prop · H10387 · 2014-02-18 00:00:00 — I förarbetena till ny fängelselag (2010:610) och häkteslag (2010:611) betonas att en central målsättning för regeringens politik för barn och unga är att ett barnperspektiv, utifrån andan och intentionerna i konventionen om barnets rättigheter (), ska genomsyra alla åtgärder som rör barn. Kriminalvården ska särskilt uppmärksamma ett barns behov och rättigheter i dess egenskap av nära anhörig till en intagen. Det kan avse såväl behovet hos ett barn av att upprätthålla kontakt med en förälder som är frihetsberövad som behovet av att ingripa till skydd för ett barn. Enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) är anställda i Kriminalvården skyldiga att till socialnämnden anmäla om de i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa. I syfte att stärka och tydliggöra barnperspektivet i Kriminalvården finns så kallade barnombud på varje frivård, häkte och anstalt i landet. Barnombuden ska bland annat sprida kunskap om och verka för att myndigheten beaktar barnperspektivet i verksamheten. Utbildningen av barnombuden har skett i samarbete med . Förälderns umgänge och kontakt med barnet kan underlättas av de barnsidor som Kriminalvården har på sin hemsida. Där kan barn till frihetsberövade föräldrar få svar på frågor, ta del av andras berättelser om att ha en förälder som avtjänar straff och därigenom få större kunskap Skr. 2013/14:87 och förståelse. På anstalt anordnar Kriminalvården en för- äldra- och samlevnadsutbildning dit intagna kan få komma och vara tillsammans med sina familjer . Föräldrautbildningen på denna anstalt är i första hand till för att de med långa fängelsestraff ska få möjlighet till en bra kontakt med sin familj. Kriminalvården beslutar om statsbidrag till ideella organisationer som bedriver arbete inom kriminalvårdens område som är ägnat att främja dömdas återanpassning till samhället. En av de organisationer som får statsbidrag är Riksbryggan som bl.a. arbetar för att synliggöra och förbättra förhållandena för barn vars föräldrar är aktuella inom . Riksbryggan inledde 2008 ett samverkansprojekt med för barn med frihetsberövade föräldrar, Godnattsagor inifrån. De intagna föräldrarna fick inom ramen för projektet kunskap om läsandets betydelse och en möjlighet att tala in godnattsagor på cd till sina barn. Syftet var att stärka relationen mellan barn och föräldrar, uppmuntra föräldern att bli ett stöd i barnets utveckling och därmed minska de negativa effekter som kan uppstå på grund av fängelsevistelsen. har mer än 14 000 personer misstänkts för brott. Brå har i uppdrag att kartlägga i vilken utsträckning föräldrar närvarar vid rättsväsendets åtgärder mot deras misstänkta barn. Det handlar bland annat om vårdnadshavares närvaro vid polisförhör och domstolsförhandlingar. I uppdraget ingår också att belysa vilken betydelse vårdnadshavares närvaro kan ha för rättsprocessen och för den unge. Uppdraget ska redovisas . Domstolarna kan fatta olika beslut som innebär att föräldrar får visst stöd. I många måltyper finns en möjlighet att förordna ett offentligt biträde för den som åtgärden avser och för hans eller hennes vårdnadshavare. Det gäller t.ex. mål enligt lagen (1990:52) om vård av unga. Behövs offentligt biträde både för den unge och för hans eller hennes vårdnadshavare, förordnas gemensamt biträde, om det inte finns motstridiga intressen mellan dem. Offentligt biträde förordnas av den domstol som handlägger målet. I ärenden hos socialnämnd eller social distriktsnämnd förordnas offentligt biträde av förvaltningsrätten. Allmän domstol kan vidare bevilja en förälder rättshjälp, t.ex. i mål om vårdnad, boende och umgänge. Domstolen kan i relation till vårdnadsmål besluta om samarbetssamtal mellan föräldrarna. Vidare kan domstolarna bevilja föräldrar rätt till ersättning för inställelse i vissa fall om barnet är kallat till domstolen. Vissa tingsrätter tillämpar en särskild modell som kallas Konflikt och försoning när det gäller vårdnadsmål. Modellen innebär att tingsrätterna i nära samarbete med familjerätterna sätter barnets behov i fokus och stöder föräldrarna i att komma fram till varaktiga samförståndslösningar. har tagit fram informationsblad som stöd till föräldrar i vissa frågor, bl.a. om skilsmässa, juridisk hjälp och rättshjälp. 