prop · H103200 · 2014-03-26 00:00:00 — Analysen består av två olika delar med skilda syften; en analys för att definiera resursbehovet av tillsyn i olika kommuner och en analys som leder fram till vilken besökstyp (bas eller breddad) respektive skola ska bli föremål för.57 Skolinspektionens analysmodell har enligt myndigheten sin utgångspunkt i varje elevs rätt till god utbildning i en trygg miljö. Modellen består förenklat av ett mått på skolans elevprestation (betyg/resultat på nationella prov), skolmiljö (svar från elever och föräldrar på sex påståenden i skolenkäten) samt ett mått på skolledning/systematiskt kvalitetsarbete (fångas av svar på sex påståenden från pedagogisk personal i skolenkäten).58 De skolor som utifrån behovsanalysen antas ha relativt liten risk för brister, blir föremål för så kallad bastillsyn. av skolorna blir föremål för sådan tillsyn. Bastillsyn omfattar färre så kallade bedömningsområden och tillsynsbesluten grundar sig på en mer begränsad datainsamling än vad den 5426 kap. 10–14 §§, 17, 18 och 27 §§ skollagen (2010:800). 5526 kap. § 12 skollagen (2010:800) och prop. 2009/10:165, s. 549. 562 § 2 st. förordningen (2011:556) med instruktion för . 57Skolinspektionen, Utvecklad modell för risk- och väsentlighetsanalys i tillsynen. 58Skolinspektionen, Utvecklad modell för risk- och väsentlighetsanalys i tillsynen. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET breddade tillsynen gör.59 Övriga skolor, kring , blir föremål för en så kallad breddad tillsyn. När myndigheten gör bedömningen att det råder stora och tydliga brister på ett eller något enstaka område kan en fördjupad tillsyn genomföras. Ovanstående beskrivning utgår från en reviderad modell för risk- och väsentlighetsanalys. Skolinspektionens ledning uppger att det i den tidigare modellen, som användes under , fanns ett alltför stort friutrymme för att på enhets-/inspektörsnivå ge olika tyngd åt de faktorer som ingick i modellen.60 Även i intervjuer med inspektörer framkommer att enskilda inspektörer och deras enheter i hög grad lämnats fria att analysera de olika uppgifterna som ingick i modellen. främsta syftet med det utvecklingsprojekt som har föregått den nya modellen är att få en mer systematiserad modell som ska leda till en mer likvärdig och säker bedömning av om skolor ska tillsynas inom ramen för bastillsyn eller breddad tillsyn.61 Att bedöma en verksamhets kvalitet utifrån kvantitativa uppgifter är en svår uppgift. Ett exempel som belyser svårigheterna är att kunskapsutvecklingen enligt den nationella betygsstatistiken inte är linje med utvecklingen enligt kunskapsmätningar i internationella studier. Medan de sammanvägda betygsresultaten ökar, sjunker resultaten i de internationella kunskapsmätningarna. Dessutom finns de största variationerna ofta i verksamheternas kvalitet inom en och samma skola snarare än mellan skolor.62 Det innebär att betyg som en indikator på om en utbildning är av god kvalitet kan ifrågasättas.63 Det är därför bra att Skolinspektionen använder olika indikatorer, inte minst den så kallade skolenkäten, för att avgöra om en skola ska bli föremål för bastillsyn eller breddad tillsyn. De enskilda kvalitetsmåtten som ingår i modellen har dock inte utvärderats.64 Det finns därmed inte en samlad och dokumenterad kunskap vid Skolinspektionen om de uppgifter som används i analysen på ett tillräckligt bra sätt kan förutse om skolan och huvudmannen uppfyller lagens krav. Skolinspektionen planerar dock att genomföra en sådan utvärdering under 2014.65 När 59Under 2012 utgjorde av tillsynsbesöken bastillsyn, utgjorde breddad tillsyn och utgjorde fördjupad tillsyn. 61Skolinspektionen, Utvecklad modell för risk- och väsentlighetsanalys i tillsynen. 62Skolverket, Likvärdig utbildning i svensk grundskola, s. 15. SOU 2007:101, s. 116f, RiR 2011:23. Lika betyg, lika kunskap? och Ek, . De granskade, om hur offentliga verksamheter görs granskningsbara, s. 91. 64Skolinspektionen, Utvecklad modell för risk- och väsentlighetsanalys i tillsynen. 