prop · H103155 · 2014-03-12 00:00:00 — Myndigheternas arbete följs upp inom ramen för den löpande myndighetsstyrningen. Några myndigheter har i sina regleringsbrev getts i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att anpassa verksamheten till kraven i PSI-lagen. Myndigheterna ska redovisa vilken verksamhet som bedrivs som omfattas av lagen, vilka villkor som tillämpas och vilka avgifter som tas ut. Myndigheterna ska särskilt redovisa om de villkor som tillämpas och de avgifter som tas ut har setts över med anledning av den nya lagen. Grunderna för avgiftssättningen ska redovisas. Myndigheten ska beskriva möjliga åtgärder för att öka tillgängligheten till myndighetens information. I regleringsbrev gavs detta uppdrag till Lantmäteriet, , geologiska undersökning och Transportstyrelsen. I regleringsbrev gavs uppdraget till , , länsstyrelserna, och . I regleringsbreven har uppdrag getts till , , E-hälso- myndigheten, Havs- och vattenmyndigheten, , , , , , och . har följande myndigheter rapporterat sina uppdrag: Lantmäteriet, , geologiska undersökning, Transportstyrelsen, , , länsstyrelserna, och . Sammantaget visar rapporterna att myndigheternas anpassning till de nya reglerna har fungerat väl. Myndigheterna redovisar också att de bedriver aktivt arbete som går utöver det som krävs i PSI-lagen och PSI- direktivet. Statskontoret har på regeringens uppdrag gjort en särskild kartläggning av förekomsten av exklusiva rätter, som är förbjudna enligt PSI-direk- tivet (Statskontoret 2010:21). Kartläggningen visade att endast ett mycket litet antal exklusiva rätter beviljats, varav samtliga skulle upphöra. Regeringens samlade bedömning av utvecklingen Skr. Regeringens bedömning: Det finns ett stort och växande intresse för att vidareutnyttja offentliga myndigheters data. Intresset för att publicera data har ökat hos både statliga och kommunala myndigheter. Regeringen har gjort insatser för att följa upp och främja både tillgängliggörandet av data och vidareutnyttjandet av data. Utvecklingen är god, men det kan behövas ytterligare åtgärder för att främja både användning och tillgängliggörande av mer data. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens övergripande bedömning är att förståelsen för vikten av att underlätta vidareutnyttjande har ökat hos de statliga myndigheterna. E-delegationens uppföljning visar att markant fler myndigheter tillhandahåller data för vidareutnyttjande. och har t.ex. valt att tillgängliggöra mycket av den data de samlar in och producerar inom sin verksamhet. har ett pågående utvecklingsarbete för att öka tillgången till öppna data. Ett utbud av data är nedladdningsbara via webben, utan kostnad och för fri användning. Det pågående arbetet med att lansera nya nedladdningstjänster fortgår och sker stegvis. I finns en marknad för offentlig information. Flera företag har som sin huvudsakliga verksamhet att vidareutnyttja offentlig information, bl.a. genom att analysera och sammanställa den med annan information. Det är också många företag som prövar nya sätt att vidareutnyttja information och utveckla nya affärsmodeller. Intresset för detta är tydligt i alla de s.k. hackathons, där innovatörer och utvecklare använder öppna data för att skapa nya eller förbättrade tjänster, som har arrangerats . Flera statliga myndigheter har bidragit till dessa arrangemang och de lockar ofta många deltagande lag. Ett problem som regeringen tidigare pekat på är att små och nyetablerade företag har svårt att komma in på marknaden. Ett hinder för sådana företag kan vara de avgifter som statliga och kommunala myndigheter tar ut för att ge tillgång till data. Regeringen välkomnar därför de initiativ som tagits från vissa statliga myndigheter att underlätta avgiftsfri tillgång till data för vidareutnyttjande. Exempelvis tillhandahåller Lantmäteriet data utan avgift som underlag för tester och tjänsteutveckling. De som vidareutnyttjar data behöver då inte betala någon avgift förrän tjänsterna utvecklats