prop · H103100 · 2014-04-09 00:00:00 — Företagens och företagarnas förmåga till förnyelse och omställning är vidare starkt beroende av fungerande och ändamålsenliga regelverk. Åtgärder för att minska företagens regelbörda har också genomförts. Bland annat genom att uppgiftslämningen om periodiseringsfonder har minskat, kravet på 43 Se t.ex. of broken dreams, 2009. bankgaranti vid företagsförsäljningar har avskaffats, den s.k. avräkningslagen har förändrats och krav på återkommande teknisk kontroll av kassaregister har avskaffats. Revisionsplikten för mindre företag har slopats. Kravet på lägsta tillåtna aktiekapital i privata aktiebolag har sänkts. Redovisningen av mervärdesskatt har förenklats. För att motverka ökande regelbörda har ett regelråd tillsats som granskar förslag till nya och ändrade regler utifrån vilka administrativa kostnader dessa kan medföra för företag. Sänkt mervärdesskatt för restaurang- och cateringtjänster har lett till ökat antal anställningar i en bransch som erbjuder en fot in på arbetsmarknaden för många ungdomar och andra med svag förankring på arbetsmarknaden. Tryggheten för företagare har förstärkts genom förändringar av reglerna i arbetslöshets-, sjuk- och föräldraförsäkringen, vilket skapar en ökad tydlighet och förutsägbarhet i regelverken samt en ökad likabehandling av företagare och anställda. Regeringen har också tillsatt en kommitté med uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att förbättra entreprenörskapsklimatet i , bl.a. skattesystemets utformning. Ökade möjligheter för entreprenörskap inom fler områden Möjligheterna till entreprenörskap har ökat genom att fler sektorer och branscher har öppnats upp för fler och mindre aktörer. Skattelättnader för husarbeten (RUT- och ROT-arbeten) har skapat nya jobb och skapat en utökad marknad för entreprenörer. Betydande åtgärder för att förbättra konkurrensen har också genomförts vilket gynnar inte minst nya aktörer. Det handlar om förändringar i konkurrenslagen och i lagen om offentlig upphandling. har bl.a. fått ökade möjligheter att driva konkurrensmål och har fått ett tydligt och förstärkt uppdrag vad gäller offentlig upphandling. Dessutom har flera områden som tidigare dominerats av offentliga aktörer öppnats för konkurrens. Avreglering av apotek och järnväg, liksom ökad mångfald inom äldreomsorg och primärvård är några exempel. Dessutom har det statliga ägandet minskats genom försäljning av Nordea, Vin & Sprit, , , Vectura och Arbetslivsresurs. 2013/14:100 Bilaga 4 Möjligheterna till högskolenära entreprenörskap har också förbättrats genom insatser för kommersialisering av forskning, där bland annat anslag för forskning och utveckling har höjts, liksom resurserna till inkubatorsystem. Industriforskningsinstituten har getts ökade resurser för att bygga broar mellan akademi och näringsliv. Ökad tillgång på riskkapital ger ökade möjligheter för företag att växa Ett väl fungerande system för riskkapitalförsörjning och rådgivning är avgörande för att skapa goda förutsättningar för entreprenörskap. Det behövs också fler aktiva och långsiktiga ägare. Därför är det viktigt att skattesystemet utformas så att det inte driver riskvilligt kapital ur landet. Liksom den tidigare avskaffade arvs- och gåvoskatten innebär slopad förmögenhetsskatt förbättrade villkor för entreprenörer och aktiva ägare och därmed också förbättrad tillgång till riskkapital för de mindre företagens försörjning. Ett investeraravdrag har också införts av denna anledning. Dessutom har reglerna för företagshypotek och förmånsrätt ändrats. För att bättre ta till vara potentialen till innovation och tillväxt har regeringen också reformerat statens insatser för att i högre grad tillgodose ett varierat behov av marknadskompletterande riskkapital. och har getts ökade resurser och har slagits samman med syfte att bl.a. öka finansiering i tidiga skeden. och har bildats för att öka tillgången på kapital i särskilda regioner och branscher. Förbättrad tillgång