65E-post från Skolinspektionen, Skriftlig uppgift från Skolinspektionen med anledning av utkast på revisionsrapport, . STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? inspektörerna via enkät fick möjlighet att ge sin syn på risk- och väsentlighetsmodellens träffsäkerhet framkom att två tredjedelar av inspektörerna instämmer helt eller huvudsakligen i påståendet att skolor med relativt liten risk för brister får bastillsyn.66 För att hantera de fall där behovsanalysen inte på ett ändamålsenligt sätt fördelat Skolinspektionens tillsynsresurser till skolor med störst behov är det enligt centralt att en bastillsyn kan utökas till en breddad tillsyn. Skolinspektionens ledning menar att justeringar kan göras i samband med att tillsynen genomförs i de fall större brister upptäcks.67 I enkät anger en majoritet () av inspektörerna att det, åtminstone huvudsakligen, är praktiskt möjligt att uppgradera en skola från bastillsyn till breddad tillsyn när behov finns. Övriga anser det vara svårare.68 3.2Förebyggande arbete genom generell information om lagkraven och råd och vägledning Precis som andra myndigheter har Skolinspektionen krav på sig att myndighetens agerande ska vara förutsebart. Myndigheten måste vara klar över vilka tolkningar av skollagstiftningen som görs och att dessa är desamma i likalydande situationer.69 Dock måste den tolkning av vad lagen kräver som Skolinspektionen förmedlar externt, ta avstamp i bedömningar av enskilda fall. Det beror på att det är som har i uppdrag att utforma styrdokument i form av bindande föreskrifter och allmänna råd och att Skolinspektionen i sin tur ska tolka de bestämmelser som har utfärdat.70 Såväl föreskrivande roll som Skolinspektionens kontrollerande roll och de tolkningar som Skolinspektionen måste göra i det enskilda fallet, får därför betydelse för tillämpningen av lagen. Externt kommunicerar Skolinspektionen sin tolkning av lagens krav i en viss fråga genom ställningstaganden som publiceras på myndighetens hemsida. Dessa ställningstaganden tas enligt Skolinspektionen fram inom de områden instämmer i någon mån i påståendet och instämmer inte alls. Se fråga 3 i bilaga 1. Notera att svaren avser den gamla modellen för risk- och väsentlighetsanalys. 67Intervju och e-post från Skolinspektionen, Skriftliga svar på frågor från , . har genomfört sin empiriinsamling har det inte funnits uppgifter om hur många tillsyner som utvidgas från bastillsyn till breddad tillsyn. Sådana uppgifter finns dock numera att tillgå enligt Skolinspektionen (e-post från Skolinspektionen, Skriftlig uppgift från Skolinspektionen med anledning av utkast på revisionsrapport, ). 68Se fråga 3 bilaga 1. 69Lerwall, , Rollfördelning mellan och Skolinspektionen, s. 4. 2007/08:50, s. 39, bet. 2008/08:UbU13, rskr. 2007/08:161 och 3 § förordningen (2011:555) med instruktion för . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET där myndigheten ofta får frågor från huvudmän.71 Sammanlagt finns 14 ställningstaganden publicerade.72 Det innebär att Skolinspektionen på ett samlat vis offentliggör myndighetens praxis på ett begränsat antal områden. Att tillsynsbesluten finns tillgängliga på hemsidan beskrivs av Skolinspektionens ledning som ett sätt att öka transparensen i myndighetens bedömningar.73 För ytterligare transparens och möjlighet att använda besluten för att få en klar bild av myndighetens praxis i olika frågor, skulle det enligt vara önskvärt att tillsynsbesluten på Skolinspektionens hemsida blir sökbara utifrån olika sökord/ämnen.74 Ett annat sätt som Skolinspektionen arbetar förebyggande på är genom generell vägledning om regelverket. Det sker till exempel i form av webb-verktyget Kolla din skola där myndighetens bedömningar i tillsynen beskrivs, samt genom så kallade webbinarier, där information inom ett visst område ges i samverkan med andra myndigheter såsom . påtalar också att myndigheten arbetar förebyggande genom till exempel Skolinspektionens dag med 2000 deltagare och