prop · H103154 · 2014-03-18 00:00:00 — –För att öka samstämmigheten mellan migrations– och utvecklingspolitiken, inklusive cirkulär migration, behöver aktörer på migrationsområdet beakta utvecklingsaspekter i sitt arbete. Men även aktörer på utvecklingsområdet behöver beakta frågor som rör migration i sitt arbete för utveckling och fattigdomsbekämpning. Inom biståndet stöder regeringen t.ex. diasporaorganisationers utvecklingsarbete samt upprättande av en webbaserad informations- och jämförelsetjänst för remitteringar. Det svenska ordförandeskapet i GFMD har bidragit till stärkt samordning och dialog inom för migration och utveckling, inklusive cirkulär migration. För att bygga vidare på detta och ytterligare stärka samordning och ansvarsfördelning kommer en arbetsgrupp att tillsättas med representanter från berörda departement och myndigheter. Regeringen kommer även att ge tydligare vägledning till berörda myndigheter om vikten av utvecklingsperspektivet i migrationsfrågorna. Centralt blir att stödja Sida och i deras samarbete i fråga om migrationens betydelse för utveckling. framtidsfråga är att stärka diasporagruppers möjlighet att verka som förändringsagenter i sina ursprungsländer inom områden som handel, investeringar och innovation. För EU:s arbete med att stärka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration är det viktigt med stärkt Generaldirektorat för inrikes frågor och Generaldirektorat för utveckling. 2013/14:154 I arbetet med utvecklingsdagordningen kommer att driva migration som en partnerskapsfråga och migration som mekanism för att uppnå de nya globala utvecklingsmålen. 4.1.2Mål- och intressekonflikt: Internationella arbetskraftsmigranter och rättighetsperspektivet Internationell arbetskraftsmigration kan innebära stora möjligheter för människor från bl.a. låginkomstländer att öka sina ekonomiska resurser och förbättra sina levnadsvillkor. En förutsättning för att migration ska bidra till utvecklingseffekter är att grundläggande mänskliga rättigheter respekteras, inklusive skydd mot människohandel, exploatering, diskriminering och övergrepp. Rättighetsperspektivet inom PGU sätter fokus på diskriminerade, exkluderade och marginaliserade individer och grupper. Internationella arbetskraftsmigranter är ingen enhetlig grupp, men globalt finns många som arbetar i farliga och lågt betalda arbeten. Många har också tillfälliga kontrakt och befinner sig på arbetsmarknader med bristfälliga arbetsvillkor. Allt fler arbetskraftsmigranter flyttar mellan låginkomstländer. Brist på framtidsutsikter och lagliga möjligheter att migrera kan innebära en risk för att i synnerhet unga människor väljer irreguljär migration, inklusive människosmuggling. Dessa migrationsvägar är ofta förenade med stora faror och kostnader för individen och kan innebära överföring av resurser till den organiserade brottsligheten. Även vid laglig migration avkrävs migranter ofta stora summor pengar som går till mellanhänder under rekryteringsprocessen. Arbetskraftsinvandring till från tredjeland Effektiva regelverk krävs för att internationella migranter ska kunna flytta till arbetsmöjligheter på ett lagligt sätt och för att oseriösa arbetsgivare inte ska utnyttja migranter. De svenska reglerna som infördes syftar till att underlätta för arbetskraftsinvandring till från tredjeland. Behovet av arbetskraft kommer att växa i , bl.a. till följd av brist på arbetskraft i flera yrken och en åldrande befolkning. De nya reglerna för arbetskraftsinvandring handlar både om att tillgodose den svenska arbetsmarknadens behov av arbetskraft och om att ge människor en möjlighet att på laglig väg komma till för att arbeta. Reglerna för arbetskraftsinvandring innebär att en arbetsgivare som inte hittar den arbetskraft som behövs inom eller inom övriga EU/EES eller har fått möjlighet att rekrytera arbetskraft från tredjeland om vissa grundläggande villkor, avseende t.ex. anställningsvillkoren, är uppfyllda. Utgångspunkten