3.5Föräldrars relationer och samarbete Studier visar att det sätt på vilket föräldrar kommunicerar med varandra och löser konflikter sinsemellan har stor betydelse för föräldraskapet och för barns hälsa och möjligheter under uppväxten och senare i livet. Det kan finnas behov av stöd då föräldrarna lever ihop, är inne i en separationsprocess eller redan har separerat. Inom erbjuds stödet till föräldrar för att stärka deras relation och samarbete på olika sätt beroende på behov och orsaker till varför man behöver stöd. Många kommuner har utvecklat ett antal öppna insatser som bl.a. innefattar olika former av föräldrastödsinsatser. Kommunerna är enligt socialtjänstlagen skyldiga att sörja för att familjerådgivning erbjuds den som begär det, antingen genom kommunens egen försorg eller hos annan lämplig yrkesmässig rådgivare som t.ex. privata samtalsterapeuter eller kyrkliga och ekumeniska familjerådgivare. Fokus ligger på att bearbeta samlevnadskonflikter i parförhållanden och inom familjen. Kommunen får ta ut en skälig avgift för stödet som inte överskrider kommunens självkostnader. Insatser för att stödja föräldrarna i parrelationen Inom ramen för regeringens stimulansbidragssatsning på föräldrastöd till kommuner och lärosäten har insatser som rör föräldrarnas relation till varandra prövats och utvärderats. projekt implementerade parrelationsmetoden PREP, Prevention and Relationship Enhancement Program. PREP utgår från att par kan lära sig mer konstruktiva tankemönster, kommunikationsformer och metoder för konflikthantering som kan hjälpa dem att utveckla ett gott förhållande eller förhindra att förhållandet utvecklas negativt. Projektutvärderingen visar att de deltagande föräldrarna stärkts i sin relation och som individer. PREP-utvärderingen beskrivs mer ingående på sidan 16 i avsnitt 3.1. Föräldrars samarbetssamtal vid separation har stärkts Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad, den s.k. , pekade i sitt betänkande Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51) på att föräldrar saknar samlad information och stöd i ekonomiska frågor som rör barnet. Det framkom även att ekonomiska frågor som rör barnet är de frågor som föräldrar har svårast att samarbeta kring. Det bristande samarbetet riskerar att påverka barnet negativt. I syfte att öka möjligheterna för föräldrarna att nå enighet även i frågor som rör barnets försörjning har regeringen därför föreslagit att de kommunala samarbetssamtalen ska utvidgas till att även gälla dessa frågor (prop. 2012/13:189). Lagförändringen träder i kraft och har getts i uppdrag av regeringen att i samråd med och ta fram utbildningsmaterial till samtalsledarna samt att sprida information om samarbetssamtalen till allmänheten. Stöd för att reglera underhåll till barn Den förälder som barnet inte stadigvarande bor hos ska, för att bidra till barnets försörjning, betala underhållsbidrag till den andra föräldern. Underhållsstödet är statens förskottering av ett uteblivet underhållsbidrag till barn med särlevande föräldrar. Enligt beräkningar skulle av de barn som det lämnas underhållsstöd för få ett högre underhåll om föräldrarna i stället reglerade underhållet civilrättsligt. Detta gäller främst barn som lever i hushåll med låg ekonomisk standard. Barn i den lägsta inkomstgruppen skulle då få en förbättring med i genomsnitt . Andelen barn med separerade föräldrar som reglerar underhållet direkt mellan sig har ökat men uppgången har enligt varit oförändrad på (inkluderar barn som bor växelvis). De föräldrar som inte har ekonomisk förmåga att lösa underhållet på egen hand ingår inte i beräkningen. Ökningen av det växelvisa boendet har varit den främsta anledningen