en årlig rapport som görs utifrån erfarenheter från tillsyn och kvalitetsgranskning. Skolinspektionen betonar också att kvalitetsgranskningsrapporterna används i det förebyggande arbetet.75 3.2.1Förebyggande inom ramen för tillsynsbesöket Flera inspektörer uppger i intervjuer med att de genom dialog med rektorn och lärare under skolbesöket ger råd och vägledning, bland annat genom hänvisning till genomförda kvalitetsgranskningar och allmänna råd. Vid intervjuer med rektorer och huvudmän har det framkommit att inspektörer som uppfattas som kunniga kan få rektorer att se tillsynen som en positiv erfarenhet som gett inspiration till vidare utveckling, även om de har blivit föremål för mycket skarp kritik. De flesta rektorer anser att inspektörerna 71E-post från Skolinspektionen, Skriftlig uppgift från Skolinspektionen med anledning av utkast på revisionsrapport, . 72Dessa ställningstaganden är: Avgifter, Betyg i alla ämnen, Drogtester, , Entreprenad och samverkan, Förskola , Förskolechefens möjlighet att delegera och förskolors organisation, Kränkande behandling, Rektors möjlighet att delegera och skolors organisation, Skolavslutningar, Skolbibliotek, Skolmåltiden, Skolplikt och rätt till utbildning samt Särskilt stöd. Rollfördelning mellan och Skolinspektionen, s. 10. 75E-post från Skolinspektionen, Skriftlig uppgift från Skolinspektionen med anledning av utkast på revisionsrapport, . STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? som genomfört tillsynen har haft en mycket god eller godtagbar kompetens.76 Mer specifikt uppskattas när inspektörerna visar att de har förståelse för den pedagogiska verksamheten och kan föra initierade samtal om skolverksamheten. Enligt flera intervjuade rektorer och huvudmän är detta nära sammankopplat med inspektörernas professionella bakgrund, där legitimiteten stärks när inspektören själv har erfarenhet från arbete inom skolan.77 Att inspektörernas erfarenheter från pedagogisk verksamhet värderas högt av granskade rektorer kan kopplas till traditionen att inom utbildningsvärlden använda kollegial bedömning som metod för granskning.78 3.2.2Råd och vägledning inom tillsynen Enligt Skolinspektionens ledning bör hela tillsynsprocessen hos skolor och huvudmän, från informationen inför tillsynen till dess att uppföljningen är avslutad, innehålla råd och vägledning.79 I Skolinspektionens processbeskrivning av regelbunden tillsyn framkommer dock att råd och vägledning till rektorer och huvudmän inkluderas i de moment av tillsynen som genomförs först efter det att ett tillsynsbeslut har fattats.80 Såsom Skolinspektionen arbetar med råd och vägledning ingår således insatser för att underlätta för huvudmannen att åtgärda de brister som Skolinspektionen genom sanktioner meddelat i tillsynsbesluten. Det innebär enligt ett delvis annorlunda perspektiv på råd och vägledning än regeringens betoning av förebyggande verksamhet som syftar till att undvika ingripanden, och som alltså ska ske innan tillsynsbeslut fattas. Inspektörer uppger både i intervjuer och i öppna svar i enkät att det inom Skolinspektionen finns en kluven inställning till att ge råd- och vägledning. Å ena sidan har uppgiften tillmätts så stor betydelse att den är lagstadgad. Å andra sidan finns en farhåga för att bli konsult, en risk som regeringen uppmärksammar i förarbetena till skollagen.81 Den problematik som finns handlar om att de granskade kan be om hjälp, varpå råd ges som omsätts i handling av den granskade, men att verksamheten sedan ändå inte lever upp till lagens krav. Detta kan i sin tur resultera i kritik från Skolinspektionen vid en efterföljande tillsyn. Att ge råd och vägledning är således en balansgång för inspektörerna mellan kravet på att vara tydlig i 76Se fråga 8 i bilaga 2. 77Ovanstående synpunkter framkommer också i öppna svar i enkät. 78Inom till exempel högskoleområdet vilar kvalitetsgranskningssystemet på kollegiala bedömningar som görs av professionen, så kallade sakkunnigbedömning. Se till exempel prop. 2009/10:139. Se även Ek, . De granskade, om hur offentliga verksamheter görs granskningsbara. 