prop · H2031d2 · 2014-10-23 00:00:00 — Sammanboende med barn 0–19 år Sammanboende 20–utan barn Sammanboende 45–utan barn Källor: och egna beräkningar. partiell frånvaro i form av deltidsarbete har på den framtida pensionen. Jämnare uttag av föräldrapenningdagar tog männen ut av föräldra- penningdagarna. Denna andel har stigit till 2013 (se diagram 2.13).29 Diagram 2.13 Fördelning av föräldrapenningdagar 1988– 1989 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 Att kvinnor förvärvsarbetar mindre kan också förklaras av normer, traditioner och könsroller. Det finns studier som visar att kvinnor i par där båda arbetar heltid utför lika mycket hemarbete som kvinnor i par där kvinnorna arbetar deltid och männen heltid.28 De främsta anledningarna till att kvinnor i större utsträckning än män är frånvarande från arbets- marknaden är föräldraledighet och ohälsa. Frånvaro från arbete har inte bara en direkt effekt på inkomsten genom färre arbetade timmar, utan även en indirekt effekt på själva lönen via löneutvecklingen. I detta avsnitt redogörs för utvecklingen av kvinnors och mäns uttag av föräldrapenning och skillnader i sjukfrånvaro. Dessutom åskådliggörs vilken effekt frånvaro i form av föräldraledighet och 28 , Happy Hour? Studies on well–being and time spent on paid and unpaid work (, 2008). –talet har andelen män som tar ut föräldrapenning ökat och såväl andelen netto- dagar, dvs. uttaget omräknat till heldagar, som tas ut av män som mäns andel av det utbetalda beloppet har ökat successivt. Männens andel ökade , då uttaget för- dubblades från till 21 procent.30 Ökningen av pappornas uttag av föräldra- penningdagar har fortsatt även efter 2006, men i långsammare takt. har en rad reformer genomförts för att främja ett mer jämställt uttag av föräldrapenningen mellan män och kvinnor.31 De reformer som har haft störst effekt är de reserverade månaderna. 29Föräldrar kan få föräldrapenning med anledning av ett barns födelse eller adoption under sammanlagt per barn. Om föräldrarna har gemensam vårdnad har var och en rätt till hälften av dagarna. En förälder kan dock avstå från dagar med föräldrapenning till förmån för den andra föräldern med undantag på sjukpenningnivå som är reserverade för vardera föräldern. 30Innefattar inte tillfällig föräldrapenning. 31För en redogörelse för genomförda reformer, se budgetpropositionen för 2013 (prop. 2012/13:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. bilaga 4). Andelen föräldrar som delar jämnt på föräldrapenningdagarna under barnets två första år har ökat. När barnen som föddes fyllde hade av deras föräldrar fördelat föräldrapenningdagarna jämställt mellan sig.32 Ofta framförs ekonomiska argument för att kvinnan tar merparten av föräldraledigheten. Eftersom mannen ofta har högre lön än kvinnan i samma hushåll tror många att de förlorar mindre ekonomiskt på att låta kvinnan ta huvuddelen av föräldraledigheten. Beräkningar från visar dock att vid genom- snittsinkomster för förstagångsföräldrar är det på grund skattesystemet lönsamt att dela lika, även utan jämställdhetsbonusen. Den totala familjeinkomsten efter skatt, under ett kalenderår, blir högre om föräldrarna tar ut med föräldrapenning var än om kvinnan tar ut och mannen med föräldrapenning.33 Det finns studier som indikerar att det ekonomiska utfallet är av mindre betydelse när föräldrarna delar upp föräldrapenningdagarna mellan sig. Kvinnor som har högre inkomst än sina män tar ändå ut merparten av föräldra- penningdagarna, vilket skulle kunna tyda på att kön har större betydelse för fördelningen av föräldrapenningdagar än hushållets ekonomi.34 Vidare pekar resultaten på att ju högre utbildning föräldrarna har desto mer sannolikt är det att de delar lika, särskilt betydelsefullt är det om kvinnan har hög utbildning. Om föräldrarna är inrikes födda, sysselsatta i offentlig sektor, har ungefär lika stora inkomster eller bor i ett storstadsområde ökar också sannolikheten för ett jämnt uttag.35 Föräldrapenninguttag är inte detsamma som föräldraledighet och både kvinnor och män varvar betald ledighet med obetald ledighet. 