till ökningen av andelen barn med föräldrar som reglerar underhållet på egen hand. har kontinuerligt arbetat med att uppmuntra föräldrar, som har ekonomiska förutsättningar att återbetala hela det lämnade underhållsstödet på , att själva sköta underhållsregleringen. informerar särlevande föräldrar om att barnets underhåll i första hand kan bestämmas genom ett civilrättsligt avtal om underhållsbidrag, eller att underhållsstödet i stället kan bestå av ett utfyllnadsbidrag som fyller upp till det maximala beloppet om . Undersökningar gjorda av både (SOU 2011:5) och visar att många särlevande föräldrar upplever det som komplicerat att själva beräkna och avtala om underhållsbidrag. Det är därför inte orimligt att anta att många av dessa föräldrar av okunskap eller bekvämlighet väljer att reglera underhållet via och underhållsstödet. För underhållsstödet finns ett verksamhetsmål fastställt i regleringsbrev om att myndigheten ska verka för att särlevande föräldrar i större utsträckning på egen hand reglerar underhållet för barnet. På finns information om hur särlevande föräldrar kan träffa avtal om underhållsbidrag till sina barn. Där finns också blanketter för avtal och ett beräkningsinstrument som föräldrarna kan använda för beräkning av underhållsbidragets storlek. Effekterna av arbete är dock svåra att bedöma. Bedömningen av effekterna försvåras dessutom av att studier har visat att föräldrar inte alltid reglerar något underhåll för barnet, vare sig via underhållsstödet eller civilrättsligt (Socialförsäkringsrapport 2011:5). Regeringen aviserar i budgetpropositionen sin avsikt att återkomma med förslag till hur föräldrar kan ges bättre stöd för att i en större utsträckning reglera underhåll till barn samt vilken instans som kan bistå föräldrar med sådant stöd (prop. 2013/14:1, utgiftsområde 12, s. 28). Kommunernas hantering av beslut om umgängesstöd har utvärderats Barn behöver nära och goda kontakter med båda föräldrarna även om dessa inte är sammanboende. Föräldrarna har ett gemensamt ansvar för att barnets behov av umgänge med den andre föräldern tillgodoses så långt som möjligt. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa hur kommunerna hanterar domstolars beslut om umgängesstöd samt på vilket sätt och i vilken utsträckning kommunerna lever upp till sina åtaganden. ska samråda med och även redovisa barns erfarenheter av umgängesstöd. Av redovisningen ska det även framgå hur samrådet skett och hur barns erfarenheter har samlats in. Uppdraget har rapporterats. Rapporten visar att frågor om umgängesstöd är svåra att hantera både för domstolen och socialnämnden och att det finns brister i vissa hänseenden. Frågan bereds i . Separationsteam för barnets bästa i samband med separation pekade i sitt betänkande (SOU 2011:51) på behovet av samverkan genom tvärprofessionella insatser för att stödja både föräldrar och barn i samband med en separation. Enligt utredningen finns det behov av att utveckla en samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i en helhetssyn på familjens situation och behov av hjälp och stöd i samband med separation och som syftar till att sätta barnens bästa främst. Mot den bakgrunden lämnade regeringen ett uppdrag till om en förstudie angående förutsättningar för att pröva en försöksverksamhet med s.k. separationsteam på en rad olika orter i landet. Det övergripande målet för en sådan försöksverksamhet borde enligt regeringens mening vara att i möjligaste mån minska risken för att barn skadas av konflikter mellan föräldrarna och säkerställa att barnets rättigheter, behov och intressen synliggörs och tillgodoses i samband med en separation. lämnade sin återrapportering till regeringen . Frågan bereds i . Stöd till föräldrar att fördela föräldraledigheten har stärkts De ekonomiska konsekvenserna är viktiga faktorer när föräldrarna planerar föräldraledighetens längd och fördelningen av ersättningsdagar mellan sig. har konstaterat att föräldrarnas behov av information om