och man har betalande kunder. Genom sådana åtgärder bidrar de statliga myndigheterna till att minska företagens affärsrisker och därigenom främja tjänsteutvecklingen. Regeringens bedömning: Arbetet med att förenkla för företag så att regeringens mål om en märkbar positiv förändring i företagens vardag nås är långsiktigt och bör bedrivas brett. Viktiga komponenter i det arbetet är också förändringar i regelverk samt attitydförändringar till företag och företagande är viktiga komponenter i arbetet. Skälen för regeringens bedömning Myndigheterna kan bidra till att minska företagens administrativa Skälen för Globaliseringens möjligheter ska tas till vara för att stärka svensk ekonomi och handel. Kvaliteten i den offentliga sektorns verk- samhet och i regelverken är en viktig förutsättning när det gäller svensk såväl som europeisk konkurrensförmåga. ningen av de regelverk som omger företagande utgör en sådan grund- Regeringen har visat en tydlig vilja och haft höga ambitioner för att förenkla vardagen för entreprenörer och företag. Arbetet med att förenkla för företagen syftar ytterst till att skapa fler och växande företag och därigenom bidra till regeringens övergripande mål om ökad sysselsättning och minskat Genom att se till att lagar och regler följs främjar statsför- valtningen en sund konkurrens. Myndigheterna kan genom att samarbeta med varandra och genom att införa nya innovativa processer bidra till att minska företagens administrativa kostnader och åtstadkomma positiva förändringar i företagens vardag. Det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . har regeringen förstärkt strukturen i förenklingsarbetet bl.a. genom inrättandet av 2008. har till uppgift att granska förslag till nya eller ändrade regler som kan få ekonomiska konsekvenser för näringslivet. Regeringen har även bl.a. beslutat om en ny förordning om arbetet med konsekvensutredningar vid regelgivning samt om ett uppdrag till ett antal myndigheter att arbeta för att stärka service, minska handläggningstider samt öka förståelsen för företagens Regeringen bedömer att det finns en stor potential att minska företagens kostnader och arbetsbördor om uppgifter som regel endast behöver lämnas en gång och på ett ställe. Regeringen tillsatte därför i en särskild utredare med uppdrag att utreda hur uppgifts- lämnandet kan minskas och förenklas för företagen (dir. 2012:35). uppdraget ingick att utreda de rättsliga och tekniska förutsättningarna för ett system där uppgifter som företagen lämnar kan användas av flera myndigheter och leda till ett informationsutbyte mellan myndigheterna. budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) avsatte regeringen 52 för framtagandet av en teknisk infrastruktur för detta Utredningen lämnade betänkandet Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen (SOU 2013:80). Förslaget innebär att företagens uppgiftslämnande till statliga myndig- heter minskar och förenklas genom att dra nytta av de möjligheter som e- Skr. 2013/14:155 förvaltning ger. Regeringen gav genom tilläggs- direktiv (dir. 2013:111) utredningen i uppdrag att förbereda och genomföra de åtgärder som krävs för att ett system för företagens uppgiftslämnande ska vara på plats senast . Betänkandet är föremål för remissbehandling och kommer därefter att beredas i . Fem områden och sju mål för arbetet med att förenkla för företag Regeringens övergripande mål för förenklingsarbetet är att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Regeringen har sju mål för arbetet med att förenkla för företag. Samtliga mål tar sikte , men kommer att utvärderas och följas upp löpande. Arbetet knyts därmed närmare EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi som ska vara uppfylld . För perioden –2014 inriktas arbetet mot de fem områden som bedöms ge störst positiv effekt i företagens vardag. Dessa områden är: sänkta kostnader, minskat och förenklat uppgiftslämnande, förenklade myndighetskontakter på regional och lokal