32 De jämställda föräldrarna (, Socialförsäkringsrapport 2013:8.) Socialförsäkringsrapport 2014:1). 34 De jämställda föräldrarna (, Socialförsäkringsrapport 2013:8). 35 De jämställda föräldrarna (, Socialförsäkringsrapport 2013:8). 2014/15:1 Bilaga 3 I en studie från – och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) finner forskarna att de reserverade månaderna i föräldrapenningen påverkade uttaget av föräldrapenningdagar på förväntat sätt, dvs. männens uttag ökade och kvinnornas minskade. Däremot ser de inga tecken på att den faktiska ledigheten skulle ha påverkats av de reserverade månaderna för vare sig kvinnor eller män.36 har undersökt hur föräldraledighetslängderna har utvecklats och finner att kvinnor, men framför allt män, har utökat föräldraledigheten.37 I enkätundersökningen , avseende föräldraledigheten under barnets första , var kvinnorna föräldralediga och männen . Jämfört med 2003 hade föräldraledigheten ökat med cirka 1,5 månad för männen och ungefär för kvinnorna.38 Liknande resultat återfinns i en registerbaserad undersökning som visar att kvinnor och män som fick sitt första barn 2009 i genomsnitt var föräldralediga i 13,3 respektive 3,5 månader.39 enkät visar också att både kvinnor och män tog ut färre föräldra- penningdagar 2013 jämfört med . Uttaget har minskat med för både kvinnor och män.40 Detta tyder på att både män och kvinnor utnyttjar föräldrapenningens flexibilitet i högre utsträckning . Kvinnor har varit sjukfrån- varande (både med sjukpenning och med sjuk- 36 Karimi m.fl., Effekter av föräldrapenning på arbetsutbud (utvärdering 2012:22). 37Ojämställd arbetsbörda (, Socialförsäkringsrapport 2013:9). I samband med införandet av den andra reserverade månaden förlängdes föräldrapenningen . Barnen studie var födda vilket betyder att föräldrarna i studien haft rätt att använda en försäkring som är längre. 38Avser ledighet på . 39Kvinnors och mäns föräldraledighet, i Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser (SOU 2014:28). 40Kvinnor tog i genomsnitt ut 2003 medan kvinnor studie i genomsnitt tog ut . Män tog i genomsnitt ut 2003 som män studie tog ut . 2014/15:1 Bilaga 3och aktivitetsersättning) i större utsträckning än män. Den sammantagna sjukfrånvaron, mätt med ohälsotalet41, minskade kraftigt –2013. När ohälsotalet var som högst, , utbetalades ersättning från sjukförsäkringen för per försäkrad kvinna och år och per försäkrad man och år. var motsvarande siffra 32 för kvinnor och 22 för män. Att ohälsotalet minskat är troligtvis ett resultat av ett flertal samverkande faktorer, såsom genomförda reformer och förändrade normer i samhället kring att vara sjukskriven. Sjukpenningtalet42 har dock vänt upp för både kvinnor och män (se diagram 2.14). Uppgången har varit starkare för kvinnor och den relativa skillnaden i kvinnors och mäns sjukpenningtal har aldrig varit större. var kvinnors sjukpenningtal högre än motsvarande för män.Diagram 2.14 Sjukpenningtalet och antal nybeviljade sjuk– och aktivitetsersättning 1994–2013Antal sjukpenningdagar per försäkrad samt antal nybeviljade sjuk– och aktivitetsersättning (SA) per 1000 försäkrad, 1664 år Nybeviljad SA- Kvinnor (höger axel) Nybeviljad SA- Män (höger axel) Eftersom nybeviljandet av sjuk- och aktivitets- ersättning varit högre för kvinnor än män är det fler kvinnor än män som har dessa ersättningar. Att kvinnor är sjukfrånvarande i större utsträckning än män är inte unikt för utan gäller även för andra länder, i synnerhet i länder som i likhet med har en hög sysselsättningsgrad bland kvinnor t.ex. och . En viss del av skillnaden i sjukfrånvaro mellan män och kvinnor beror på kvinnors sjuk- skrivningar för graviditetsrelaterade besvär.43 En annan förklaring till skillnaden i sjuk- frånvaro är den könssegregerade arbets- marknaden som innebär att kvinnor och män har olika arbeten och arbetsmiljö. Kvinnor är överrepresenterade