föräldraförsäkringen är stort och att nästan hälften av föräldrarna ansåg att informationen inte var tillräcklig för att på ett bra sätt kunna planera sin föräldraledighet (Socialförsäkringsrapport 2010:3). I regleringsbrev har vikten av information till föräldrarna betonats under . är målet att informationen ska ge föräldrar goda kunskaper om föräldraförsäkringens regelverk och därmed skapa förutsättningar för valfrihet, ett jämställt föräldraskap och makt över livssituationen. Regeringen gav i uppdrag att utveckla en webbaserad tjänst som stöd till föräldrar att planera och beräkna de ekonomiska effekterna av hur de fördelar sin föräldraledighet. Ett bra planeringsverktyg kan underlätta föräldrarnas val, skapa förutsättningar för ett mer jämställt uttag av föräldrapenning och underlätta för föräldrarna att planera när och hur länge de ska vara föräldralediga. Verktyget kan väga in flera olika faktorer, bland annat föräldrarnas inkomster, möjligheter till jämställdhetsbonus samt avtal om så kallad föräldralön från arbetsgivare. Det innehåller även information om vid vilka situationer det finns möjlighet att vara föräldraledig med kommunalt vårdnadsbidrag och om rätten till semesterlön under föräldraledigheten. Verktyget togs i bruk . utvecklade även nya informationskanaler via exempelvis Facebook samt introducerade en webbaserad grundutbildning Skr. 2013/14:87 i föräldraförsäkringen på hemsidan. Planeringsverktyget och de förbätt- rade kanalerna för information kan medföra att föräldrarna får större möjligheter att utifrån sina unika förutsättningar planera sin föräldraledighet med barnet, vilket kan skapa bättre möjligheter för barnet att få tid med båda föräldrarna och öka barns välmående. Det skapar också ökade möjligheter för föräldrarna att hitta sin önskade fördelning av tid med familjen och tid i arbete. Föräldrastödet riktar sig till alla föräldrar. I vissa fall när det gäller att tillgodose rättigheter för barn och unga med funktionsnedsättning kan det dock krävas särskilt stöd. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att barn och unga med funktionsnedsättning ska kunna bli fullt delaktiga i samhällslivet. Till exempel har åtgärder vidtagits för att förbättra stödet till föräldrar som har barn med funktionsnedsättning. Nationellt Anhöriga, Nka, har beviljats medel för att skapa ett kunskaps- och anhörigstöd för främst föräldrar till barn och unga med en kombination av rörelsehinder, utvecklingsstörning, svåra kommunikationssvårigheter, syn- eller hörselnedsättning i kombination med medicinska problem. Inom ramen för arbetet har kunskapsmaterial tagits fram i form av text, bild och film som förmedlas genom webben. Materialet produceras i samarbete med barn- och ungdomshabiliteringar, specialistenheter och föreningar. Arbetet följer också aktuell forskning och utveckling och förmedlar det aktuella kunskapsläget i Nka:s egna kunskapsöversikter. Inom området har Nka byggt upp ett flertal lärande nätverk för föräldrar och nya grupper startas med jämna mellanrum. Regeringen har avsatt medel för arbetet till . har regeringen även avsatt medel för verksamhet såsom läger- och mötesaktiviteter i kombination med kunskaps- och erfarenhetsutbyte för barn med sällsynta diagnoser eller syndrom som orsakar funktionsnedsättningar. Aktiviteterna är också avsedda för barnens föräldrar och övriga familjemedlemmar. Det är som prövar frågor om statsbidrag enligt förordning (2012:316) om statsbidrag för viss verksamhet på funktionshindersområdet och är avsatta för ändamålen. Regeringen har även inlett en dialog med Kommuner och Landsting om hur en försöksverksamhet kring stärkt samordning för barn med funktionsnedsättning skulle kunna utformas och utvecklas. Många föräldrar som har barn med funktionsnedsättning bär ett tungt ansvar för att samordna de insatser och det stöd som barnet behöver i sin vardag från olika huvudmän och aktörer. En granskning som gjorde 2011 avseende samordningen av samhällets stöd till barn