är att den enskilda arbetsgivaren har den bästa kunskapen om vilka rekryteringsbehov den egna verksamheten har. I och med reformen för arbetskraftsinvandring samlades också handläggningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd hos en myndighet, . publicerade 2011 en omfattande rapport med en utvärdering av Skr. 2013/14:154 den svenska arbetskraftsinvandringsreformen som konstaterade att reglerna fungerar väl, men att vissa justeringar kan behövas7. I medierna och i den allmänna debatten har uppgifter framkommit om arbetskraftsinvandrare som far illa på den svenska arbetsmarknaden. Fall har uppmärksammats då de svenska reglerna för arbetskraftsinvandring har missbrukats av oseriösa arbetsgivare. Reglerna har också kritiserats för att inte följas upp genom tillräckliga kontrollmekanismer och att kontrollen bara genomförs på förhand. Arbetskraftsinvandring och rättighetsperspektivet i Regeringen har ett starkt engagemang för att stärka migrationens utvecklingseffekter. Att underlätta cirkulär migration och arbetskraftsinvandring är en viktig del i detta. Grunden i svensk arbetsmarknadspolitik är att arbetsmarknadernas parter genom kollektivavtal kommer överens på det sätt som passar för varje företag och bransch. Reglerna för arbetskraftsinvandring syftar både till att underlätta för migrantarbetare som vill komma till och till att underlätta arbetskraftsinvandring till . Missbruk av reglerna och utnyttjande av utländsk arbetskraft måste motverkas. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att upptäcka och motverka missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. Regeringen har gett uppdrag åt att särskilt redovisa insatser för att upptäcka missbruk av regler, bl.a. förekomsten av skenanställningar. har också kommit långt i detta arbete och införde skärpta kontroller inom vissa branscher där det visat sig förekomma problem och missbruk. Företag inom bl.a. hotell- och restaurangbranschen ska visa att de kan garantera lön för den som söker arbetstillstånd. Arbetsgivaren ska därmed visa att det finns ekonomiska förutsättningar för att rekrytera en arbetskraftsinvandrare. Syftet med de skärpta kontrollerna är att motverka att tillstånd beviljas för skenanställningar eller anställningar hos arbetsgivare som saknar möjlighet att betala den lön de erbjudit. Statistiken tyder på att de skärpta kraven har haft effekt. Inom branschen storhushålls- och restaurangpersonal har det totala antalet beviljade arbetstillstånd minskat med jämfört med antalet arbetstillstånd som utfärdades 2011. Det har också skett en minskning med inom yrkesgrupperna köks- och restaurangbiträden, slaktare, bagare och konditorer samt städare. Bifallsandelen för arbetstagare inom samma grupper har i genomsnitt minskat med . Regeringen arbetar också med hållbart företagande och CSR (Corporate Social Responsibility), en verksamhet som bl.a. omfattar arbete med respekt för mänskliga rättigheter och arbetsvillkor. Inom arbetet ingår även jämställdhet, mångfald och affärsetik. Arbetet grundar sig på riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga 7 workers-sweden-2011_9789264167216-en (det s.k. ). anser att det är väsentligt att alla svenska företag i all sin verksamhet respekterar de mänskliga rättigheterna, inklusive de grundläggande () utövar tillsyn bl.a. över att arbetsgivare bedriver ett aktivt arbete för att upprätthålla lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, och särskilt motverka diskriminering i arbetslivet på sådana grunder. Arbete inom EU och internationellt Inom EU, liksom i de flesta regioner och länder, är invandringen Detta innebär att tillstånd krävs för att få komma till EU. Olaglig migration sker dock till EU som till andra länder och regioner. Det är viktigt med regelverk som underlättar laglig migration inklusive Centralt är arbete mot exploatering, diskriminering och övergrepp. Som ett led i skapandet av en EU-gemensam politik för