till kompetens En förutsättning för ett dynamiskt näringsliv är att det finns individer, entreprenörer, som kan starta företag och få dem att växa. I ett land som med många och framgångsrika stora företag har regeringen sett ett behov av att öka kunskaperna om entreprenörskap och att skapa mer positiva attityder till entreprenörskap. Därför har undervisning om entreprenörskap fått en tydligare roll i skolan, och stödstrukturerna på universitet och högskolor har förbättrats. Regeringen har också gjort satsningar på rådgivningsverksamhet för framför allt småföretagare. För att förstärka kunskaperna om och attityderna till entreprenörskap i fler 2013/14:100 Bilaga 4 grupper i samhället har riktade satsningar gjorts för kvinnors, invandrares och ungas företagande. För att fullt ut utnyttja potentialen hos snabbväxande företag att skapa jobb och tillväxt måste dessa företag ha möjlighet att attrahera och behålla kompetens. Reglerna för arbetskraftsinvandring har reformerats vilket har underlättat för företag att få tag på exempelvis IT-specialister och expertskatten har förenklats för att underlätta för utländska nyckelrekryteringar. Regeringen har även beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att se över beskattningen av olika incitamentsprogram. Ytterligare en särskild utredare har fått i uppdrag att se över beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag. 3.2.2Ökade resurser till forskning Ett innovativt näringsliv förutsätter också omfattande satsningar på forskning. hävdar sig väl som forskningsnation och starka forskningsmiljöer har vuxit fram i samverkan mellan högskoleväsendet och kunskapsintensiva företag. tilltar den internationella konkurrensen. Kostnaderna för att flytta även forskningsverksamhet över nationsgränserna har minskat. Många länder, också utanför OECD- området, ökar sina satsningar på forskning och utveckling och försöker förmå företag att lägga sina investeringar i forskning inom det egna landets gränser. Det gäller inte minst de länder i med växande ekonomier. För att ska kunna behålla och ytterligare förbättra sin position som framstående forskningsnation med fler kunskapsintensiva företag har regeringen genomfört kraftfulla satsningar på forskning och utveckling, som redovisats i forsknings- och innovationspropositioner lämnade till 2008 och 2012. Stora satsningar på bl.a. universitet och högskolor samt forskningsfinansiärerna har genomförts. Vidare prioriteras riktade satsningar på bl.a. forskning inom livsvetenskap och på att förbättra samarbetet mellan forskning och näringsliv, bl.a. genom inrättandet av strategiska innovationsområden. Särskilda satsningar på spetsforskning har genomförts och 2014 pågår slutförhandlingar rörande den internationella forskningsanläggningen som ska byggas i . Satsningarna som redovisas i forsknings- och innovations- propositionerna 2008 och 2012 innebär en resursförstärkning med . 3.2.3Mer lönsamt att investera är en liten öppen ekonomi där kapital rör sig fritt över gränserna. I en sådan ekonomi bestäms avkastningskravet på företagens investeringar på de internationella kapitalmarknaderna. Investerarna på dessa marknader jämför avkastningen efter skatt på investeringsprojekt i olika länder. Investeringsbesluten påverkas därmed direkt av bolagsskatten. En hög bolagsskattesats leder till ett jämförelsevis högt avkastningskrav före skatt. Om bolagsskattesatsen sänks blir därför fler investeringsprojekt lönsamma. Företagen anpassar sig i en sådan situation till en ny och större optimal kapitalstock genom att öka investeringarna. En högre kapitalintensitet i företagen ökar produktiviteten, vilket skapar utrymme för högre löner. Högre löner ökar arbetsutbudet och också sysselsättningen. Enligt studier av om skatter och tillväxt är bolagsskatten den skatt som bedöms som mest skadlig för tillväxten.44 Goda skattemässiga villkor för investeringar är därför en förutsättning för att svenska företag även ska kunna konkurrera framgångsrikt och bidra till hög ekonomisk tillväxt. Till detta kommer att utvecklingen mot lägre bolagsskattesatser i vår omvärld har varit påtaglig . hade ett av de mest konkurrenskraftiga bolagsskattesystemen bland , mätt genom dess inverkan på incitamenten för nyinvesteringar. Ur ett EU- perspektiv var de svenska reglerna konkurrenskraftiga . har nya medlemsländer tillkommit och flera av dem har valt att ha en relativt låg bolagsskattesats, som flera av de äldre medlemsstaterna har sänkt sina bolagsskattesatser. 