80Skolinspektionen, Processbeskrivning för regelbunden tillsyn, . 2009/10:165, s. 545. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET vilka åtgärder som ska vidtas för att häva ett föreläggande, och restriktioner mot att framåtsyftande uttala hur huvudmannen ska handlägga i ett konkret ärende. I enkät anger av rektorerna att de fick råd och vägledning som är användbar för att åtgärda de påtalade bristerna. Därutöver uppger att de i någon mån fick användbar råd och För huvudmän är motsvarande andelar och . Det innebär att av rektorerna och huvudmännen ansåg att de inte fick råd och vägledning som var användbar för att åtgärda de påtalade bristerna.82 Skolinspektionens ledning påpekar i sammanhanget att rektorer och huvudmän kan ha alltför höga förväntningar på Skolinspektionens råd och vägledning. Det kan till exempel handla om att huvudmän och rektorer önskar att Skolinspektionen ska anta en mer konsultativ roll än vad uppdraget medger.83 Enligt Skolinspektionens instruktion ska kvalitetsgranskningen, liksom den regelbundna tillsynen, genomföras med utgångspunkt i en behovsanalys. Detta har myndigheten tolkat som att de ska granska områden där det är störst risk att barnets och elevens bästa åsidosätts.84 Skolinspektionens kvalitetsgranskning genomförs i form av granskningsprojekt där ett begränsat antal skolor granskas med avseende på ett visst ämne eller ett visst tema.85 Inom det avgränsade område som granskas gör Skolinspektionen en bedömning av verksamhetens kvalitet.86 Varje enskild skola/huvudman som varit föremål för kvalitetsgranskning får ett specifikt beslut. Resultatet av de genomförda kvalitetsgranskningarna redovisas även i en samlad rapport med iakttagelser och slutsatser från samtliga granskade skolor. Omfattningen och den närmare inriktningen av kvalitetsgranskningen är inte reglerad i instruktion eller regleringsbrev. Skolinspektionen tolv avslutade kvalitetsgranskningar. Av dessa var fyra så kallade ämnesgranskningar som behandlar undervisningen i ett visst ämne och åtta var så kallade temagranskningar där en aspekt av verksamheten, såsom rektors ledarskap eller IT i undervisningen, studerats. 82Se fråga 21 i bilaga 2 och fråga 16 i bilaga 3. 83E-post från Skolinspektionen, Skriftlig uppgift från Skolinspektionen med anledning av utkast på revisionsrapport, . 84Skolinspektionen, Årsredovisning , s. 25. 85Varje kvalitetsgranskning omfattar cirka 30 skolor. 86Skolinspektionen, Årsredovisning , s. 22. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? 3.4Relationen mellan regelbunden tillsyn och kvalitetsgranskning 3.4.1Tillsyn och kvalitetsgranskning bedrivs separat Den regelbundna tillsynen och kvalitetsgranskningen bedrivs som två relativt separata verksamheter. Skolinspektionens ledning anger att myndigheten, utifrån skollagen och tillsynsutredningen, tolkar det som att verksamheterna ska vara två separata verksamhetsgrenar som inte ska blandas ihop.87 En tydlig uppdelning mellan de två verksamhetsgrenarna är enligt myndighetens ledning viktigt, bland annat eftersom sanktionsmöjligheter, såsom föreläggande förenat med vite, finns inom den regelbundna tillsynen, men inte inom kvalitetsgranskningen. Det medför att de juridiska kraven är högre inom tillsynen, och att tillsynsbeslut och kvalitetsgranskningsrapporter därför enligt Skolinspektionen behöver utformas på olika sätt.88 Regeringens styrning i förarbeten och regleringsbrev angav däremot inledningsvis att tillsyn och kvalitetsgranskning skulle genomföras integrerat och med regelbundenhet.89 Så som kvalitetsgranskningen är utformad, är det enligt Skolinspektionen svårt att integrera genomförandet av kvalitetsgranskning och tillsyn. Detta beror på att kvalitetsgranskningen kräver ett tydligt fokus och ett skräddarsytt metodval, som kan gå förlorat i den regelbundna tillsynens bredare ansats.90 Även om genomförandet av den regelbundna tillsynen