arbetskraftsinvandringsområdet har två direktiv antagits (direktivet om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning och direktivet om ett enda ansökningsförfarande för vissa uppehålls- och arbetstillstånd). Vidare har kommissionen, , presenterat förslag till parlamentets och rådets direktiv om villkor för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare inom ramen för företagsintern överföring av personal och förslag till parlamentets och rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse Kommissionen har även presenterat ett direktivförslag om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, elevutbyte, avlönad och oavlönad yrkesutbildning, volontärarbete och au pair-arbete. Internationellt är utgångspunkten för arbetsrättsliga frågor Internationella arbetsorganisationens () kärnkonventioner som bl.a. behandlar frågor om tvångsarbete, förenings- och organisationsrätt för arbetstagare och arbetsgivare, rätt att sluta kollektivavtal, lika lön, förbud mot diskriminering och förbud mot barnarbete. är bindande och det finns en uppföljningsmekanism inom . kärnkonventioner utgör minimistandarder för arbetsvillkor och omfattar bl.a. förbud mot tvångsarbete och barnarbete, fackliga rättigheter, rätten att organisera sig och sluta kollektivavtal, lika lön för lika arbete och förbud mot diskriminering. De länder som ratificerat kärnkonventionerna är skyldiga att rapportera om hur konventionerna tillämpas. Uppföljning sker genom trepartiska övervakningssystem, som bl.a. innebär att arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer kan anmäla en regering, som man bedömer inte lever upp till sina åtaganden. Arbetet inom Globala forumet för migration och utveckling (GFMD) har möjliggjort en konstruktiv internationell dialog kring migranters Detta har varit svårt i andra internationella sammanhang där diskussionen lätt blivit polariserad. Dessa diskussioner har belyst det delade ansvaret länder emellan att skydda migranters rättigheter och behovet av att inte enbart tala om ratificering av konventioner, utan även sociala skyddsnät som migranter får Frågor som har tagits upp är bl.a. överföringar av Skr. 2013/14:154 pensionssystem och hur migranter kan få tillgång till sjukvård. Frågor om främlingsfientlighet och diskriminering har också belysts där länder har delat med sig av erfarenheter av hur de har hanterat integrationsfrågor. Diskussionerna har även lyft fram behovet av att värna migranters rättigheter under insatser för att bekämpa människohandel och exploatering av migranter på arbetsmarknaden samt vikten av att inte kriminalisera migranter vid genomförandet av reglerad invandring. Under det svenska ordförandeskapet pågår diskussioner om hur migranters egenmakt kan stärkas, genom tillgång till skyddsnät, information och möjlighet att organisera sig och föra fram sina åsikter. Arbete inom och med myndigheter har ansvar för migrationspolitiken inom . ansvarar för arbetslivspolitiken, goda arbetsvillkor och insatser för en väl fungerande arbetsmarknad. Flera politikområden berörs som t.ex. utvecklings-, handels- och näringslivspolitik. Arbete med jämställdhet, mänskliga rättigheter och demokrati är ett viktigt bidrag. Berörda myndigheter är bl.a. , , och (). –är en stark röst i världen för säkerställandet av att de mänskliga rättigheterna upprätthålls och respekteras. I skyddas de mänskliga rättigheterna framför allt genom de tre grundlagarna: regeringsformen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. –Att underlätta laglig cirkulär migration är en viktig del i att stärka migrationens utvecklingseffekter. Effektiva regelverk krävs för att internationella migranter ska kunna flytta till arbetsmöjligheter på ett lagligt sätt och för att oseriösa arbetsgivare inte ska utnyttja migranter. De svenska reglerna för arbetskraftsinvandring syftar till att underlätta för arbetskraftsinvandring från tredjeland till . –Missbruk av reglerna och utnyttjande av utländsk