prop · H2031d15 · 2014-10-23 00:00:00 — ändrades beräkningen av etableringstillägg och bostadsersättning för personer som har inkomster av arbete. utbetalades etableringsersättning till i genomsnitt 19 325 personer, varav 8 570 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 kvinnor och 10 755 män. Skillnaden jämfört med antalet kvarstående i etableringsuppdraget beror bl.a. på att personer som är frånvarande på grund av sjukdom eller föräldraledighet inte får någon etableringsersättning utbetald. Av dem som hade rätt till etableringsersättning, utbetalades etableringstillägg till i genomsnitt 4 654 hushåll med hemmavarande barn. I genomsnitt 3 054 ensamstående utan hemmavarande barn fick bostadsersättning, varav 939 kvinnor och 2 115 män. Arbetsmarknadsstatus efter avslutad etableringsplan Etableringsuppdraget har varit i kraft . Antalet personer som lämnar uppdraget har stabiliserats runt 1 000 personer . Därför utvecklas nu successivt statistik som beskriver resultat av insatser inom etableringsuppdraget. redovisar Arbetsförmedlingen uppgifter om status efter avslutad etableringsplan. Av tabell 3.18 framgår att andelen nyanlända som arbetar efter etableringsplanens slut är både 2013 och 2014. Den vanligaste formen av subventionerat arbete efter etableringsuppdraget är nystartsjobb. Av dem som har lämnat etableringsuppdraget (januari–mars) har anvisats till arbetsmarknadspolitiska program, de allra flesta till jobb- och utvecklingsgarantin. Det är en liten ökning jämfört med . Tabell 3.18 Status efter avslutad etableringsplan Varav arbete med stöd Varav arbete utan stöd Varav avaktualiserade till studier Varav jobb och utvecklingsgarantin Varav jobbgaranti för ungdomar Förhindrade att ta arbete direkt Övriga avaktualiserade från AF Källa: Arbetsförmedlingens återrapportering och 2014. Redovisningsperioden varierar mellan åren har granskat etableringsuppdraget. I tre granskningar har behandlat statens insatser för ett effektivt mottagande och bosättning av nyanlända, statens insatser för att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens samt insatsen etableringslots. pekar i granskningarna på flera utmaningar för etableringsuppdraget. Be- träffande mottagande och bosättning bedömer att det finns betydande utrymme för att effektivisera nuvarande system. När det gäller tillvaratagande av nyanländas kompetens är den övergripande slutsatsen att det finns effektivitetsbrister i statens insatser, bl.a. är samarbetet mellan stat och kommun otillräckligt. Vad avser etableringslotsen konstaterar att det finns brister som indikerar att det inte är en effektiv insats för att påskynda etablering i arbetslivet. Nyanlända flyktingar och vissa andra utlänningar som har beviljats uppehållstillstånd kan ansöka om hemutrustningslån hos (). Lånen kan användas till möbler och köksutrustning. Låneansökningarna sker genom 1 900 godkända kontaktpersoner hos kommunerna, Arbetsförmedlingen eller . I tabell 3.19 framgår antal beviljade lån, utbetalat belopp och antal personer som beviljats lån –2013. Antalet lån och antal personer skiljer sig åt eftersom man kan ansöka om hemutrustningslån tillsammans. Antal beviljade lån, utbetalat belopp samt antal personer som beviljats lån efter kön Utbetalat belopp, miljoner kr Antal personer som beviljats lån Antalet lån som slutbetalades var 5 200, vilket är en ökning jämfört med och 2011. Utestående fordran för hemutrustningslånen uppgick till . Fordran fördelas på 54 000 lån till 72 000 låntagare. uppgick fordran till fördelat på 54 000 lån till 74 000 låntagare och för uppgick fordran till fördelat på 57 000 lån till 77 000 låntagare. Det inbetalade beloppet inklusive räntor var 2013. Det är en minskning med jämfört med och en minskning med jämfört med , vilket främst förklaras av att räntan har sjunkit och att antalet återbetalningsskyldiga minskat. Handläggningstiden efter att ansökan kommit till CSN är . Den totala handläggningstiden inklusive hantering hos kontaktpersonerna är . Många kommuner och organisationer runt om i erbjuder stöd till nyanlända invandrare för att underlätta integrationen i det svenska samhället. Kommunerna har möjlighet att ansöka om bidrag för att stärka och utveckla verksamheter med flyktingguider och familjekontakter. Länsstyrelserna ansvarar för att besluta och utbetala ersättningen. Syftet med flyktingguider och familjekontakter är att underlätta de nyanländas etablering i samhället, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 skapa nätverk, stödja språkinlärning eller ge socialt stöd till ensamkommande barn. utbetalades till 53 kommunala projekt. Det utvecklingsarbetet har pågått under flera mandatperioder och består främst av insatser inom ramen för statliga myndigheters och kommuners ordinarie verksamhet. Regeringen valde 2012 ut nio kommuner med sammanlagt 15 stadsdelar att omfattas av en särskild satsning för urban utveckling (URBAN15) i form av ett prestationsbaserat stimulansbidrag på som har fördelats till de nio berörda kommunerna . och fyra länsstyrelser har i uppdrag att stödja URBAN15-kommunerna, utveckla verksamheten samt följa upp arbetet. I uppdraget ingår också att stimulera kunskapsutbyte mellan kommuner och samordna med andra myndigheter som har uppdrag inom det utvecklingsarbetet. redovisar anmälda brott på kommun- och stadsdelsnivå. Även statistik över upplevd trygghet har redovisats för kommunerna och stadsdelarna. Sysselsättningsgraden i områdena har ökat . Sysselsättningsgraden hos män ökade i 13 av 15 stadsdelar mellan 2010–2012. Bland kvinnor ökade den i 14 av 15 stadsdelar. Genomsnittet för män var 2012, en ökning . För kvinnor var snittet 38,2 och 40,3 , en ökning . Sysselsättningsgraden i riket 2012 var för män och för kvinnor. I riket har det också skett en mindre ökning , med en procentenhet för både kvinnor och män. Utvecklingen är bättre i stadsdelarna än i riket och på en samlad stadsdelsnivå minskar skillnaderna. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.20 Sysselsättningsgraden för personer i URBAN15- stadsdelarna Andel i procent 2010–2012 Behörighet till gymnasieskolans nationella program Andelen pojkar med behörighet till gymnasieskolans nationella program ökade i åtta av 14 stadsdelar (en stadsdel har okänt resultat) mellan 2010–2012. Bland flickor ökade andelen behöriga i sex av 13 stadsdelar (två stadsdelar har okänt resultat). Genomsnittet för pojkar var , en ökning på . För flickor var snittet 2012, en ökning . Variationerna är stora både mellan stadsdelarna och mellan åren på grund av små urvalsgrupper: de boende i stadsdelen som går ut det aktuella året. Andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program i riket 2012 var för pojkar och för flickor. Den genomsnittliga andelen boende med långvarigt försörjningsstöd i de 15 stadsdelarna var 2010–2012. I riket var genomsnittet en procent. stadsdelarna genom att knyta forskning närmare de kommuner som omfattas av det utvecklingsarbetet. har också följt upp arbetet i kommunerna (2014:17). utbetalade den prestationsbaserade stimulansersättningen till URBAN15-kommunerna . , med fyra stadsdelar, var den kommun som fick störst andel av medlen (). Den enskilda stadsdel som tilldelades mest var Gamlegården i (). Av uppföljning framgår bl.a. att vissa kommuner använder medlen till att förstärka befintlig verksamhet. I andra kommuner och stadsdelar används medel för metodutveckling och nya initiativ för att minska utanförskapet. blev 50 167 personer svenska medborgare. Av dessa var 26 367 (52,) kvinnor och 23 800 (47,) män. I förhållande till 2012 innebar det i stort sett ett oförändrat antal nya svenska medborgare, men en ökning med 13 533 personer i förhållande till 2011. var personer med irakiskt ursprung den absolut största gruppen bland de nya svenska medborgarna, följt av personer med somaliskt och polskt ursprung. Av samtliga utrikes födda som var folkbokförda i landet vid utgången av 2013 var 908 913 personer (59,) svenska medborgare, vilket är