och unga med funktionsnedsättning visar att föräldrarnas samordningsansvar kan bidra till att de i högre grad är sjukskrivna än andra föräldrar, samt har svårare att hävda sig på arbetsmarknaden (RiR 2011:17). För att öka kunskapen om de samhälleliga stödbehoven hos föräldrar till barn med psykisk eller fysisk funktionsnedsättning fick Folkhälso- 2013/14:87 myndigheten i uppdrag att fördela till kommuner och lärosäten. Dessa medel har fördelats på två utvecklings- och utvärderingsprojekt där det ena projektet jämför det stöd som faktiskt ges med det stödbehov som uttrycks av familjerna och professionella. Det andra projektet kartlägger behovet av stöd hos barn med lindrig utvecklingsstörning och deras föräldrar. Försöksverksamheten pågår och resultaten ska redovisas . Allmänna arvsfonden har stöd i föräldraskapet som ett prioriterat område vid fördelning av medel. Både universellt och riktat föräldrastöd är prioriterat. Nedan presenteras exempel på verksamheter som rör stöd till föräldrar som har barn med funktionsnedsättning eller stöd till föräldrar med egen funktionsnedsättning som tilldelats medel ur fonden. För arvsfondsprojekt som rör stöd till föräldrar inom hälso- och sjukvården samt för information om fonden, se sidan 23 i avsnitt 3.6. Projektet syndrom fick medel för att belysa olika frågeställningar och situationer som föräldrar med barn som har Downs syndrom ställs inför. Många nyblivna föräldrar upplever att de saknar information om vad det innebär att leva med ett barn som fått diagnosen. producerade och distribuerade en film som skildrar och informerar om familjer som har barn med Downs syndrom under förskoleåldern, skolåldern och ungdomstiden. Projektet med intellektuella begränsningar fick stöd ur Arvsfonden i syfte att minska risken för att barn far illa genom att utveckla kunskap, stöd och hjälpinsatser till familjer där en eller båda av föräldrarna har en intellektuell begränsning. Självkänslan ökade och kommunikationen fungerade bättre för de föräldrar som fått hjälp i hemmet. Föräldrarna uppgav också att gruppverksamheten, där de fick möjlighet att utbyta erfarenheter med andra vuxna som lever i liknande situationer, gav dem tillgång till ett större nätverk och ett deltagande i en gemenskap. För information om regeringens genomförda insatser för att stärka stödet till föräldrar med egen psykisk funktionsnedsättning, se sidan 36 i avsnitt 3.9. 3.7Sociala barn- och ungdomsvården i varje kommun har enligt socialtjänstlagen ansvar för att barn och unga växer upp under trygga och goda förhållanden. Den ska stödja och vid behov komplettera föräldrarna under barnets uppväxt. Arbetet i den sociala barn- och ungdomsvården utgår från frivillighet och respekt för den enskildes självbestämmande och integritet. I vissa situationer kan det behövas tvingande åtgärder för att skydda barnen. Stödet till föräldrar inom sker på olika sätt beroende på vilka behov som finns och orsakerna till stödbehovet. I det förebyggande arbetet vidtas insatser riktade till barn och unga och deras familjer, inte minst för att undvika placering av barn och unga utanför hemmet. Många kommuner har utvecklat olika former för öppna insatser, vilka bl.a. inne- fattar insatser i syfte att stärka föräldrarna i föräldraskapet. har barn placerade inom den sociala barn- och ungdomsvården efter- Skr. 2013/14:87 frågar ofta själva stöd i umgänget med barnet och i sin föräldraroll. är viktigt att föräldrarna får det stöd och den hjälp de behöver för att barnen ska må bra och utvecklas väl. God vård i den sociala barn- och ungdomsvården grundas på ett fungerande delat föräldraskap mellan föräldrar, familjehemsföräldrar, behandlingspersonal och socialtjänst. De konkreta stödinsatserna kan läggas upp på olika sätt. En grundläggande utgångspunkt är barnets egna behov när det gäller kontakt med föräldrarna. Barn och unga känner ofta stor oro för sina föräldrar, särskilt om dessa lever destruktivt i t.ex. missbruk och hemlöshet. Barn och