arbetskraft ska motverkas. Regeringen har i regleringsbreven 2011, 2012 och 2013 gett i uppdrag att särskilt redovisa insatser för att upptäcka missbruk av regler. införde skärpta kontroller inom vissa branscher där det visat sig förekomma problem och missbruk. Statistik tyder på att de skärpta kraven har haft effekt. –driver inom EU ett breddat synsätt på cirkulär migration och verkar för diskussioner som fokuserar på spontan migration. En utgångspunkt för är att samtliga länder bör undanröja hinder för cirkulär migration och att lagliga sätt att migrera ska underlättas. stöder genomförandet av direktiv på arbetskraftsinvandringsområdet som ett led i skapandet av en EU-gemensam politik på området. –Arbete med mänskliga rättigheter, både internationellt och nationellt är centralt när det gäller arbetskraftsmigranter. –Regeringen anser att det är väsentligt att alla svenska företag respekterar de mänskliga rättigheterna, inklusive de 2013/14:154 grundläggande om rättigheter i arbetslivet, i all sin verksamhet. Regeringen kommer att fortsatt stödja för att främja mänskliga rättigheter i arbetslivet och goda exempel i syfte att säkerställa hållbar sysselsättning och trygga och anständiga arbetsvillkor för migrerande arbetstagare. –Regeringen arbetar med hållbart företagande och CSR, en verksamhet som bl.a. omfattar arbete med respekt för mänskliga rättigheter och arbetsvillkor. och som grundar sig på och riktlinjer och principer på området. –Genom () utövas tillsyn bl.a. över att arbetsgivare upprätthåller lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet och mot diskriminering i arbetslivet. –Internationellt arbetar regeringen bl.a. inom med organisationens kärnkonventioner för arbetsrättsliga frågor och dessas uppföljningsmekanism. När det gäller nr 189 (Convention on Domestic Workers), som antogs av , är den föremål för analys och fortsatt beredning inom inför beslut om en eventuell ratificering. –fortsätter att verka för att genomförandet av migranters rättigheter beaktas inom ramen för Globala forumet för migration och utveckling. Regeringen lägger stor vikt vid att fortsatt motverka missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring och utnyttjande av utländsk arbetskraft. Regeringen planerar därför att, tillsammans med , införa ytterligare åtgärder för att upptäcka och stoppa missbruk av arbetskraftsinvandringsreglerna. presenterades en departementspromemoria (Ds 2013:57) där åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring presenteras. Huvudförslagen kan sammanfattas i fyra områden: efterkontroller, straffsanktionerad uppgiftsskyldighet för arbetsgivare avseende anställningsvillkor, direktåtkomst för till vissa myndigheters register samt kompletterande återkallelsebestämmelser. Framöver kommer skyddet av arbetskraftsinvandrare också att stärkas genom en utökad omställningsperiod och utökade informationsinsatser. I departementspromemorian förordas att de föreslagna ändringarna ska träda i kraft . Promemorian har remissbehandlats och beredning pågår inom . Exempel: Regeringens arbete mot människohandel Regeringen arbetar aktivt med att bekämpa och förebygga Flera av de åtgärder som initierades i regeringens handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål 2007/08:167) –2010 har getts fortsatt i har i uppdrag att på nationell nivå samordna arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål och verka för stärkt samverkan mellan myndigheter, frivilligorganisationer och andra aktörer på området. (Fi2010/5567) har uppdraget utvidgats till att omfatta samtliga former av människohandel samt särskilda insatser för barn (Ju2013/1492/PO). Inom ramen för uppdrag med tryggare återvändande har ett pilotprojekt inletts tillsammans med () där myndigheter och frivilliga organisationer erbjuds stöd och hjälp av IOM när återvändandet planeras och genomförs. har också inom uppdraget inlett ett samarbete med () i syfte att utveckla en modell för ett