nivå, uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet och bättre konsekvensutredningar. Att arbetet med att förenkla för företag börjar ge resultat visar en av största attitydundersökningar riktad till företag. Den senaste undersökningen (2011) visar att det är färre företag som upplever lagar och regler som ett hinder för tillväxt jämfört med (nästa undersökning planeras att genomföras 2014). rankas även högt i majoriteten av internationella jämförelser av länders konkurrenskraft. fanns på trettonde plats i jämförelse Cost of Doing Business, som bl.a. mäter administrativa reglers effektivitet, och i topp bland EU:s medlemsstater i the Global Government Effectiveness , som bl.a. behandlar kvaliteten på utformning av reglerna. har ett bra utgångsläge jämfört med många andra länder. Se avsnitt 2 för en redovisning av internationella jämförelser med avseende på den offentliga förvaltningens funktionssätt. I den förvaltningspolitiska propositionen (prop. 2009/10:175) bedömde regeringen att tillsynen för att bli mer effektiv och rättssäker bör vara tydligare och mer enhetlig. Tillsynsregleringar bör som regel utformas utifrån de bedömningar som regeringen har redovisat i skrivelsen En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn (skr. 2009/10:79). Regeringen bedömde där också att det inte är möjligt att göra en samlad översyn av en stor mängd olika tillsynslagar. Tillsyn över regelefterlevnad i olika verksamheter är ett centralt offentligt åtagande. Tillsyn bedrivs av både statliga och kommunala myndigheter. Ett 90-tal statliga myndigheter arbetar helt eller delvis med någon form av tillsyn. De statliga tillsynsmyndigheterna är verksamma inom i stort sett alla områden i samhället och tillsyn utövas över enskilda, över kommuner och landsting och över andra statliga myndig- 2013/14:155 Ett grundläggande syfte med offentlig tillsyn är att stärka efterlevnaden av lagar, förordningar och föreskrifter. Tillsynen ska säkerställa att demokratiskt fattade beslut får genomslag i praktiken. Den bidrar därigenom både till att reglerna efterlevs och till att bibehålla förtroendet för det demokratiska systemet och för den offentliga förvaltningen. Tillsynen fyller dock inte enbart en kontrollerande funktion, utan den är också ett uttryck för statens roll att underlätta för enskilda och näringsliv. Genom en effektiv och rättssäker tillsyn säkerställs att regler följs så att enskilda inte själva behöver kontrollera att t.ex. företag följer reglerna. Tillsynen bidrar därigenom till ett mer välfungerande samhälls- och näringsliv genom att det blir lättare för enskilda att göra affärer. Statlig tillsyn spelar en central roll när staten anförtror förvaltningsuppgifter åt kommuner och landsting eller enskilda. Statens uppgift är att säkerställa att uppgifterna utförs på det sätt som avsett, oavsett vem som utför dem. Detta gäller t.ex. inom skolväsendet där både kommuner och enskilda utförare som tillhandahåller utbildningar står under statlig tillsyn. Även på vårdområdet utövar staten tillsyn över både privata och kommunala utförare. En viktig aspekt av organiseringen av statsförvaltningen är regeringens strävan att undvika rollkonflikter inom myndigheter genom att bl.a. skapa nya tillsynsmyndigheter som är fristående från den verksamhet som tillsynen omfattar. Syftet är att bättre tillgodose medborgarnas krav på effektivitet, rättssäkerhet och legitimitet i tillsynen. Reformer har också genomförts på flera områden för att tydliggöra tillsynsansvaret. Exempel på en nybildad tillsynsmyndighet är Inspektionen för vård och omsorg. Regeringen har bildat myndigheten i syfte att få till stånd en samordnad tillsyn inom och hälso- och sjukvården. Ett ytterligare exempel är på skolområdet, där ansvarar för normgivning, utvecklingsarbete och stöd till huvudmän, medan ansvarar för godkännande av enskilda huvudmän för fristående skolor och för tillsyn. Ett 70-tal statliga myndigheter med tillsynsuppgifter samverkar på eget initiativ inom Tillsynsforum, som