44 Tax Policy Studies No 20 Tax Policy and Economic Growth (2010) och Vartia, Tax and Economic Growth, Economics Department Working Papers (2008). Diagram 3.1 Konkurrenskraftig bolagsskatt 200020012002200320042005200620072008200920102011201220132014 Källa: Taxation trends in Union 2013 & Tax Database. För att stärka svenska företags konkurrenskraft, öka investeringarna i och därmed åstadkomma högre produktivitet, högre reallöner och en högre sysselsättning har därför bolagsskattesatsen sänkts i två steg, från till . tillsatte regeringen en kommitté med uppdrag att se över beskattningen av bolag – (dir. 2011:01). huvuduppdrag är att lämna förslag som medför att villkoren för finansiering med eget kapital och med lånat kapital blir mer lika. 3.2.4Stramare regelverk för rättvisare företagsskatter Regeringen har också målmedvetet arbetat för att skapa mer långsiktiga, stabila och rättvisa spelregler för företag. När fler betalar de skatter de ska stärks välfärdens finansiering. Ett exempel är åtgärderna för att stävja aggressiv skatteplanering med ränteavdrag där företag undgår svensk bolagsskatt genom att ta upp lån med hög ränta från t.ex. dotterföretag som är lokaliserade i lågskatteländer. Dessa möjligheter har kraftigt inskränkts vilket dels skapat mer rättvisa konkurrensförhållanden, dels möjliggjort en betydande sänkning av bolagsskattesatsen. Regeringen har också undertecknat informationsutbytesavtal med drygt 40 s.k. sekretessjurisdiktioner. Dessutom har befintliga skatteavtal med länder som t.ex. och , som har en omfattande banksekretess, omförhandlats i syfte 2013/14:100 Bilaga 4 att möjliggöra ett effektivt informationsutbyte. Detta har dramatiskt inskränkt möjligheten att gömma undan tillgångar från beskattning och rapporterar också ett betydande återflöde av kapital till Sverige.45 Överutnyttjandet av löneunderlagsregeln i 3:12-reglerna har också motverkats. Reglerna kunde användas för skattedrivna upplägg, bl.a. i partnerägda företag, för att sänka skatten på delägarnas arbetsinkomster från till , något som begränsats. En långsiktigt trygg och stabil energiförsörjning ger näringslivet stabila spelregler. Det gäller framför allt den svenska basindustrin, som ofta är beroende av konkurrenskraftiga nivåer på elpriset. De fyra regeringspartierna slöt 2009 en överenskommelse om en långsiktig och hållbar energi- och klimatpolitik. Syftet var att skapa förutsättningar för långsiktiga spelregler för energimarknadens aktörer. tydliggjordes regeringens högt ställda ambitioner inom klimatområdet, vilket gav förutsättningar för ett starkt svenskt ledarskap i förhandlingarna om en ny internationell klimatöverenskommelse. Den svenska energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft samt försörjningstrygghet. Med denna grund presenterade regeringen en väg ut ur beroendet av fossil energi. Överenskommelsen innehåller tre övergripande energi- och klimatpolitiska mål till 2020: –andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen, –energiintensiteten, tillförd mängd energi i förhållande till BNP, ska minska , och –utsläppen av växthusgaser ska vara lägre än utsläppen för verksamheter som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. Regeringens bedömning 2014 är att kommer att nå målen om ökad andel förnybar 45 (2014). 