en oförändrad andel jämfört med och 2011. Många utrikesfödda har inte varit i tillräckligt för att kunna ansöka om svenskt medborgarskap (det krävs i regel vistelsetid). Av de utrikes födda som vid utgången av 2013 varit bosatta i har förvärvat svenskt medborgarskap. Andelen som beviljats svenskt medborgarskap är högre bland utrikes födda kvinnor jämfört med utrikes födda män. Resultatet av insatser för urban utveckling har byggt upp och spridit kunskap som kan bidra till positiv utveckling i Tabell 3.21 Svenska medborgare bland utrikes födda med minst sex års vistelsetid i Antal efter kön 2013 beslutade om ändringar i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap (prop. 2013/14:143, bet. 2013/14:SfU17, rskr. 2013/14:277). Lagändringarna träder i kraft . En ny s.k. portalparagraf om medborgarskapets betydelse införs, som ska lyfta fram och stärka medborgarskapets symboliska innebörd. Vidare ska kommunerna vara skyldiga att anordna ceremonier för nya svenska medborgare i syfte att högtidlighålla deras nya medborgarskap. Även reglerna om förvärv av svenskt medborgarskap i samband med födelse ändras på så sätt att kvinnor och män likställs när det gäller möjligheten att föra över svenskt medborgarskap till sitt barn. Detta innebär att ett barn alltid blir svensk medborgare vid födelsen om en förälder till barnet är det. Dessutom ska man genom anmälan kunna återfå ett svenskt medborgarskap som man förlorat till följd av tidigare bestämmelser som syftade till att undvika dubbelt medborgarskap. 3.4.6Övriga åtgärder inom utgiftsområdet Validering av utbildnings- och yrkeskompetens För många nyanlända kan validering av utbildnings- och yrkeskompetens vara ett första steg till arbete i . Av Statskontorets rapport och bedömning av valideringsinsatser för utrikes födda (Statskontoret 2013:6) framkommer bl.a. att det är få nyanlända invandrare som får sin kompetens validerad och att kunskaperna om validering i Arbetsförmedlingens och kommuners verksamhet därför kan förbättras. Arbetsförmedlingen fick i uppdrag att utveckla metoderna för och öka omfattningen av validering av nyanlända invandrares kompetens (A2013/4879/IU). Uppdraget ska redovisas senast i samband med Arbetsförmedlingens årsredovisning . Insatser inom validering beskrivs också inom 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Kammarkollegiet ansvarar för auktorisation av tolkar. Statliga myndigheter, kommuner och landsting är de huvudsakliga användarna av tolkar och inom rättsväsendet och sjukvården är det särskilt angeläget att det finns tillgång till auktoriserade tolkar. I det register över auktoriserade tolkar som Kammarkollegiet ansvarar för fanns 1 087 gällande auktorisationer fördelade på 1 027 personer vid utgången av 2013. Totalt ansökte 337 personer om att bli auktoriserad tolk , men fick auktorisation av Kammarkollegiet. Motsvarande var och 2011 . har antalet personer som ansöker om auktorisation ökat som antalet personer som blivit auktoriserade tolkar har minskat. Stöd till riksorganisationer bildade på etnisk grund Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (tidigare ) fördelar stöd till organisationer bildade på etnisk grund. Syftet med stödet är att stärka organisationernas egna initiativ och verksamheter kring kultur, språk och identitet samt delaktighet i samhället. Stödet fördelas enligt förordningen (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. har 56 organisationer fått del av stödet vilket är fyra färre jämfört med och fyra fler jämfört med . Stödet uppgår till totalt . De som deltar i utbildning i svenska för invandrare (sfi) hade fram t.o.m. möjlighet att få en stimulansersättning, s.k. sfi-bonus, enligt förordningen (2010:1030) om prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 har ersatt kommunerna med . Motsvarande var 61,5 och . Sfi-bonus kan ges vid uppnått betyg på kurserna 1B (halv bonus), 2C (två tredjedels bonus) och 3D (hel bonus). I tabell 3.22 framgår fördelning mellan kurserna . Lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare upphörde att gälla vid utgången av juli månad 2014 (prop. 2013/14:04, bet. 2013/14:AU9, rskr 2013/14:368). Tabell 3.22 Beviljad sfi-bonus 2011–2013 Antal och andel i procent efter studieväg och kurs som kan ge bonus Överenskommelse med det civila samhället Regeringen undertecknade 2010 en överenskommelse med kommuner och landsting och idéburna organisationer inom integrationsområdet. Syftet med denna överenskommelse är att förtydliga relationen mellan staten, kommunerna och de idéburna organisationerna i arbetet med nyanländas etablering och integration samt att utveckla former och metoder för att organisationerna bättre ska kunna medverka i detta arbete. Till överenskommelsen inom integrationsområdet har ett 40-tal nationella organisationer anslutit sig, däribland ett flertal paraplyorganisationer. Som ett led i uppföljningsarbetet med överenskommelsen inom integrationsområdet har en sjunde regional konferens genomförts. Syftet med konferenserna har varit att göra överenskommelsen inom integrationsområdet känd och diskutera hur dess intentioner kan genomföras lokalt och regionalt. arrangerades en årlig nationell uppföljningskonferens i om erfa- renheter, framtida utmaningar och möjligheter på integrationsområdet. Som en del av uppföljningen av överenskommelsen inleddes en studie om somaliska flyktingars familjeåterförening som ska slutredovisas . En delrapport lämnades . arrangerade en konferens med fokus på integration och det civila samhället . Konferensens syfte var bl.a. att sprida kunskap om samverkan och samarbete mellan kommuner och myndigheter och det civila samhället. har granskat staten och det civila samhället i integrationsarbetet. I rekommenderas regeringen bl.a. att förtydliga överenskommelsens roll i integrationspolitiken. Regeringen lämnade sin skrivelse 2013/14:244 om staten och det civila samhället i integrationsarbetet till . 3.4.7EU:s fonder för integration Europeiska integrationsfonden ingår i EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar (SOLID) och stöder bl.a. projekt som förbättrar mottagande och integration av tredjelandsmedborgare i . Europeiska integrationsfonden i förvaltas av Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ). För programperioden –2013 har tilldelats ca i projektmedel. Svenska har sammantaget beviljat medel till ca 100 projekt. De sista utlysningarna inom programmet skedde . Projektverksamhet pågår dock in på 2015. har förberedelserna för den nya Europeiska asyl-, migrations- och integrationsfonden fortgått, bl.a. genom framtagande av ett förslag till nationellt flerårigt program. Fonden stöder åtgärder som avser asyl, laglig migration och integration av tredje-landsmed- borgare samt insatser för återsändande. är ansvarig myndighet i och fonden beräknas vara operativ tidigast . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 3.4.8EU och internationell samverkan kompetens för ekonomisk framgång. EU-samarbetet på integrationsområdet syftar till att stärka kunskaps- och erfarenhetsutbytet kring integrationspolitiska frågor. Samarbetet är primärt av mellanstatlig karaktär och bygger på gemensamt överenskomna grundprinciper. Det organiseras genom ett nätverk av nationella experter, on Integration (NCPI), där har deltagit sedan det upprättades . har arbetet främst haft fokus på diskussioner kring EU:s gemensamma grundprinciper för integration. Detta mot bakgrund av att passerat sedan dessa grundprinciper antogs. Under det grekiska ordförandeskapet i Europeiska unionens råd (rådet) antogs rådsslutsatser om integration av lagligt bosatta tredjelandsmedborgare inom EU. medlemsländer, inklusive , har gett ett frivilligt bidrag för att delfinansiera evenemanget. präglades det nordiska samarbetet på integrationsområdet i hög grad av ordförandeskap i . möttes ministrar och representanter från de nordiska länderna i för att diskutera integration på arbetsmarknaden för utrikes födda. Den gemensamma utmaningen för de