prop · H2031d24 · 2014-10-23 00:00:00 — Utvecklingen av samarbetet inom och utnyttjande av möjligheterna till utvidgat luftrumssamarbete utgör en nyckel- aktivitet i förändringsarbetet. Utöver samarbetet med danska Naviair inom ramen för deltar i tekniska och forskningsinriktade samarbetskon- stellationer i syfte att effektivisera verksamheten och sänka kostnaderna. Detta arbete är fortsatt viktigt för , som det behövs ett ökat fokus på att realisera potentialen i dessa samarbeten i takt med att utrymmet i kostnadsbasen för undervägsavgiften minskar. I syfte att skapa bättre förutsättningar för forsk- nings- och innovationsinsatser ges därför Luft- fartsverket numera vissa möjligheter att via Tra- fikverkets anslag finansiera viss FoI-verksamhet (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). Flygets utveckling, som är av stor betydelse för intäkter, väntas innebära att trafiken växer något. Luftfartsver- kets långsiktiga prognos –2018 innebär en ökning med i genomsnitt 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Den totala trafikvolymen uppgick till 694 097 en route-rörelser, vilket innebar en ökning jämfört med . bedöms trafiken öka, enligt nuvarande prognos med . De ekonomiska förutsättningarna för Luft- fartsverket styrs i hög grad av prestationsplanen för en route, enligt vilken kostnader i fast pris ska reduceras till 2019 jämfört med . omfattar den lokala flygtrafiktjänsten i 51 flygplatser med någon form av flyg- trafikledningstjänst, antingen flygkontrolltjänst eller flyginformationstjänst. Av dessa ägs 9 av Swedavia och 7 av Försvarsmakten. Av de övriga är 32 kommunala och 4 privata. Enligt den änd- ring av luftfartslagen (2010:500) som beslutades av (bet. 2013/14:TU17, rskr. 2013/14:336), och som trädde i kraft , kommer att utföra den lokala flygtrafiktjänsten, eller flygtrafikled- ningstjänsten, med ensamrätt på Swedavia AB:s och Försvarsmaktens flygplatser. Genom lagändringen säkerställs för- måga att hantera såväl civil som militär flygtra- fiktjänst och de effektiviseringsvinster som er- hållits genom den integrerade civil/militära flyg- trafiktjänsten kan bibehållas. Enligt regeringens bedömning säkerställer lagändringen såväl Luft- fartsverkets kompetens som tillräcklig volym för att svara mot Försvarsmaktens behov. För de övriga flygplatserna är flygtrafikled- ningstjänsten öppen att välja genomförande i egen regi eller upphandling. bed- rivs flygtrafikledningstjänsten vid nio regionala flygplatser av annan aktör än . Vid genomförda upphandlingar har förlorat ett antal uppdrag till följd av bristande konkurrenskraft. Det finns därför ett behov för affärsverket att bättre förbe- reda sig för de ändrade marknadsförutsätt- ningarna. kommer fortsatt att utnyttja möjligheterna till breddad intäktsbas genom uppdrag utanför i enlighet med sitt upp- drag. Utfall mot regeringens uppställda ekonomiska mål För perioden –2018 prognostiserar Luft- fartsverket att resultatet före skattemotsvarighet utvecklas från 62 miljoner kro- nor 2015 till 2018. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ten förväntas vid periodens slut ligga på 13 pro- cent. Regeringen anser att ett räntabilitetskrav om av eget kapital (som beräknas på resul- tatet efter skattemotsvarighet) är motiverat. Regeringen anser vidare att målet för soliditeten långsiktigt ska vara lägst . Enligt den prognos som redovisats uppnås . Regeringen anser inte att det är rimligt att minska målet för soliditeten, även om det inne- bär att målet inte nås till 2017. En förklaring till den försämrade räntabilite- ten är behovet att öka avsättningarna för tjänste- pensioner. Behovet har förstärkts av de allt lägre nivåer för den långa realränta som används när avsättningarna beräknas. Regeringens bedöm- ning är att det finns ett behov av att förändra systemet för hantering av avsättning för pen- sioner. Förändringar måste hanteras samlat för samtliga affärsverk, som tillämpar samma modell. Regeringen bedömer att eventuella för- slag till förändringar kommer att kräva ytterli- gare utredning. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet, med möjlighet att balansera vinsten i affärsverket i syfte att öka soliditeten och därmed komma närmare soliditetsmålet. Utdelning och skatte- motsvarighet som ska inbetalas till inkomsttitel bör fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Tabell 4.73 Prognos för resultat Miljoner kronor där inte annat anges motsvarighet (%) Soliditet (%) Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 1 500 000 000 kro- nor. Regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebä- rande konto i och utanför . Regeringen bemyndigas att låta teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för inom en ram om högst . Regeringen bemyndigas att låta Luftfartsver- ket teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram om högst . Regeringen bemyndigas vidare att låta Luft- fartsverket förvärva aktier eller andelar i eller bilda företag samt sälja aktier eller andelar i eller avveckla företag inom ramen för den egna verk- samheten. Skälen för regeringens förslag: Luftfartsver- kets investeringar har finansierats med internt tillförda medel. Verket har ett be- myndigande att ta upp lån inom en total ram av . Denna ram föreslår rege- ringen bör fortsatta gälla även . I Luftfartsverkskoncernen ingår som bildades för att samordna och förvalta bolagsverksamhet. har även ett bemyndigande att teckna borgensförbindelser för krediter till för- mån för dotterbolaget inom en total ram på , liksom att teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram på 150 miljoner kro- nor. Regeringen föreslår att dessa bemyndi- ganden kvarstår på samma nivå . verksamhet utomlands bed- rivs huvudsakligen i samarbete med annan part- ner. I syfte att dela risk och begränsa risken för del är det önskvärt att för såd- ana samarbeten kunna bedriva samarbetet inom ett gemensamägt företag. Bl.a. i syfte att få till- räcklig flexibilitet i bildande eller avveckling av sådana samarbeten bör regeringen bemyndigas att låta förvärva aktier eller an- delar i eller bilda företag respektive sälja aktier eller andelar i eller avveckla företag inom ramen för den egna verksamheten i den utsträckning det bedöms behövas för effektivt genomförande av uppdraget och i syfte att begränsa affärsris- ken. har tidigare (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:TU1, rskr. 2005/06:81) bemyndigat regeringen att besluta om bildande av bolag inom ramen för Luftfartsverkskoncernen. Ge- nom regeringens förslag i denna proposition anpassas formuleringen till budgetlagens (2011:203) formulering i 8 kap. §§ 3 och 4. I sak kan det också sägas att den nya formuleringen förtydligar att bemyndigandet för Luftfartsver- ket omfattar även andra former av företag än aktiebolag och undanröjer en oklarhet som före- legat. behöver inom ramen för sin affärsverksamhet teckna ansvarsförsäkringar hos enskilt försäkringsbolag. Regeringen har tidigare gett tillstånd att försäkra sig hos enskilt försäkringsbolag för att täcka ansvars- risker i verksamheten. Regeringen gör bedöm- ningen att båda dessa åtgärder är lämpliga för att begränsa risken i den berörda verksamheten. väntas 2014 fortsatt ha ett betydande likviditetsöverskott som föranleds av att pensionsskulden som reserveras i balansräk- ningen är betydligt större än behovet av kapital för att finansiera verksamheten inklusive anlägg- ningstillgångar. löste in del av pensionsskulden som avser pensionärer, fribrev och livräntor. Liksom övriga affärsverk har möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller i affärsbank. Medlen ska placeras räntebärande och förbehållas placeringar med låg risk, vilket inkluderar statsgaranterade skuldebrev och cer- tifikat samt obligationer med vissa förbehåll avseende bl.a. kreditvärdighet hos motparten enligt regeringens beslut. Regeringens förslag: Investeringsplanen för Luft- fartsverket –2017 godkänns. Skälen för regeringens förslag: investeringsplan för perioden –2017 uppgår till , vilket är en minskning med jämfört med föregående års investeringsplan, men i nivå med beräknat utfall . Den nya nivån är därmed en anpass- ning till investeringsbehoven. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 För att utnyttja flygtrafikledningssystemets (COOPANS, COOPeration between ANS- providers) kapacitet optimalt genomför Luft- fartsverket fortlöpande uppgraderingar av såväl det tekniska systemet som arbetsmetodiken. COOPANS är ett internationellt samarbets- projekt avseende kontinuerlig utveckling av flygledningssystemet mellan leverantörer av flygtrafiktjänst som har samma typ av utrustning och samma systemleverantör, . Utvecklingen av ATM-systemet () inom COOPANS har gått in i en implementeringsfas. Kommande år sker en steg- vis uppgradering av systemet för att säkerställa ett väl fungerande system både funktions- och kapacitetsmässigt. Den gemensamma finansieringen av system- utvecklingen ger en kostnadseffektiv system- uppgradering och medverkar till SES-kraven på harmonisering av tekniska och operativa system. genomförs insatser avseende underhålls- och ersättningsinvesteringar för att höja flygsäkerheten, säkerställa kapacitet och re- gularitet, samt att reducera kostnaderna. Även på EU-nivå kommer implementering av den nya flygtrafiktjänstfunktionen (ATM) i SESAR-programmet att påbörjas i enlighet med två nya förordningar, nr 409/2013 av om definition av gemensamma projekt, fastställande av styrelseformer och identifiering av incitament till stöd för genomförandet av den europeiska generalplanen för flygledningstjänst och nr 716/2014 av om inrättandet av det gemensamma pilotprojektet till stöd för generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst 716/2014. avsikt är att tillsammans med övriga deltagare i COOPANS medverka i styrningen av implementeringen genom deltagande i den s.k. införandeförvaltaren. En viktig utveckling är s.k. fjärr- styrda torn (RTC, Remote Tower Center). Detta är ett system för att effektivisera driften av flygtrafiktjänst vid små- och medelstora flygplat- ser genom s.k. fjärrstyrda torn för att leda och övervaka trafik utan att flygledare är placerade i flygplatsernas tornbyggnader. Implementering av projektet pågår i och avseende flygtrafikledningsfunktioner, displayer, för kameror etc. utvecklar tek- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 niken medan svarar för den ope- rativa metodiken. Av central betydelse för fort- sättningen av projektet är framgång med säker- hetsbevisning och certifiering. Efter den första driftssättningen och en lyck- osam kommersialisering av RTS-tjänsten (RTS, ) som produkt kan yt- terligare investeringar i fjärrstyrda torn bli aktu- ella. Indikerat behov är inkluderat i planen –2016. Dessutom har utrymme lagts in för att han- tera alternativa anläggningar för kontrollcen- tralerna i och (contingency) i syfte att säkerställa kapacitet i händelse av att ordinarie anläggningar slås ut, liksom anskaff- ning av s.k. primärradar (, Primary Surveillance Radar Terminal Area ) som behövs som back-up till den normala radar- övervakningen, liksom ett system för hantering av aeronautisk information (ADQ). Utöver vad som anges ovan inkluderas i investe- ringsplanen ersättningsinvesteringar för moder- Tabell 4.74 Investeringsplan för nisering och utbyte av äldre system. Det gäller såväl utbyte av radiostationer i norra (VHF) som ersättning av nationellt nätverk för kommunikation mellan olika operativa enheter och anläggningar, såsom radarstationer och ra- dio. Övriga investeringar avser främst investe- ringar i byggnader, huvudsakligen i form av er- sättningsinvesteringar för att vidmakthålla be- fintliga anläggningar inklusive utbyte av system såsom kraftmatning och ventilation. Därutöver ingår i posten it, bl.a. en uppgradering av affärs- systemet samt en ny integrationsplattform (kommunikation mellan olika databaser), liksom nytt eller uppgraderat beslutsstödssystem. Regeringen delar bedömning avseende de prioriteringar som bör göras för att möta investeringsbehoven . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att investeringsplanen godkänns. Uppgiften för Svensk-Danska Broförbindel- sen () är att direkt eller via Öresundsbrokonsortiet äga och förvalta den svenska 50-procentiga ägarandelen i och de svenska landanslut- ningarna till bron. bildade 1991 och på motsvarande sätt bildade A/S Øresund (prop. 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379). Bola- gen sattes upp för att bygga och driva den fasta förbindelsen mellan och . och A/S Øresund bildade därefter det samägda Öresundsbrokonsortiet. byggde och finansierade den kust-till-kust förbindelsen, Öresunds- bron. Broförbindelsen är avgiftsfinansierad och omfattar både väg- och järnvägstrafik mellan de två länderna. utgör en viktig länk i ett internationellt infrastruktursystem som knyter samman och med övriga . förvaltar för staten viktiga och värdefulla anläggningar och avtal, som reglerar ovan beskrivna ansvarsförhållan- den. beslutade i enlighet med rege- ringens förslag budgetproposition (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117) att