2013/14:100 Bilaga 4 energi och minskade utsläpp av växthusgaser men troligen inte målet om minskad energiintensitet. beslutade om lagändringar som möjliggör ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet. Beslutet innebar att ett tillstånd till uppförande och drift av en ny kärnkraftsreaktor förutsätter att den nya reaktorn ersätter en av de befintliga reaktorerna på en plats där någon av de befintliga reaktorerna är lokaliserad. I och med detta upphävdes lagen om kärnkraftens avveckling. Regeringen införde krav på återkommande helhetsbedömningar av säkerheten vid kärnkraftsreaktorerna. De nationella skatterna på klimat- och energiområdet har gjorts mer träffsäkra och ändamålsenliga. Dessa skatter är av central betydelse för att ska kunna nå de klimat- och energipolitiska målen på ett kostnadseffektivt sätt. En grundläggande utgångspunkt, särskilt vad gäller koldioxidskatten, har varit att minska undantagen från den generella skattenivån. beslutade om ett omfattande paket med miljöskatteförändringar som bedöms minska utsläppen av växthusgaser samt bidra till att målen för andel förnybar energi och effektivare energianvändning kan uppnås (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122). och har en gemensam marknad för handel med elcertifikat för att främja ny förnybar elproduktion. Elcertifikatsystemet är ett kostnadseffektivt styrmedel för att nå målet om utbyggd förnybar elproduktion med till 2020 jämfört med . 3.3Förbättrad infrastruktur knyter ihop hålls ihop genom åtgärder som säkerställer en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Därför är beroende av ett tillförlitligt transportsystem för att säkra individers och företags transportbehov. Landets geografiska läge förstärker betydelsen av en väl fungerande infrastruktur. Transportinvesteringar kan leda till högre produktivitet och därmed tillväxt i ekonomin. Detta beror på att det finns ett samband mellan hög tillgänglighet och hög produktivitet, höga löner och hög sysselsättning.46 En fungerande infrastruktur väl anpassad till behoven är en nödvändig förutsättning för att ska kunna konkurrera i den globaliserade ekonomin. Transportsystemets utformning, drift och användning ska därtill främja en hållbar utveckling. Trafikvolymerna har ökat kraftigt. har persontransporterna på järnväg i mer än fördubblats, godstågstrafiken på järnvägar har ökat med och persontransporterna på vägar nära fördubblats. Diagram 3.2 Gods- och persontrafik 1970–2010 Index 1990 = 100 70 72 74 76 78 80 82 84 86 88 90 92 94 96 98 00 02 04 06 08 10 Anm.: Trafik på väg mäts i fordonskilometer, persontrafik på järnväg mäts i personkilometer och godstrafik på järnväg mäts i tonkilometer. Källa: Trafikanalys. Även godstrafiken på väg har ökat kraftigt (se diagram 3.2). har också arbetsmarknadsregionerna förstorats och pendlingen ökat. Den ökning av trafikarbetet som har pågått har lett till att kapacitetsutnyttjandet i delar av transportsystemet är mycket högt. Det är särskilt tydligt i de växande storstadsregionerna och längs vissa större transportleder för gods- och persontrafik där 46 För en aktuell sammanställning av forskningen på detta område, se , , och , Infrastrukturens påverkan på ekonomisk tillväxt, KTH och VTI 2013. Rapporten är en underlagsrapport till specialstudie nr 37 om tillväxt- och sysselsättningseffekter av infrastrukturinvesteringar, FoU och utbildning. stor trängsel uppstår. En rad pågående och planerade investeringar i näringslivet kommer dessutom att skapa ytterligare behov av förstärkt transportkapacitet. I övriga landet är trängseln mindre påtaglig, men där kan stora avstånd, dåligt underhåll och begränsad tillgång till kollektivtrafik ställa till problem. Diagram 3.3 visar utvecklingen av investeringar i järnväg i de nordiska länderna och . Diagram 3.3 Utveckling av infrastrukturinvesteringar i järnvägar i olika länder i EU 1993–2011 som andel av BNP i löpande priser Källor: (), och egna beräkningar. För att möta detta ökade behov har regeringen höjt nivån på infrastrukturinvesteringarna . Ett historiskt stort infrastrukturarbete har inletts.47 En rad viktiga väg- och järnvägsåtgärder har avslutats, påbörjats eller fått en planerad byggstart. Det handlar bl.a. om det Västsvenska paketet inklusive järnvägsprojektet , till hamn, järnvägen Hallsberg-Degerön, Haparandabanan, Förbifart , tunnelbaneutbyggnad i samt påbörjandet av en framtida ny stambana för höghastighetståg med delsträckorna Järna- (Ostlänken) samt Mölnlycke- (mellan och ). Dessutom har regeringen avsatt kraftigt ökade resurser till drift och underhåll av framför allt järnvägen (se diagram 3.4). 