nordiska länderna är att skapa goda förutsättningar för en bra integration som säkerställer allas lika rättigheter. lanserades Nordisk fickfakta med statistik från olika samhällsområden som ger en bild av tillståndet och utvecklingen av integrationen i de nordiska länderna. arbete tillför kunskap ur ett internationellt perspektiv till regeringens arbete inom integrationsområdet. deltar genom arbetsgrupp Working Party on Migration (WPM) och on Migration (SOPEMI). publicerar en årlig rapport, , () som utgör en sammanställning och analys av medlemsländernas migrationsstatistik och migrations- och integrationspolitik. gav i uppdrag att genomföra en översyn av arbetsmarknadsintegrationen för utrikes födda och barn till dessa. En delrapport redovisades . Som ett led i arbetet genomfördes en workshop med berörda aktörer inom integrationsområdet med syfte att analysera de reformer som har genomförts inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken samt eventuella hinder för en effektiv implementering av reformerna. kommer att anordna ett andra högnivåforum om integrations- och migrationspolitik i den 1–. Det övergripande temat är Mobilisera invandrarnas Integrationspolitikens mål är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Målet uppnås främst genom insatser som når ut till hela befolkningen. För att nå målet kompletteras de generella åtgärderna vid behov med riktade åtgärder för att stödja och underlätta nyanländas etablering. Nyanlända flyktingar och andra skyddsbehövande samt deras anhöriga har i rätt till vissa riktade åtgärder. De riktade åtgärderna motiveras av att flyktingmottagandet är en nationell angelägenhet och en internationell förpliktelse, men också av att denna grupp ofta har särskilda behov i . Måluppfyllelsen påverkas av en rad olika faktorer. Effekterna av den generella politiken och effekterna av de riktade integrationsinsatserna är svåra att särskilja och mäta. Vidare kan omvärldsfaktorer som migrationens omfattning och sammansättning samt den internationella konjunkturutvecklingen påverka resultaten. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Integration på arbetsmarknads- och utbildningsområdet Utrikes födda har generellt lägre sysselsättning och högre arbetslöshet än inrikes födda. Skillnaden är störst efter invandring och minskar med tiden i . Utifrån internationella jämförelser kan konstateras att sysselsättningsgraden är lägre och sysselsättningsgapet till inrikes födda större för nyanlända i än i andra jämförbara länder. Resultat från internationella jämförelser bör i och för sig tolkas med försiktighet eftersom utfallet påverkas av invandringens sammansättning och strukturella faktorer på arbetsmarknaden. Det finns dock indikationer på att sysselsättningen i ökar och skillnaderna till inrikes födda minskar mer med vistelsetiden i än i många andra länder. Att höja sysselsättningen för nyanlända och korta tiden från invandring till etablering på arbetsmarknaden framstår som en av de stora integrationsutmaningarna i . Orsaker till att många nyanlända saknar arbete är att det tar tid att lära sig ett nytt språk och att utbildning och tidigare arbetslivserfarenhet inte alltid är relevanta på den svenska arbetsmarknaden. Nyanlända saknar ofta de informella nätverk som leder till anställning. Det finns även forskning som visar att diskriminering förekommer på arbetsmarknaden. Svårigheter att använda sig av meriter som erhållits i ett annat land och bristande möjligheter till validering bidrar också till sämre utfall på arbetsmarknaden för utrikes födda. Sysselsättningsutvecklingen för utrikes födda kvinnor har varit bättre än för befolkningen i övrigt, men stora skillnader återstår. Skillnaderna i sysselsättningsgrad utgör fortfarande en betydande jämställdhetsutmaning I skolan har elever som kommit in i det svenska utbildningssystemet efter normal skolstartsålder ofta stora svårigheter att komma ikapp jämnåriga, både inrikes födda och utrikes födda som kommit till landet i