta lagts in i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Kostnader för den museiverksamhet som ansvarar för ingick tidigare som en del i dåvarande Vägver- kets och s.k. sektorsansvar för re- spektive trafikslag. och skulle enligt sina instruktioner utifrån sitt sek- torsansvar vara samlande, stödjande och på- drivande gentemot andra aktörer inom respek- tive trafikslag. Genom inrättandet av Trafikver- ket fanns inte längre skäl för sådana trafikslags- specifika uppgifter, varvid regering i budgetpro- positionen uttalade att begreppet sektorsansvar inte längre skulle tillämpas. Det har därefter uppstått ett behov av att i ändamåls- beskrivningen för anslaget precisera de uppgifter som tidigare ingick i sektorsansvaret och som fortsatt ska kunna finansieras från anslaget. Motsvarande förtydligande behöver göras även avseende utbetalning av medel från Kammar- kollegiet till andra myndigheter för rättegångs- kostnader m.m. En särskild satsning riktad till kommuner och regioner görs för att stimulera utvecklingen av infrastrukturen för att utveckla kollektivtrafiken. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Ut- veckling av statens transportinfrastruktur får an- vändas även för statliga investeringsbidrag till landningsbanan i , statsbidrag till cykelvä- gar, museiverksamhet inom transportområdet samt för utbetalning av medel från Kammarkol- legiet till andra myndigheter för rättegångskost- nader m.m. Byggandet av syftar till att öka kapaciteten för järnvägstrafiken genom . Den kapacitetsökning som Cityba- nan tillför kan till fullo utnyttjas först när Ge- tingmidjan (järnvägsbroarna över ström) renoveras. Renoveringen kan inledas först efter det att har öppnats för trafik 2017. I beslutet att fastställa den nationella tra- fikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 har regeringen utifrån förslag beslutat att Getingmidjan delvis ska finansieras som ett namngivet objekt via anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur med . Den totala kostnaden för reinveste- ringen uppgår till . Trafik- verket har därefter återkommit till Regerings- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kansliet () och meddelat att verket ser svårigheter med att redovisnings- mässigt kunna hantera att en reinvestering delvis finansieras via anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. Regeringen har i denna proposition därför beräknat en minskning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfra- struktur med och en motsvarande höjning av anslaget 1:2 Vidmakt- hållande av statens transportinfrastruktur. Det schweiziska bolaget (for the Financing of Railroad Rolling Stock) bildades utifrån ett internationellt fördrag mellan ett antal europeiska stater. Verk- samheten består i att finansiera järnvägsfordon åt de egna aktieägarna. Ägarna är i normalfallet statliga järnvägsföretag. Den svenska ägar- andelen om av aktiekapitalet har för- valtats av affärsverket . Vid avvecklingen av affärsverket /13 överfördes ansvaret för förvaltningen av aktierna till (Näringsdeparte- mentet). har inga lån från Eurofima. Eurofima har sitt säte i och följer schweizisk lag utifrån bestämmelserna i det in- ternationella fördrag som reglerar verksamheten. Aktiekapitalet omfattar totalt CHF 2 600 miljo- ner (ca ). Av detta belopp är inbetalat till bolaget. Resterande an- del av aktiekapitalet kan infordras av bolaget efter beslut i bolagets styrelse vid behov av att stärka den ekonomiska ställningen. Svenska staten har en skyldighet att infria åtagandet gentemot Eurofima vid ett eventuellt beslut i bolagets styrelse. Den svenska andelen av det ej inbetalda aktiekapitalet uppgår till CHF 41 600 000 (ca ). Ett infri- ande av åtagandet ses som osannolikt. Ett eventuellt infriande behöver dock hanteras skyndsamt. Avvecklingen av affärsverket innebär att det inte längre finns möj- lighet att belasta det egna kapitalet i affärsverket vid ett eventuellt infriande av åtagandet gente- mot Eurofima. Enligt regeringens bedömning behöver därför ett anslag pekas ut för att möjlig- göra en snabb hantering av ett infriande. Då sannolikheten för ett infriande bedöms som låg ser regeringen däremot inget behov av att avsätta medel. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfra- struktur även får utnyttjas för inbetalning av aktiekapital till det schweiziska bolaget (for the Financing of Rail- road Rolling Stock). Finansiering av flygtrafiktjänster undantagna från avgift Enligt förordning (EG) nr 1794/2006 av om ett ge- mensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster ska vissa flygningar undantas från skyldigheten att betala avgifter för flygtrafiktjänster. Enligt samma förordning är det också möjligt att ge- nom nationellt beslut undanta vissa andra i för- ordningen angivna flygningar. Regeringen avser att /15 återkomma till med förslag till svensk reglering i denna del. Eftersom finansiering av de tjänster som undantas från avgift inte får falla på luftrumsbrukarna föreslår regeringen att får i uppgift att er- sätta operatörer för sådana tjänster. Ersättningen föreslås belasta anslaget 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser. Anslaget föreslås mot denna bakgrund tillföras . Finansie- ring sker med från anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och med från anslaget 1:1 För- bandsverksamhet och beredskap under utg.omr. 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Rege- ringen bedömer att denna fördelning väl svarar mot fördelningen av de undantagna flygningar- nas karaktär. Regeringen föreslår att anslaget minskas med och 58 740 000 kro- nor som en följd av den generella minskning av pris- och löneomräknade anslag som föreslås i denna proposition (se avsnitt 2.2). Regeringens preliminära beräkning av anslagets fördelning på poster redovisas i tabellen nedan. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.25 Utveckling av statens transportinfrastruktur fördelning på anslagsposter 1Mot bakgrund av att i budgetpropositionen enligt regeringens förslag beslutade att anslagen till Väghållning och Banhållning ska ersättas med de två nya anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur avser kolumnen Utfall 2013 i tabellen den gamla anslagsstrukturen, medan övriga kolumner avser den nya anslagsstrukturen. 2Kolumnerna för budget och prognos avser den uppdelning av anslaget i anslagsposter som beslutade i budgetpropositionen . I kolumnerna och framåt redovisas en ytterligare detaljering av anslagen i anslagsposter med syfte att öka transparensen. 3Större investeringar i nationell plan avser namngivna investeringar och åtgärder vars planerade kostnader överstiger . 4Övriga investeringar avser investeringar och åtgärder i transportsystemet vars planerade kostnader understiger , vilket innefattar trimnings- och effektiviseringsåtgärder i transportsystemet och miljöinvesteringar i befintlig transportinfrastruktur. 5Före 2015 redovisades myndighetsutövning och övriga insatser för effektivisering av transportsystemet i separata delposter. redovisas myndighetsutövning tillsammans med de kostnader har för planering och stöd, bland annat infrastrukturplanering, samt vissa delar av det som redovisades inom delposten Övriga insatser för effektivisering av transportsystemet. Forskning och innovation inom ramen för arbete med utveckling av transportsystemet redovisas separat. 6I prognosen ingår utfall för bidrag till vissa trafiksystem uppgående till . 7Till anslagsposten för räntor och återbetalning av lån har medel avsatts som motsvarar det beräknade anslagsbehovet vid en kalkylränta på . Den preliminära beräkningen av tilldelning av medel till den aktuella anslagsposten baseras därmed på en högre kalkylränta än den som använts vid beräkning av anslagsbehovet i tabell 4.24. Regeringen menar att det finns behov av en buffert på anslagsposten för räntor och återbetalning av lån för att kunna hantera eventuella räntehöjningar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.26 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget minskas med , och för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att 21 anvisas under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 23 , 24 respektive 25 . 4.7.21:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Tabell 4.27 Anslagsutveckling 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 20 722 814 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 564 238 tkr prisnivå. 4Motsvarar 21 024 261 tkr prisnivå. Anslaget får användas till utgifter för –trafikledning, drift, underhåll och bärig- hetsåtgärder på statliga vägar och järnvägar, –bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, –statsbidrag till drift av enskilda vägar, –ersättning för eftersök av vilt som varit inblandat i sammanstötning med motor- fordon eller spårbundna fordon liksom po- administrations- och fakturahante- ringskostnader för detta, –stakning av vinterled till , –eventuella böter till följd av försenat ge- nomförande av EU-direktiv, –betalning av kvalitetsavgifter till följd av avvikelser från i tågplan och trafikeringsav- tal fastställt användande av infrastrukturen som orsakats av , –forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet, samt –räntor och amortering på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät. Bestämmelser finns i förordningen (2009:236) om en nationell plan för