i vård- och omsorgsyrken där sjukfrånvaron är hög, men det finns också en skillnad i sjukfrånvaro mellan män och kvinnor som arbetar i samma yrken. Detta kan bero på att kvinnor och män som har samma yrke i hög grad har olika arbetsuppgifter och olika arbets- belastning. Enligt en studie bidrar fördelningen 20av uppgifter till att kvinnor utför mer repetitiva uppgifter vilket kan vara en faktor bakom att kvinnor rapporterar mer belastningsskador i bl.a. Sämre möjligheter till återhämtning vid sidan av arbetet kan också vara en förklaring till den 10högre förekomsten av belastningsskador och sjukfrånvaro för kvinnor. Förekomsten av barn i 5hushållet är förknippad med högre sjukfrånvaro för förvärvsarbetande kvinnor, men inte för 0barnets födelse är kvinnors sjukfrånvaro dubbelt så hög som mäns och skillnaden kvarstår (se diagram 2.15).45,46 har även nybeviljandet av sjuk- och aktivitetsersättning ökat, från en historiskt låg nivå, och ökningen är något större för kvinnor än för män (se diagram 2.14). 41Ohälsotalet visar antalet ersatta nettodagar med sjuk- och rehabiliteringspenning samt sjuk-och aktivitetsersättning och person i befolkningen . 42Antal utbetalda dagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning och rehabiliteringsersättning relaterat till antal registrerade försäkrade (befolkningen) 16–. är omräknade till nettodagar, t.ex. med halv ersättning blir . 43Runt av sjukfallen bland kvinnor – 2002 var kopplade till graviditetsrelaterad ohälsa enligt Orsaker till skillnader i kvinnors och mäns sjukskrivningsmönster - en kunskapsöversikt (2004:16). 44Kunskapssammanställning - Belastning, genus och hälsa i arbetslivet (2013:9). 45Angelov m.fl., Kvinnors och mäns sjukfrånvaro (utvärdering 2011:2). Gravida kvinnors sjukfrånvaro ingår inte i datamaterialet. 46En analys av visar att skillnaden framförallt uppkommer efter det andra barnet. Eftersom sjukfrånvaron varierat kraftigt under 90– och 00–talet påverkar också den valda Diagram 2.15 Sjukdagar för kvinnor och män som fick sitt första barn 1995 Sjukdagar , antal år efter barnets födelse Källa: Angelov m.fl. (utvärdering har i en analys visat att det finns en ökad risk att kvinnan sjukskrivs i de fall hon tar ett större ansvar för hem och familj som hon har en ställning på arbetsmarknaden som är likvärdig sin mans.47 En annan förklaring till kvinnors högre sjukfrånvaro kan vara skillnader i beteende mellan könen. En studie på svenska data finner att kvinnor och män har olika beteende vid sjukdom och att kvinnor agerar mer före– byggande till exempel genom att oftare uppsöka sjukvården och utnyttja sjukförsäkringen. Ett resultat av detta kan vara tidigare upptäckt av hälsoproblem och eventuellt en delförklaring till kvinnors längre förväntade livslängd jämfört med mäns.48 Skillnaderna i frånvaro och deltidsarbete mellan kvinnor och män påverkar den ekonomiska jäm- ställdheten på flera sätt. Förvärvsavbrottet påverkar inkomsten negativt som frånvarande men kan också påverka individens lön och karriärmöjligheter därefter. tidsperioden hur stora könskillnaderna är av att få barn. Se Kvinnors sjukfrånvaro, Redovisning av regeringsuppdrag (2013). 47 Kvinnors sjukfrånvaro- Redovisning av regeringsuppdrag (2013). 48 och , Könsskillnader i preferenser för sjukfrånvaro (utvärdering 2013:13). 2014/15:1 Bilaga 3 Dessutom ger de lägre inkomsterna en lägre pension. Varför kan lönen påverkas av frånvaron? I forskningslitteraturen finns ett flertal förklaringsmodeller till varför frånvaro från arbetsmarknaden kan påverka individens lön och fortsatta möjligheter på arbetsmarknaden. En förklaring är att frånvaron innebär att den erfarenhet man annars byggt upp i arbetet uteblir under bortavaron eller av att kunskaper är en färskvara som delvis försvinner under frånvaron. Detta innebär att produktiviteten under frånvaron har försämrats eller inte vuxit i samma takt som den hade gjort i arbetet, vilket kan påverka individens karriärmöjligheter och lön. Detta brukar i