är ett nätverk för myndigheter som arbetar med tillsyn. Inom nätverket, som arrangerar två konferenser , utbyts erfarenheter och sprids kunskap, information och idéer om tillsyn. Digitala lösningar sätter medborgaren i 4.1Förbättrad service och effektivare verksamhet med gemensamma digitala lösningar Regeringens bedömning: Privatpersoner och företag har fått tillgång till en rad nya e-tjänster, som underlättar kontakten med offentlig förvaltning. Det finns många goda exempel på hur myndigheterna enskilt eller i samverkan har utvecklat lösningar som förenklar och effektiviserar kontakterna och även bidrar till ökad effektivitet inom myndigheterna. Många myndigheter har även tagit till sig mer innovativa teknologier. Myndigheternas digitala omställning utgör en av de starkaste drivkrafterna i statsförvaltningens förnyelsearbete. I internationella rankningar placerar sig väl när det gäller att använda digitaliseringens möjligheter och är bland de tio ledande statsförvaltningarna i världen. digitalisering bidrar därmed substantiellt till både de it-politiska och förvaltningspolitiska målen. Skälen för regeringens bedömning: Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (N2011/342/ITP). blev ett föregångsland för digitalisering av offentlig förvaltning och har placerat sig relativt väl i olika internationella jämförande studier. ningar kvarstår dock innan förvaltningen fullt ut kan sägas vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Myndigheterna tillhandahåller drygt 3 800 e-tjänster till privat- personer, företag och offentlig sektor. Innovationsgraden har ökat kraftigt Andelen myndigheter som aktivt arbetar med öppna data har ökat från till . myndigheter som har s.k. mobila appar har ökat från till 30 använder av myndigheterna sociala medier i sin kontakt med privatpersoner och företag och över hälften använder sig av molntjänster i någon form. Digitala lösningar har fortsatt stor potential att förnya svensk stats- förvaltning så att den förenklar medborgarnas vardag, stöttar innovation och delaktighet samt utvecklar en verksamhet med högre kvalitet och I arbetet med att uppnå det förvaltningspolitiska målet är informa- tionsteknologi (it) en kritisk hävstång. Myndigheterna använder it för att möta de ökade förväntningar som medborgare och företag har på att statsförvaltningen ska förenkla mötet med det allmänna. innovativa sätt att utföra sitt uppdrag på för att möta framtidens samhälls- har handlingar säkert och pålitligt kunnat utbytas digitalt mellan offentliga organisationer genom ett gemensamt spridnings- och hämtningssystem (SHS). Medborgarna har sedan början 2013/14:155 av kunnat legitimera sig (e-legitimation) och signera handlingar (e-signatur) digitalt. kan företag skicka in fakturor digitalt (e-faktura). Fr.o.m. ska myndigheter med fler än 50 anställda hantera sina utgående beställningar av varor och tjänster elektroniskt. Kravet gäller dock inte för beställningar som görs av , , , , eller Säkerhetspolisen, eller är olämpliga att hantera elektroniskt av sekretesskäl eller säkerhetsskyddsskäl. Nettobesparingen beräknas bli . Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att tillhandahålla Mina meddelanden – en gemensam infrastruktur för digital och säker myndighetspost till privatpersoner, företag och andra organisationer. Regeringen har gett () i uppdrag att inneha rollen som och är medlem i Open Procurement (OpenPEPPOL). Därtill har förstudier genomförts för att utveckla fler gemensamma lösningar. Det gäller t.ex. fullmaktshantering, det digitala mötet samt min ärendeöversikt. Ett antal gemensamma lösningar står nu inför ett bredare införande. Det gäller t.ex. säker digital identifiering genom E-legitimation, säker myndighetspost genom Mina meddelanden och elektroniska arkiv (e- arkiv). har flera sektorsvisa tjänster och portaler etablerats och mognat. Den sektorsvisa samverkan fortsätter inom ramen för ett antal pågående utvecklingsinsatser och i vissa fall finns behov av