systematiskt stöd till offer för människohandel. Det internationella intresset för den svenska sexköpslagen är stort. Exempelvis har –2013 genomfört besöksprogram för utländska nyckelaktörer som vill studera det svenska arbetet med att förebygga och bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Detta uppdrag har möjliggjort en bra dialog mellan svenska och internationella intressenter och har bidragit till en ökande uppmärksamhet för frågorna. Arbetet mot människohandel och prostitution är en viktig fråga inom rättsväsendet. är nationell rapportör till regeringen i frågor om människohandel. I uppgifterna ingår bl.a. att samla uppgifter om omfattningen av människohandel till, i och genom , analysera situationen, ge rekommendationer om hur handeln kan förebyggas och bekämpas samt att redovisa dessa resultat till regeringen. genomför också tillsyn av polismyndigheternas förmåga att utreda ärenden om människohandel för sexuella ändamål och köp av sexuella tjänster. En viktig fråga framåt är också att utveckla arbetet mot arbetskraftsexploatering och andra former av utnyttjanden. Regeringen arbetar fortlöpande med att stärka barns rättigheter. Att förebygga och motverka att barn utsätts för människohandel och annan relaterad brottslighet är en viktig fråga i detta arbete. Regeringen antog 2007 en handlingsplan mot sexuell exploatering av barn och kommer att presentera en ny, uppdaterad handlingsplan. Den uppdaterade handlingsplanen kommer även att omfatta åtgärder med sikte på att ge barn skydd mot andra former av exploatering och övergrepp, såsom exempelvis utnyttjande i kriminell verksamhet. () finns en särskild ambassadör för samordning av UD:s insatser mot människohandel. Genom den särskilda ambassadören har arbetet med samstämmighet mellan människohandel och utveckling kunnat stärkas. har t.ex. blivit ett av de ledande länderna att driva frågor om människohandel i FN. är också en de största givarna till arbete mot människohandel inom FN:s program mot droger och brottslighet (UNODC) och ger bidrag till FN:s fond för stöd till offer för människohandel. På EU-nivå arbetar regeringen för att stärka och utveckla samarbetet mot människohandel i linje med Stockholmsprogrammet och det handlingsinriktade programmet om människohandel i EU:s yttre förbindelser. är också aktivt i frågor om människohandel inom och inom Östersjöstaternas råd, bl.a. genom olika forskningsinriktade insatser för att motverka människohandel för arbetskraftsexploatering i regionen. Exempel: Hälso- och sjukvård samt skolgång för personer som vistas i finns det både vuxna och barn som av olika anledningar vistas i Det kan handla om personer som håller sig undan verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning. också att personer befinner sig i landet utan att ha ansökt om tillstånd att Barn som vistas i landet utan tillstånd, vare sig de är ensamkommande eller lever med sina föräldrar, tillhör de mest utsatta i vårt samhälle och lever ofta i en situation de inte själva kan råda över. vistas i landet utan tillstånd kan vara sårbara för exempelvis exploatering Som en del av ramöverenskommelsen inom migrationsfrågor mellan regeringen och de gröna enades regeringen och om att personer som håller sig undan verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslut och personer som vistas i landet utan att ha ansökt om nödvändiga tillstånd för detta ska få tillgång till subventionerad vård motsvarande den vård som asylsökande har tillgång Regeringen fattade beslut om proposition Hälso- och sjukvård till personer som vistas i utan tillstånd (2012/13:109). I propositionen föreslogs en ny lag för att reglera landstingens skyldighet att erbjuda personer som vistas i utan tillstånd hälso- och sjukvård inklusive tandvård. landstingen ska vara skyldiga att erbjuda vuxna personer som vistas i landet utan tillstånd samma subventionerade hälso- och sjukvård som vuxna asylsökande, dvs. vård som inte kan anstå inklusive