forskningslitteraturen kallas humankapitaleffekten. Vad gäller föräldraledighet, och effekterna därav, finns det en förklaring som är relaterad till föräldraskapet som innebär att föräldraskapet i sig påverkar individens preferenser och beteende. När individen börjar arbeta igen efter föräldra- ledigheten påverkas produktiviteten på arbetet av det merarbete i hushållet som det innebär att ha barn. En annan förklaring är att förvärvsavbrottet ger en signal till arbetsgivaren om lägre produktivitet och högre frånvaro . Lönen kan därigenom påverkas oavsett om så blir fallet. En relaterad förklaring är statistisk diskriminering som innebär att arbetsgivare diskriminerar grupper som har förväntat högre frånvaro. Frånvaron påverkar både inkomst och lön Forskningsresultat indikerar att frånvaro från arbetsmarknaden har en negativ effekt på lönen, oavsett om den beror på deltidsarbete, sjuk- frånvaro eller föräldraledighet.49 Studier av föräldraledighet finner oftast en negativ effekt på karriärmöjligheter och lön. Detta gäller både studier på svenska data och i internationella studier. Effekterna varierar kraftigt mellan olika studier. I skattningar på svenska data är effekten på lön ofta större för 49 Detta avsnitt bygger på Frånvaroeffekter på lönen för kvinnor och män (). 2014/15:1 Bilaga 3 män än för kvinnor och ligger för kvinnor på 0,2–4,och 0,7–7,för män. Sjukfrånvaro kan potentiellt påverka lönen via samma mekanism som annan frånvaro eftersom frånvaron riskerar att urholka individens human- kapital. Dessutom är det tänkbart att sjuk- frånvaro har en signaleffekt, om sämre hälsa och mer kommande sjukfrånvaro att vänta, som arbetsgivaren kan reagera på vilket kan medföra ytterligare en effekt på lönen. Ett fåtal studier har analyserat hur sjukfrånvaro påverkar lön och arbetsinkomst i men ger ingen klar bild av hur sambandet ser ut. Inom forskningen har man funnit negativa effekter på lönen för både kvinnor och män med en större effekt för män. Vidare visar resultaten att effekten minskar med åldern, dvs. äldre individers löner påverkas i mindre utsträckning av sjukfrånvaro jämfört med yngres. Detta kan bero på att arbetsgivare förväntar sig att äldre ska vara sjukfrånvarande mer och därför blir signaleffekten på lönen svagare för denna grupp.50 I annan forskning på svenska data konstateras en effekt på arbetsinkomsten av sjukfall längre än , men de finner ingen effekt på lönen. Detta tyder på att den största effekten på arbetsinkomsten uppkommer till följd av minskad arbetstid. Effekten är större för män än för kvinnor.51 Frånvaro från arbetsmarknaden på grund av deltidsarbete kan vara både frivillig och ofrivillig och beror på faktorer relaterade till både arbets- utbud och arbetsefterfrågan. I såväl den svenska som den internationella forskningen hittas en negativ effekt på lönen av deltidsarbete och effekten tenderar att växa över tiden som deltidsarbetet pågår. Skillnader i uppbyggnaden av humankapital tycks vara en viktig orsak till skillnaderna i lön mellan hel- och deltidsarbetare. Skattningar på svenska data ger en större effekt på lönen för män än för kvinnor. I de flesta studier är den skattade effekten av frånvaron mindre för kvinnor än för män. Att den negativa effekten är större för män än för kvinnor brukar förklaras med att kvinnors högre genomsnittliga frånvaro har påverkat arbets- 50 Hesselius, Sickness absence and subsequent wages, , , 2004. 