ökad samordning mellan sektorerna. En betydande del av det offentliga utbytet av geodata sker inom ramen för den s.k. geodatasamverkan. ingick 154 kommuner, ett 40-tal statliga myndigheter inklusive samtliga 21 länsstyrelser och i samverkan. För att användarna lättare ska kunna söka, hitta och titta på samt kombinera geodata från olika informationskällor har man utvecklat en portal på internet – . Portalen är öppen för allmänheten, företag och den offentliga sektorn. En samlad ingång för företag och företagare finns genom portalen På samlar myndigheterna , och information och e-tjänster som den som ska starta eller driver företag kan ha nytta av. Genom körkortsportalen ges samlad information och e-tjänster inom körkortsområdet på ett ställe. Körkortsportalen är ett samarbete mellan Transportstyrelsen och . Huvudman för webbplatsen är . Regeringen har uppdragit åt myndigheterna i rättskedjan att gemensamt utveckla formerna för brottmålshanteringen. Arbetet som samordnas genom Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning (RIF) har resulterat i ett digitalt informationsutbyte i brottmålsprocessen. Det i sig innebär en effektivare ärendehantering med bl.a. kortare handläggningstider och bättre service. En elektronisk ärendehantering gör det också möjligt att utveckla helt ny statistik om brott och brottslighet, vilket skapar förutsättningar för en effektivare brottsbekämpning. Förbättrad styrning och uppföljning av Regeringens bedömning: Genom inrättandet av E-delegationen, och regeringens uppdrag till ESV och de fyra statliga utvecklingsmyndigheternas arbete har en tydlig ökning av digital samverkan mellan myndigheterna skett. Regeringen och myndigheterna har gemensamma mål för sin digitala samverkan. Det finns ett fortsatt behov av främjandeinsatser och koordinering av utvecklingsinsatser för att nå de gemensamma målen. De svårigheter som finns med att följa upp ekonomiska nyttor av gemensamma e-förvaltningsinitiativ pekar på behovet av att utveckla uppföljningen. Skälen för regeringens bedömning För att utnyttja de möjligheter som digitaliseringen ger krävs ett långsiktigt och uthålligt utvecklingsarbete i samverkan mellan de statliga myndigheterna. Gemensamma utvecklingsinsatser behöver identifieras, utredas, utvecklas, breddinföras och förvaltas. Andelen myndigheter som samverkar kring utveckling av e-tjänster har ökat markant . Från att av myndigheterna samverkade 2013. av myndigheterna bedriver förvaltningsgemensamma utvecklingsinsatser. Mina meddelanden är tillsammans med e-arkiv och e-diarium de vanligaste utvecklingsinsatserna. Det är viktigt att regeringens styrning av de enskilda myndigheterna på den strategiska nivån främjar samordning och har verksamhetens behov av samverkan mellan myndigheter eller sektorer som utgångspunkt. fastställde regeringen en handlingsplan för e-förvaltning. En digital agenda togs fram 2011 och beslutade regeringen en strategi – Med medborgaren i centrum – för en digitalt samverkande statsförvaltning. I strategin formuleras tre mål för arbetet med att förbättra statsförvaltningsens samlade förmåga att samverka digitalt: -En enklare vardag för medborgare -Högre kvalitet och effektivitet i verksamheten -Öppnare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet tillsattes E-delegationen för att bättre styra och koordinera det taktiska arbetet med e-förvaltning inom den offentliga sektorn. Genom inrättande av E-delegationen skapades en operativ delegation som stödjer regeringens ambitioner inom området och stödjer de statliga myndigheternas utvecklingsarbete. E-delegationen har förutom att genomföra förstudier och utvecklingsinsatser publicerat mer än femton vägledningar, riktlinjer och ramverk och stödjande tjänster som alla syftar till att underlätta digital samverkan på både strategisk (förvaltningsgemensam) nivå och på sektorsnivå. bildades och ska stödja och samordna elektronisk identifiering och signering (e-legitimationer) i 2013/14:155 den offentliga