transportinfrastruktur och förordningen (1989:891) om statsbidrag till enskild väghållning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtagan- den medför behov av framtida anslag på högst 18 2016–2020. Skälen för regeringens förslag: Den verk- samhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verk- samhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bemyndigandet ska avse det total- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 belopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vidare har en kalkylränta på använts. Avgö- rande för när ett åtagande inträffar enligt gäl- lande redovisningsregler är vanligen när respek- tive kontrakt tecknas. Ekonomiska åtaganden som staten ingår i samband med överenskom- melser med kommuner, landsting eller företag om medfinansiering av transportinfrastruktur ska dock i vissa fall omfattas av begärda bemyn- diganden redan det år staten ingår sådana över- enskommelser. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna till att genom- föra kostnadseffektiva upphandlingar och där- med också ett kostnadseffektivt byggande. empelvis kan det bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet vilket försenar och även kan fördyra projektgenomförandet. Mot bakgrund av att på förslag av regeringen i budgetpropositionen be- slutade att anslagen till Väghållning och Banhåll- ning skulle ersättas med de två nya anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfra- struktur redovisas inte uppgifter för utfall för beställningsbemyndiganden . Regeringen bör bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens trans- portinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 18 2016–2020. Tabell 4.28 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur -9 336 000 -8 370 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Utökade resurser till vidmakthållande av det stat- liga järnvägsnätet Behovet av underhåll på järnvägen är mycket stort. Regeringen föreslår att ytterligare 2015 till 2018 tillförs anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transport- infrastruktur för att förstärka underhållet på järn- vägen. De ökade underhållsinsatserna på järnväg koncentreras till de stora och mest trafikerade områdena där behoven och kapacitetsbristen är som störst. Det handlar på järnvägssidan om stambanorna, särskilt kring storstäderna, och även de transportstråk som näringslivet har prio- riterat som mest angelägna. Regeringen har där- till proposition om höständringsbud- get föreslagit en tillfällig överföring av 510 mil- joner kronor från anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur till 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur för att ytterligare Motsvarande me- del återförs mellan anslagen . Säkerställd statlig kontroll över järnvägs underhållet är en dominerande beställare på området för spårunderhållstjänster och det är därför av vikt att verket följer utvecklingen inom marknaden för dessa tjänster. Det är nödvändigt att har tillräcklig kunskap om an- läggningens tillstånd och nödvändiga åtgärdsbe- hov för att kunna fullgöra förvaltningsansvaret i alla delar från långsiktig planering till säkrandet av effektivt genomförda (operativa) åtgärder. Den pågående utredningen om järnvägens orga- nisation (dir. 2013:46), vilken kommer att slut- redovisas , kommer att belysa förutsättningar för ett återtagande av drift och underhåll inom järnvägen och ge förslag på eventuella behov av fortsatta åtgärder och utred- ningar. Regeringen avser vidta åtgärder för att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande vid underhållet av de svenska järnvägarna. Förtydligande av ändamål för anslaget 1:2 Vid- makthållande Från anslag 1:2 Vidmakthållande av statens trans- portinfrastruktur finansieras forskning och inno- vation inom området. Av detta följer att det behövs ett förtydligande av anslagets ändamål. får vidare ta upp lån i Riksgälds- kontoret för investeringar i broar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka Trafikver- kets anslagsförbrukning. För att betala lånekost- naderna för sådana objekt ska an- vända inbesparade driftsmedel från färjetrafiken. Av detta följer att det behövs ett förtydligande av anslagets ändamål. Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transport- infrastruktur även får användas för forskning och innovation inom transportområdet samt för utgifter för räntor och amorteringar av lån som upptagits för byggande av broar som ersätter färjor i statens vägnät. Regeringen föreslår att anslaget minskas med och 48 955 000 kro- nor som en följd av den generella minskning av pris- och löneomräknade anslag som föreslås i denna proposition (se avsnitt 2.2).