51 och , The Effect of Sickness History on Earnings in , Economic Issues, 2008. Männen förväntas inte vara frånvarande i lika hög grad som kvinnor, vilket innebär att deras frånvaro får ett större signalvärde jämfört med kvinnors frånvaro. En tolkning av detta är att kvinnornas löner är lägre redan innan de är frånvarande eftersom de förväntas vara det, medan männens löne- utveckling påverkas först när de är frånvarande. Lönen kan påverka frånvaron Det är inte bara förvärvsavbrott som påverkar lönen det kan även finnas en omvänd mekanism. Löneskillnaden som finns mellan kvinnor och män kan förstärka skillnaden i frånvaro genom att kvinnor tar ut en större del av föräldraledig- heten eller är sjukfrånvarande i högre utsträckning. I samtliga ersättningar i det svenska offentliga välfärdssystemet är den genomsnittliga ersättningsgraden högst för dem med låga inkomster. Ersättningsgraden avtar sedan med stigande inkomst. Detta beror bl.a. på att det i de olika systemen finns ett inkomsttak över vilket inkomstbortfall inte ersätts.52 Att män i genomsnitt har högre lön än kvinnor innebär att fler män har löner över inkomsttaket i exempelvis sjukförsäkringen. Detta leder till att kvinnor i genomsnitt har högre ersättningsgrad än män och att män förlorar mer vid sjukdom än kvinnor. De ekonomiska drivkrafterna att återgå i arbete är därför i genomsnitt svagare för kvinnor än för män. Forskning visar att socialförsäkringarnas utformning påverkar både hur ofta och hur länge en person inte är i arbete.53 Exempelvis leder en högre ersättningsnivå vid sjukfrånvaro till att fler är sjukfrånvarande och att sjukfallen blir längre.54 Att kvinnor förlorar mindre inkomst vid sjukfrånvaro jämfört med män kan således vara en delförklaring till kvinnors högre sjukfrånvaro jämfört med mäns. Detta kan liknas vid en ond 52Kollektivavtalade och privata försäkringar kan i många fall ersätta inkomstbortfall utöver de offentliga ersättningarna. 53Se t.ex. , in Theory and Practice, , 1998 eller Angelov m.fl., Kvinnors och mäns sjukfrånvaro (utvärdering 2011:2). 54Ersättningsgradens påverkan tenderar också att vara större för män. Se Angelov m.fl., Kvinnors och mäns sjukfrånvaro (utvärdering 2011:2). spiral där löneskillnaderna och ersättnings- graderna påverkar kvinnors och mäns frånvaromönster vilket i sin tur påverkar löneskillnaderna mellan könen. Att kvinnor förvärvsarbetar i lägre utsträckning och har kortare arbetstid än män är en stor för- till kvinnors lägre pensioner. Att kvinnor har högre frånvaro från arbetsmarknaden än män är också en del av förklaringen. Kvinnor tar oftast längre föräldraledighet och går oftare än män ner i arbetstid under småbarnsåren, vilket leder till lägre inkomster för kvinnan. Om föräldrarna lever ihop är det vanligt att man till- sammans försöker hantera den lägre inkomsten. Eftersom det är många par som skiljer sig innan pensionsåldern är det inte är fullt lika många som delar på de långsiktiga ekonomiska konsekvenserna som frånvaron innebär. Föräldrapenning är, liksom sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning, pensions- grundande men eftersom den förlorade inkomsten inte ersätts fullt ut får frånvaron effekter på pensionen.55 Frånvaro från arbete kan dessutom påverka löneutvecklingen. För att illustrera effekten på pensionen av frånvaro har några typfall beräknats, i detta fall frånvaro i form av föräldraledighet och deltids- arbete.56 Beräkningarna avser tre olika yrken som har olika lönenivåer och olika tjänstepensions- avtal (se tabell 2.7). Tabell 2.7 Löner och tjänstepensionsavtal för pensionstypfall Genomsnittlig månadslön per yrkesgrupp 2013, 25–34 år Källor: och . 55Fram t.o.m. att barnet är kompenseras föräldern med lägst inkomster genom extra pensionsrätter i det statliga ålderspensions- systemet. Inom vissa tjänstepensionsavtal kompenseras deltidsarbete i samband med barnafödande, därefter minskar inbetalningarna i proportion till den minskade arbetstiden. 56Föräldraledighet är i de flesta fall en frivillig form av frånvaro, medan deltidsarbete kan vara frivillig och ofrivillig. 