förvaltningens e-tjänster. En enhetlig infrastruktur för elektronisk identifiering och signering i form av en s.k. identitetsfederation införs och administreras av . Statliga myndigheter, kommuner och landsting som har behov av att på ett säkert sätt kunna identifiera dem som använder deras elektroniska tjänster ska kunna anskaffa tjänster för elektronisk identifiering genom att inrätta valfrihetssystem och ge i uppdrag att i myndighetens, kommunens eller namn administrera systemet. För att reglera anskaffningen av tjänsterna inrättades lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering. Regeringen beslutade att uppdra åt fyra statliga myndigheter att samordna de aktörer som berörs inom vissa utvecklingsområden (N2011/1368/ITP). ansvarar för privatpersoner, för företag och företagande (uppdrag upphörde ), Transportstyrelsen för fordon och förare, samt Lantmäteriet för geodata och fastighetsinformation. Myndigheterna ska bl.a. identifiera behov av digitala tjänster med utgångspunkt från medborgarens livssituation (s.k. livshändelser). Det finns behov av att peka ut ytterligare utvecklingsområden och myndigheter som ges samordningsansvar för dessa områden. Tänkbara utvecklingsområden finns bl.a. inom de programområden som inom Kommuner och Landsting arbetar med. Regeringen skapade 2012 Användningsforum som samlar strategiska beslutsfattare och representanter för it-branschen, användargrupper och forskarsamhället för att åstadkomma bättre användbarhet och högre tillgänglighet för att stärka den digitala inkluderingen. E-delegationen fick 2013 i uppdrag av regeringen att inrätta ett nytt nationellt it-standardiseringsråd med uppgift att vara regeringens plattform för att hantera standardiseringsfrågorna på it-området. E-delega- tionen gav i uppdrag att inrätta och ansvara för ett sådant råd. SIS ska ta hand om de initiativ som finns och stötta samarbetet mellan privata och offentliga aktörer. När det gäller utvecklingen av svensk e-förvaltning har den operativa nivån med enskilda projekt alltid varit den dominerande drivkraften, där tjänster utvecklats och behov tillfredsställts. En utmaning för svensk e- förvaltning är att det krävs koordinering för att undvika att insatserna blir fragmenterade. Regeringen skrev i budgetpropositionen (prop. 2013/14:01, utg.omr. 22 Kommunikationer) att den avser att förstärka styrningen av statsförvaltningens digitalisering genom att utarbeta ett flerårigt utvecklingsprogram – Digitala steget. Programmet ska stimulera digitaliseringen av den svenska offentliga förvaltningen och bygga på regeringens e-förvaltningsstrategi Med medborgaren i centrum, verka för att nå dess mål samt stödja och stimulera andra strategiska digitaliseringsprojekt. ska i större utsträckning tillsammans utveckla och dela digitala lösningar som skapar en enklare, öppnare och effektivare förvaltning till nytta för medborgare och företag. Breddinförande av gemensamma digitala tjänster E-delegationen har inrättat ett programråd och ett programkontor i syfte att samordna de förvaltningsgemensamma tjänster inom staten som delegationen har tagit initiativ till (se SOU 2012:68). E-delegationen har dessutom identifierat nio andra viktiga samordningsområden som kommer att behandlas i programrådet. Dessa är: informationsarkitektur, rättsliga förutsättningar, informationssäkerhet, behovsdriven utveckling, nyttorealisering, förvaltning, återanvändning och erfarenhetsöverföring, kommunikation, samt finansiering/resurser. E-delegationen arbetar även med att ta fram tydligare riktlinjer för hur förvaltningsgemensamma tjänster och kommunikationen med medborgare genom olika typer av digitala tjänster bör realiseras. ESV stödjer breddinförandet av elektroniska beställningar i statsförvaltningen. Uppföljning av ekonomiska nyttor E-delegationen har regeringens uppdrag att, utifrån de förvaltningspolitiska målen och de mål som regeringen kan komma att besluta om inom området, följa upp myndigheternas arbete med e-förvaltning.