och kvalitetsgranskningen sker separat, beskriver Skolinspektionen att en viss samverkan mellan verksamheterna ändå förekommer. Detta sker bland annat genom att den regelbundna tillsynen ger underlag för val av kvalitetsgranskningar, och genom att resultaten från kvalitetsgranskningarna används inom tillsynens råd och vägledning. Det är också möjligt att under en kvalitetsgranskning initiera ett tillsynsärende om stora brister föreligger.91 3.4.2Ökad andel resurser till den regelbundna tillsynen Den regelbundna tillsynen har sedan Skolinspektionens bildande varit myndighetens mest omfattande verksamhet. har andelen resurser som läggs på tillsyn ökat ytterligare. Detta har resulterat i minskade resurser till kvalitetsgranskningen. 89Regleringsbrev för budgetåren 2008–2009 avseende och prop. 2009/10:165, s. 90E-post från Skolinspektionen, Skriftliga svar på frågor från , . 91Under innevarande år, 2013, sker en organisationsförändring på vissa inspektionsenheter som innebär att kvalitetsgranskning även rent organisatoriskt kommer att skiljas från den regelbundna tillsynen. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET kvalitetsgranskningsverksamheten av kostnaderna, jämfört 2012.92 Att tillsynen kräver mer resurser kan bland annat förklaras av att tillsynsärenden där skolor och huvudmän uppvisar stora brister tar mycket resurser i anspråk, så kallade akuttillsyner.93 Parallellt med detta har antalet anmälningar som inkommer till Skolinspektionen ökat kraftigt i rad.94 Myndigheten har begränsade möjligheter att styra resursåtgången i dessa ärenden. I detta sammanhang har kvalitetsgranskningen fått funktionen av ett dragspel varifrån resurser kan tas när behoven i tillsynen eller andra verksamhetsgrenar ökar.95 I intervjuer med inspektörer och chefer framkommer att akuttillsynerna också innebär en resursmässig utmaning inom den ordinarie regelbundna tillsynen. I det dagliga arbetet tas resurser till akuttillsynerna från den ordinarie tillsynsprocessen, som den regelbundna tillsynsverksamheten ska genomföras inom ett oförändrat tidsintervall. Skolinspektionen genomför regelbunden tillsyn över samtliga skolor och huvudmän . Myndigheten är på god väg att uppfylla detta uppdrag då den pågående tillsynsperioden ska avslutas . Tillsyn och kvalitetsgranskning bedrivs som två relativt separata verksamheter. Den regelbundna tillsynen har sedan Skolinspektionens bildande varit myndighetens mest omfattande verksamhet. har andelen resurser som internt fördelas till tillsynen ökat. i minskade resurser till kvalitetsgranskningen. I enlighet med myndighetens uppdrag utgår tillsynen från en behovsanalys. De faktorer som ingår i behovsanalysen avgör om en tillsyn ska bedrivas som en så kallad bastillsyn eller breddad tillsyn. saknas kunskap om de ingående faktorernas träffsäkerhet för att bland annat kunna avgöra en skolas förmåga att ge eleverna förutsättningar att nå kunskapsmålen. 92Skolinspektionen, Årsredovisning . De totala kostnaderna för Skolinspektionens verksamhet uppgick till 348 298 tkr och 355 255 tkr 2010. De totala kostnaderna för verksamheten kvalitetsgranskning var 52 335 tkr 2012 och 101 948 tkr 2010. Motsvarande siffror för den regelbundna tillsynen var 195 854 tkr 2012 och 159 392 2010. Varje enskild kvalitetsgranskningsrapport kostade i snitt 7 132 tkr 2012 och 7 624 tkr 2010. 93Akuttillsyn är inget formellt begrepp, men sådan tillsyn kan vara antingen ett tillsynsärende inom den regelbundna tillsynen eller ett anmälningsärende som utvecklas till ett tillsynsärende. Det gemensamma är att ärendet blir så omfattande att det internt betecknas som just akut. Det gäller särskilt när vitesföreläggande aktualiseras. 