yngre ålder. Dessutom visar resultaten på en nedåtgående trend avseende andelen elever som är behöriga till gymnasieskolan bland dem som har invandrat efter normal skolstartsålder. är det av de elever som kommit till från länder utanför EU/EFTA efter normal ålder för skolstart som avslutat årskurs nio med behörighet till gymnasieskolan. Resultaten indikerar att skolan har svårigheter att kompensera nyanlända elever för brister i språkkunskaper och andra förkunskaper. Utan gymnasieutbildning befinner man sig i en särskilt utsatt situation på den svenska arbetsmarknaden. Det är därmed angeläget att underlätta för nyanlända elever att klara av sin skolgång. Det är även angeläget att i större utsträckning ta tillvara den kompetens i form av utbildning som många utrikes födda har. är det en låg andel av högutbildade utrikes födda som har ett yrke med rätt kvalifikationsnivå. Etablering av nyanlända flyktingar och andra skyddsbehövande samt deras anhöriga har antalet personer som får uppehållstillstånd av skyddsskäl ökat kraftigt. Huvudorsaken är konflikten i . Det har inneburit stora utmaningar för genomförandet av etableringsuppdraget och har delvis påverkat resultaten . Sedan ikraftträdandet har flera justeringar av uppdraget gjorts som förutsättningarna för uppdraget har förändrats i andra avseenden. Sammantaget innebär detta att det är svårt att dra slutsatser om utvecklingen mellan åren. Förutsättningarna för uppföljning av etableringen av nyanlända har emellertid förbättrats genom att ansvaret har samlats centralt. är det dock för tidigt att dra några generella slutsatser om effekterna av etableringsreformen. ska presentera en första delrapport i en effektutvärdering av reformen. har presenterat tre granskningar av etableringsuppdraget där flera utmaningar lyfts fram. Regeringen kommer att återkomma till i särskild ordning med anledning av iakttagelser. Antalet personer som blir mottagna i en kommun har ökat och prognoserna för är att antalet kommer att öka ytterligare. har väntetiderna för nyanlända att bli kommunmottagna ökat påtagligt. Antalet personer med uppehållstillstånd som blir kvar länge på anläggningsboende har ökat 2013, vilket är negativt för individens etablering i samhället som det genererar ökade kostnader för staten. Även de individer som har valt egenbosättning men behöver hjälp av Arbetsförmedlingen med bosättning på annan ort har fått vänta på en bosättningsanvisning . Trots att Arbetsförmedlingen har ökat antalet anvisningar och att antalet avbrutna ärenden där individer finner bostad själva också ökat, har antalet bosättningsärenden fortsatt att stiga, eftersom ökningen av inflödet har varit ännu större. Antalet anvisningsbara platser i kommunerna är färre än antalet personer som begär hjälp med bosättning. Många kommuner anger bostadsbrist som förklaring till varför de inte ökar sitt mottagande. kan det konstateras att mottagandet av nyanlända är mycket ojämnt fördelat i landet. Flera åtgärder för att underlätta för kommuner att ta emot nyanlända har vidtagits men har inte varit tillräckliga. Antalet barn som kommer till utan vårdnadshavare har ökat kraftigt och ökningen bedöms bli ännu större . Under innevarande och beräknas 6 500 ensamkommande barn komma till , vilket är en ökning med jämfört med . Det ställer stora krav på kommunernas mottagande och medför ökade utgifter för staten. Den ökade flyktinginvandringen har inneburit att antalet deltagare i etableringsuppdraget har ökat kraftigt. Antalet nya deltagare har mer än fördubblats . Prognoserna tyder på en fortsatt ökning till nästan 80 000 deltagare 2017. Det ökade antalet deltagare innebär stora utmaningar för Arbetsförmedlingen och riskerar att påverka både ledtiderna i etableringsuppdraget och kvaliteten i etableringsinsatserna. Deltagarna i etableringsuppdraget har varierande utbildningsbakgrund och har den genomsnittliga utbildningsnivån ökat något. Många i målgruppen har fortfarande en kort utbildningsbakgrund, men kvar i arbetslivet.