47 Se även prop. 2012/13:25; Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem. 2013/14:100 Bilaga 4 Diagram 3.4 Utgifter och prognoser för drift och underhåll i järnvägssystemet, fördelat på fyraårsperioder 1998–2022 Anm.: priser. Finansiering via anslag. Källor: Årsredovisning för staten 1995–2013 samt framskrivning enligt Infrastrukturproposition. Det görs också stora investeringar som underlättar för den regionala trafiken och för godstrafiken. För såväl svensk traditionell industri som för arbetsmarknaderna i framför allt tillväxtregionerna är de här investeringarna nödvändiga. Inriktningen är att vårda och effektivisera det befintliga transportsystemet och att investera i ny infrastruktur i de delar där kapaciteten behöver öka. En viktig prioritering för investeringarna i infrastruktur har varit arbetsmarknaderna i tillväxtregionerna. Här innebär stora resandeströmmar att den samhällsekonomiska nyttan av att effektivisera resandet eller öka kapaciteten ofta är stor. Storleken på den lokala arbetsmarknaden är viktig för en regions konkurrensförmåga och möjlighet att skapa tillväxt. En allt mer kunskapsintensiv arbetsmarknad kräver högutbildad arbetskraft. Utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden kan lättare mötas i en stor lokal arbetsmarknadsregion. En tät arbetsmarknad med god tillgänglighet kan också ge större utrymme för branscher som kräver stort kundunderlag eller som är väldigt specialiserade. Dessutom är en stor arbetsmarknadsregion mindre känslig för konjunktursvängningar. På regeringens initiativ har Stockholmsförhandling genomförts och avtal har slutits. Genom avtalet skapas nu goda förutsättningar för att fortsatt ska kunna växa, genom en större utbyggnad av tunnelbanan, med nio nya tunnelbanestationer. 2013/14:100 Bilaga 4 3.4Fler bostäder för välfungerande fastighetsavgiften för flerfamiljshus sänkts och En väl fungerande bostadsmarknad bidrar till ekonomisk tillväxt. God tillgång på bostäder underlättar för människor att söka sig till jobb och gör det enklare för företag att rekrytera. Tillsammans med drivkrafter för att arbeta, goda villkor för företag och en aktiv arbetsmarknadspolitik utgör en välfungerande bostadsmarknad en viktig del av en politik för ökad sysselsättning. En välfungerande bostadsmarknad är också viktig för att investeringar ska ske på ett effektivt sätt och för att obalanser inte ska byggas upp i det finansiella systemet när det uppstår spänningar mellan utbud och efterfrågan på bostäder. har byggt hälften av vad våra nordiska grannländer gjort och hälften av snittet för OECD-länderna.48 har en stark urbanisering och är en av de snabbast växande huvudstäderna i . Bostadsmarknaden i präglas av omfattande regleringar, såväl på byggsom på uthyrningssidan. Bostadspolitiken försökte kompensera för detta genom produktionsstöd. Trots subventioner som medförde höga offentligfinansiella kostnader var byggtakten dock låg. Regeringen har därför vidtagit åtgärder för att förbättra förutsättningarna för byggande och boende. Detta har behövt göras inom ramen för trygga villkor för hyresgästerna och med respekt för parterna på bostadsmarknaden. Politikens inriktning har varit att öka utbudet av bostäder och förbättra marknadens funktionssätt, bl.a. har byggregler förenklats och för nybyggda lägenheter vidareutvecklats, som ineffektiva subventioner avskaffats. Bostadsbristen går dock inte att bygga bort på kort sikt, och särskilt inte under krisår och utdragen lågkonjunktur. Därför har det också varit viktigt att det befintliga bostadsbeståndet kunnat utnyttjas bättre. Det har varit viktigt att göra varsamma reformer som stärker utbudet. undantaget från fastighetsavgift vid nybyggnation av bostäder har vidgats till . Vidare har presumtionshyror införts för att ge ökad kostnadstäckning vid nyproduktion och byggreglerna för student- och ungdomsbostäder har förenklats. En annan strukturell förbättring är att de kommunala fastighetsbolagens hyresnormerande roll har avskaffats så att hela beståndet nu räknas in vid hyressättningen. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att ta ner hinder för byggnation. Stor regelbörda och emellanåt utdragna juridiska processer driver upp risker och påverkar därmed byggbolagens kalkyler negativt. lämnas ett antal förslag till som syftar till att effektivisera plan- och byggprocessen, bl.a. att kommunernas möjlighet att ställa egna särkrav begränsas, reglerna för bullernivåer förtydligas och att kraven på kommuner att ha transparanta och tydliga riktlinjer för markanvisningar ska öka. Förslag för hur konkurrensen i byggsektorn ska öka utreds. För att korta handläggningstiderna och därmed minska kostnaderna vid byggnation har regeringen tillfört medel till länsstyrelserna och mark- och miljödomstolarna samt infört mål för handläggningstiderna. För att underlätta för studenter och ungdomar har reglerna för små lägenheter förenklats, så att det blir billigare att bygga. Det har också gjorts enklare och mer förmånligt att hyra ut hela eller delar av sin bostad genom att schablonavdraget vid uthyrning av den egna bostaden har höjts till . En utmaning för bostadsbyggande är att beslut om byggnation och infrastruktur i många fall fattas och finansieras på olika nivåer. Detta är särskilt ett problem i större städer. Inom ramen för den s.k. Stockholmsöverenskommelsen har regeringen använt en metod med förhandlingspersoner för att nå ett effektivare beslutsfattande. Genom att samla berörda kommuner och landsting kunde ett infrastrukturpaket med 9 nya tunnelbanestationer förhandlas fram, något som möjliggör ca 78 000 nya bostäder. 48Marcobond, , Statistikcentralen (), Statistisk sentralbyrå (), SCB. 3.5Effekter av reformer av företagsklimatet BNP har utvecklats starkare än praktiskt taget alla jämförbara länder (se diagram 3.5). Diagram 3.5 Genomsnittlig BNP-tillväxt -0,5 -1,0 -1,5 -2,0 -2,5 -3,0 -3,5 Källor: och . Detta speglar bl.a. att tack vare starka offentliga finanser haft möjlighet att stötta ekonomin och arbetsmarknaden genom hela den långa och djupa lågkonjunkturen, bl.a. genom strukturellt riktiga reformer. Som ett led i att förbättra konkurrenskraften och öka investeringarna har kapitalskatterna sänkts mer än i jämförbara länder , alltså även under tidigare regering. Detta har gjorts som regeringen har satsat på offentliga investeringar som långsiktigt stärker tillväxtförutsättningar: utbildning, forskning och infrastruktur. Som tidigare nämnts är det enda EU- land som satsar mer offentliga medel på utbildningssystemet, mätt som andel av BNP än . För del har andelen ökat . ligger också i topp i EU när det gäller offentliga investeringar (se diagram 3.6). 2013/14:100 Bilaga 4 Diagram 3.6 Offentliga investeringar, 2012 har också befäst sin position som ett av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga länder. ligger på andra plats när det gäller investeringar i forskning och utveckling i EU (se diagram 3.7). ligger i topp i EU när det gäller förmåga till innovation enligt både EU- kommissionens resultattavla för innovationsunionen49 och enligt Global Innovation Index50, och topp tre i EU när det gäller konkurrenskraft enligt . Diagram 3.7 Resurser till forskning och utveckling, 2011 Åtgärderna för mer stabila och rättvisa spelregler tillsammans med reformerna för att göra det enklare och mer lönsamt att driva företag har 49Europeiska kommissionen, 2014. 50Indexet tas fram av , Insead och . 2013/14:100 Bilaga 4 också gett effekt.