tandvård, mödrahälsovård, preventivmedelsrådgivning, vård vid abort och en Landstingen ska därutöver ges möjlighet att erbjuda vård, upp till samma nivå som för bosatta. Barn som vistas i landet utan tillstånd ska erbjudas samma vård som bosatta och asylsökande barn, Vidare föreslogs att regeringen ska få meddela föreskrifter om vårdavgifter och avgifter för läkemedel enligt den nya Hälsoundersökningen och vård som sker med stöd av smittskyddslagen ska vara avgiftsfri. Lagändringarna trädde i kraft den 1 Regeringen anser att alla barn som är bosatta i ska ha rätt till Detta omfattar även barn som vistas i utan tillstånd. ramöverenskommelsen inom migrationsfrågor mellan regeringen och de gröna bestämdes att barn som vistas i utan tillstånd ska ges rätt till skolundervisning. I propositionen Utbildning för barn som vistas i landet utan tillstånd (prop. 2012/13:58) föreslog regeringen att skollagen (2010:800) ändras så att barn som vistas i landet utan tillstånd ska ges i huvudsak samma rätt till utbildning i förskoleklass, grundskola och motsvarande skolformer samt gymnasieskola och gymnasiesärskola som barn som är bosatta i landet. Dessa barn ska däremot inte omfattas av skolplikten. godkände dessa förslag och ändringar i skollagen genomfördes. dessa ändringar trädde i kraft . socialnämndernas skyldighet att enligt utlänningsförordningen (2006:97) på eget initiativ underrätta polismyndigheten om utlänningar. 2013/14:154 polisväsendet pågår ett arbete med att föra in skrivningar i föreskrifter och allmänna råd om att polisen inte bör gå in i skolan för att hämta barn som ska utvisas och inte heller hämta barn i anslutning till skolan. Det finns inga uppgifter om hur många barn som vistas i landet utan tillstånd och återfinns inom det svenska skolväsendet. 4.1.3Mål-/intressekonflikt: Kunskapsöverföring och kunskapsflykt Den ökade migrationen och rörligheten i världen medför för de allra flesta länder stora möjligheter. När migranter rör sig från ett land till ett annat för de med sig värderingar, idéer och kompetenser och får tillfälle att inhämta nya sådana. Detta kan bidra till innovation, kompetensförsörjning och ökade krav på demokratisk samhällsstyrning. Cirkulära migranter som återvänder till sina ursprungsländer kan ofta bidra med ny kunskap som kan få positiva effekter på samhällsutvecklingen i dessa länder, s.k. brain gain. kan migration för vissa låginkomstländer medföra en förlust av viktiga resurser och investeringar. Om arbetsmarknaden i ursprungslandet präglas av t.ex. hög arbetslöshet och av låga löner kan människor söka sig till andra länders arbetsmarknader. Kunskapsflykt eller brain drain från centrala samhällssektorer kan vara ett reellt problem i vissa låginkomstländer som lider brist på kvalificerad arbetskraft, särskilt inom sektorer som hälsa och utbildning. Det handlar om människor vars utbildning subventionerats av staten och vars kunskaper och kompetens skulle ha kommit väl till pass i det egna landets utveckling. Utflödet av välutbildade personer får kännbara konsekvenser för ursprungsländerna, men även mer indirekta konsekvenser. Arbetskraftens rörlighet beror på ekonomiska, kulturella, geografiska, politiska och rättsliga förhållanden som samverkar. Enligt 8 är migration av kvalificerad arbetskraft ett uttryck för bristande förutsättningar i ursprungslandet som inte kan hanteras genom begränsningar i migrationsflöden. Kunskapsflykt måste mötas med åtgärder som gör det mer attraktivt att stanna och försörja sig i hemlandet. Lösningar ligger alltså inte i att begränsa rörligheten och stävja migration. Att hindra människor från att flytta genom reglering eller påbud är inte genomförbart och skulle även kunna utgöra kränkningar av berörda individers mänskliga rättigheter, eftersom varje person i enlighet med FN:s allmänna deklaration om de mänskliga rättigheterna har rätt att lämna sitt land. Det skulle även medföra att andra fördelar av migration gick förlorade.