2014/15:1 Bilaga 3 Beräkningarna är gjorda för en person som är född , dvs. Köks- och restaurangbiträdet började arbeta medan läraren och ingenjören började arbeta . Personen får två barn, vid 30 respektive . Vidare antas att den reala lönetillväxten är under heltidsåren och med deltidarbete antas en lönetillväxt med 1,9 procent.57 Personen antas arbeta fram till och därefter börjar ålders- pensionen betalas ut. I tabell 2.8 redovisas effekten av föräldraledighet och deltidsarbete för tre olika typfall jämfört med heltidsarbete under hela yrkeslivet: Typfall 1: Föräldraledig på heltid för varje barn, Typfall 2: Typfall 1 + deltid () från första barnets ettårsdag fram till andra barnet fyller , dvs. Typfall 3: Typfall 1 + deltid () från första barnets ettårsdag och fram till pension , dvs. Tabell 2.8 Pensionstypfall, effekt av föräldraledighet och Procent jämfört med heltid hela arbetslivet. Källor: typfallsmodell och egna beräkningar. Föräldraförsäkringen och pensionssystemet ger bra skydd mot inkomstbortfall vid föräldra- ledighet. För en person som är föräldraledig och tar ut föräldrapenning under barnens första levnadsår och därefter återgår till heltidsarbete (Typfall 1) påverkas pensionen i liten utsträckning. Bruttopensionen blir knappt en procent lägre jämfört med en person som inte varit föräldraledig alls. Detta gäller för samtliga yrkesgrupper i exemplet. 57 Det finns resultat från forskningsliteraturen som indikerar en negativ effekt på lönen av deltidsarbete, därför antas en lägre löneutvecklingstakt. Samma antaganden används i Lanninger och , Part-Time Work in the Nordic Region (TemaNord 2014:503). 2014/15:1 Bilaga 3 pensionen blir så liten beror dels på ersättningsnivån i föräldraförsäkringen, dels på de extra pensionsrätterna under barnens fyra första levnadsår (s.k. pensionsgrundande belopp för barnår).58 Deltidsarbete har däremot en större effekt på livsinkomsten och pensionen. Eftersom en deltidsarbetande går ner i inkomst påverkas både den allmänna pensionen och tjänstepensionen. Dessa är avgiftsbestämda och varje års intjänande har därför betydelse för pensionens storlek.59 I exemplet har det antagits att lönetillväxten under deltidsarbete är lägre än , det är möjligt att denna effekt är ännu större i verkligheten och då blir naturligtvis effekten på pensionen desto större. För typfall 2 som arbetar deltid under blir bruttopensionen lägre jämfört med den som arbetar heltid hela yrkeslivet. Inkomstbortfallet i form av lägre bruttopension motsvarar ca (pris- och inkomstnivå) för köks- och restaurangbiträdet. Att effekten skiljer sig något åt mellan de olika yrkena beror dels på skillnaden i regelverk mellan olika tjänste- pensionsavtal, dels på den antagna skillnaden i inträdesåldern till arbetslivet. Skillnaden i inträdesålder innebär att deltidsåren utgör en mindre andel av de totala förvärvsaktiva åren för köksbiträdet jämfört med för läraren eller ingenjören. Ju större andel av de totala förvärvsaktiva åren som utgörs av deltidsarbete desto större effekt 58Den förälder som tjänar minst under respektive år får automatiskt pensionsrätten för barnår detta år. Pensionsrätt för barnår beräknas utifrån ett pensionsgrundande belopp (PGB). Det räknas fram på tre olika sätt. väljer automatiskt det alternativ som ger högst pensionsrätt . Ett av de tre alternativen är att PGB motsvarar av genomsnittsinkomsten i . Det här sättet att räkna är förmånligt för personer med jämförelsevis låg inkomst och som går ner i arbetstid åren efter barnets födelse. 59Tjänstepensionssystemen har förändrats i samma riktning som den allmänna pensionen, dvs. från att vara förmånsbestämda till att i större utsträckning ha inslag av avgiftsbestämda system. För våra typfall, dvs. födda gäller avgiftsbestämda regler i samtliga fall. För en utförlig genomgång av vilka årskullar som omfattas av avgiftsbestämda tjänstepensionsregler, se delbetänkande, Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre (SOU 2012:28). på den framtida pensionen. Att arbeta deltid från barnet är och fram till pensioneringen får därför ännu större konsekvenser för den framtida pensionen (Typfall 3). Deltidsarbete under (och fram till ) innebär att bruttopensionen minskar med mellan jämfört med heltid- sarbete under hela yrkeslivet. Detta motsvarar för läraren (pris- och inkomstnivå). Beräkningarna visar hur deltidsarbete påverkar den framtida bruttopensionen, dvs. exklusive effekten av skatteregler och skattefria trans- fereringar.