unga kan också vara rädda för sina föräldrar eftersom de kan ha blivit utsatta för våld och övergrepp i hemmet. Exempel på insats är krisbearbetning som kan behövas efter ett omhändertagande. Föräldrarna kan också behöva stöd när det gäller att på ett för barnet lämpligt sätt upprätthålla kontakten med barnet. Om föräldrarna drar sig undan kan det behövas ett motivationsarbete för att förmå dem att ta emot hjälp och upprätthålla kontakten med barnet. Det är viktigt att stödet till föräldrarna är långsiktigt och av olika slag, beroende på orsak till och längd på placeringen och om det gäller yngre barn eller ungdomar. Det kan också handla om erbjudande om föräldrautbildning och samtalsstöd. När ungdomar har placerats på grund av egen problematik, t.ex. missbruk, behöver föräldrar involveras aktivt i behandlingen. Det kan också behövas stöd- och behandlingsinsatser till övriga i familjen för att de förändringar som behandlingen förhoppningsvis har medfört ska kunna vidmakthållas när den unge återvänder till hemmet. Kontakten mellan föräldrar vars barn är placerade i familjehem, jourhem eller i hem för vård eller boende är viktig för barnets hälsa och utveckling. Likaså är kontakten mellan barnet och den eller dem som är vårdnadshavare viktig. har socialnämnden enligt socialtjänstlagen varit skyldig att ge stöd till vårdnadshavarna. ska lämna både vårdnadshavarna och föräldrarna råd, stöd och annan hjälp som de behöver (6 kap. 7 § punkt 4 socialtjänstlagen). Denna skyldighet gäller inte bara vid placeringar i familjehem och jourhem utan även vid placeringar i hem för vård eller boende. Vid placering på särskilt ungdomshem ska socialnämnden följa vården genom samtal med vårdnadshavarna och särskilt uppmärksamma den unges relationer till anhöriga och andra närstående (13 a § LVU). De barn som behöver en familj genom internationell adoption har erfarenheter av bristande omsorg och separationer och adoptionen innebär en stor förändring av barnets livssituation. Blivande adoptivföräldrar behöver ha insikt om vad barnets erfarenheter kan innebära så att de kan hjälpa sitt barn att bli tryggt. Adopterade barn kan ha en särskild sårbarhet på grund av sina erfarenheter före adoptionen, men det som är avgörande för barnets framtida relationer är vilken omvårdnad de får av sina adoptivföräldrar. De som blir föräldrar till ett barn genom adoption har i 2013/14:87 många fall behov av stöd för att möta de särskilda behov som en adoption ställer på föräldraskapet. I enlighet med socialtjänstlagen har socialnämnden ett särskilt ansvar för att adoptivfamiljerna får det stöd och den hjälp som de kan behöva efter det att adoptionen genomförts. Det är vanligt att tankar och känslor kring adoptionen aktualiseras vid förändringar och adoptivfamiljen kan behöva stöd under olika skeden under barnets uppväxt. Det är mottagarlandets ansvar att förbereda blivande adoptivföräldrar och utreda att de är lämpliga att ta emot barn för adoption. I är det kommunerna som har ansvar för att detta sker genom den obligatoriska föräldrautbildningen och medgivandeutredningen. Kommunen anvisar till lämplig utbildning och socialnämnden beslutar om medgivande. fick i uppdrag av regeringen att uppdatera det material som används i föräldrautbildningen inför adoption samt att uppdatera handboken för handläggning vid adoption (dnr S2013/5938/FST). I uppdraget ingår även att komma med en plan för hur materialet aktivt ska implementeras i verksamheterna utifrån de behov som finns hos professionen. ska även lämna förslag, inkluderande kostnadsberäkningar, på hur en uppföljande föräldrautbildning omfattande ett i anslutning till barnbesked kan organiseras. Uppdraget ska redovisas till () . I syfte att ge adoptivföräldrar och blivande adoptivföräldrar en inblick i hur tillvaron kan ha gestaltat sig för barnet före adoptionen, lät Myndigheten för internationella adoptionsfrågor 2011 producera ett informationsmaterial till blivande adoptivföräldrar i form av en film.