94Skolinspektionen, Skolinspektionens anmälningsärenden och Skolinspektionen, Inkomna anmälningar 2012–2013, hämtat: . STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? Regeringen har betonat vikten av att Skolinspektionen arbetar förebyggande i syfte att ingripanden ska kunna undvikas. Externt ska Skolinspektionens tolkning av gällande lagstiftning bli tydlig genom den praxisbildning som kommer till uttryck i enskilda beslut och ställningstaganden som myndigheten har publicerat. Förebyggande arbete kan också ske under enskilda tillsynsbesök. Detta betonas emellertid inte i myndighetens styrdokument som snarare fokuserar det kontrollerande syftet. Ambitionen finns dock hos många inspektörer, som i hög grad strävar efter att ge råd och vägledning under genomförandet av tillsynen. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET I det här kapitlet behandlas inspektionens inriktning. Det vill säga vilka aspekter av skolors och huvudmäns verksamhet som Skolinspektionen har ambitionen att inkludera i tillsynen och kvalitetsgranskningen och vad som i praktiken bedöms respektive kritiseras. För att tillsyn och kvalitetsgranskning ska kunna bidra till goda förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat för eleverna och till en likvärdig utbildning av god kvalitet är det enligt centralt att inspektionen inriktas på sådana aspekter som är avgörande för kunskapsresultaten och likvärdigheten. Frågan utvecklas i avsnitt 4.2. 4.1Skolinspektionens arbete för att identifiera brister I Skolinspektionens regelbundna tillsyn utgår inspektörerna ifrån ett brett bedömningsunderlag som tagits fram inom Skolinspektionen. Bedömningsunderlaget anger vilka delar av skolförfattningarna som ska ingå i tillsynen. Skolinspektionen har till bedömningsunderlagen valt ut områden från skollagen utifrån forskning om vilka faktorer som är avgörande för en positiv lärandemiljö där eleverna ges bra förutsättningar att uppnå goda resultat. Utöver dessa så kallade framgångsfaktorer inkluderas även aspekter i tillsynen som handlar om enskild elevs rätt.96 Skolinspektionens bedömningsunderlag inkluderar både sådana aspekter som i denna granskning benämns som indirekta förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat såväl som aspekter som ger mer direkta förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat. Skolinspektionen bedriver den regelbundna tillsynen som bastillsyn respektive breddad tillsyn. Den vanligaste tillsynsformen är den breddade tillsynen. Bedömningsunderlagen för breddad tillsyn i grund- och gymnasieskola inkluderar tre övergripande områden: Elevens utveckling mot målen, Ledning och utveckling av utbildningen samt Enskild elevs rätt. Inom dessa områden finns 26 bedömningspunkter i respektive underlag, vilka i sin tur är nedbrutna i cirka 90 så kallade indikatorer.97 Inom området Elevens utveckling mot 96Skolinspektionen, Processbeskrivning för regelbunden tillsyn, s. 1. 97Antalet indikatorer varierar något mellan grundrespektive gymnasieskola och mellan skolor med offentlig respektive enskild huvudman. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? målen, som är det mest omfattande, inkluderas Undervisning och lärande, Grundläggande värden och inflytande, Trygghet och studiero, Särskilt stöd samt Bedömning och betygsättning.98 Tillsynen omfattar samtliga bedömningspunkter i bedömningsunderlagen utan någon inbördes rangordning. Tillsynen har således i normalfallet ambitionen att omfatta stora delar av lag och förordning. Som redogjorts för i kapitel 3 styrs omfattningen av tillsynen utifrån en behovsanalys som avgör om en skola blir föremål för bastillsyn eller breddad tillsyn. Skolinspektionen har för bastillsynen prioriterat de områden som av myndigheten har bedömts vara mest centrala för att en redan välfungerande skola ska garantera alla elevers rätt och utvecklas i positiv riktning.99 Detta innebär att vissa områden i bedömningsunderlaget, bland annat Undervisning och lärande inte omfattas i bastillsynen.100 Det innebär i sin tur att Skolinspektionen inte direkt granskar planeringen och genomförandet av undervisningen på de skolor som blir föremål för bastillsyn. Vissa områden som är nära sammankopplade med undervisningen, såsom särskilt stöd, inkluderas dock i såväl bastillsyn som breddad tillsyn.