utöka låneram till , exklusive kapitaltjänst- kostnader och mervärdesskatt. Låneramen är beräknad års prisnivå och drifts- kostnaderna ska därför indexjusteras till denna prisnivå. Återbetalning av lånen kan påbörjas när Öresundsbrokonsortiet börjar lämna ut- delning till ägarbolagen. Målsättningen för är att samtliga lån ska vara återbetalda . Öresundsbrokonsortiet ägs till lika delar av det svenska bolaget och det danska bolaget A/S Øresund. Verksamheten i det samägda konsortiet regleras i ett konsortialavtal och består i att driva och under- hålla den fasta förbindelsen mellan och samt att idka därmed förenlig verksamhet. Byggandet av den fasta förbindel- sen skedde i Öresundsbrokonsortiets regi och finansierades genom upplåning på kapital- marknaden. Avgifterna från både väg- och järnvägstrafiken över förbindelsen används för att täcka konsortiets alla kostnader för drift och underhåll, liksom för kapitalkostnader i form av ränta och amortering på de utestående skulderna. När konsortiet redovisar ett fritt eget kapital ska konsortiet börja lämna utdel- ning till ägarbolagen så att dessa ska kunna amortera sina utestående lån för respektive landanslutning. Enligt nuvarande prognos beräknas utdelning kunna lämnas . Avgifterna för vägtrafiken över bron fast- ställs av konsortiets styrelse utifrån bestäm- melserna i konsortialavtalet och tillfaller kon- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 För järnvägstrafiken betalar Trafikver- ket och Banedanmark en årlig avgift till kon- sortiet som räknas upp med index i enlighet med ett avtal . Betalstationerna för vägtrafiken över återfinns på den svenska sidan. För att underlätta passagen genom betal- stationen finns möjlighet att teckna abonne- mang för en elektronisk transponder som fästs i bilen och automatiskt registrerar passager genom betalstationen. Frekventa resenärer kan även teckna avtal som ger rabatt på det ordina- rie priset. En transponder utställd av Öresundsbrokonsortiet, en så kallad ØresundBizz, kan även användas i andra betal- stationer som ingår i det s.k. EasyGo-sam- arbetet. EasyGo är ursprungligen ett skandi- naviskt samarbete mellan ett antal avgiftsupp- tagare. deltar betalstationer, betalvägar, brobolag och färjeoperatörer från , , och i samarbetet som gör det möjligt att använda en enda trans- ponder i de anslutna betalstationerna i de olika länderna. Kunderna slipper därigenom teckna separata abonnemang och hantera olika betal- ningssystem, i olika valutor, för varje betal- station. beslutade om definitionen av det europeiska systemet för vägtullar (beslut EG nr 750/2009), det s.k. EETS-beslutet. Det syftar till att skapa ett europeiskt system för elektro- niska vägtullar där standardiserad utrustning i fordon ska kunna användas för att färdas i alla elektroniska vägtullsystem inom EU. I avvak- tan på att en marknad för betalningsför- medlare etableras utifrån EETS-beslutet har Öresundsbrokonsortiet beslutat att tills vidare fortsätta driva avgiftsupptagningen i egen regi och att kvarstå i EasyGo-samarbetet. , järnvägen –Airport–med tillhö- rande station och plattform på , invigdes . Genomfö- randet av projektet föregicks av flera utred- ningar där bl.a. förutsättningarna att få privata intressenter att delta belystes. bildades av staten för att sköta upphandlingen av och för 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 att hantera statens rättigheter och skyldigheter i projektet (prop. 1993/94:39, bet. 1993/94:TU6, rskr. 1993/94:74). Bolaget äger anläggningarna, övervakar driften av Arlanda- banan och svarar för att rättigheter och skyl- digheter i avtalen följs. har an- lagts av som också svarar för att finansiera anläggningen med privat kapital och för att driva anläggningen. Anläggningen överläts av till In- frastructure AB när den var färdigställd. Som ersättning för detta har dels fått ensamrätt att bedriva snabbtågs- trafik mellan och , dels nyttjanderätt till hela anlägg- ningen till 2040 med vissa skyldigheter att upplåta den för genomgående tågtrafik via . Snabbtågspendeln bedrivs under namnet Express. är infrastrukturförvaltare för vilket innebär att bolaget fördelar kapacitet, leder trafiken och tar ut avgifter för trafiken på ba- nan. äger och är part i och förvaltar därigenom för staten viktiga och värdefulla avtal, som reglerar ovan beskrivna ansvarsförhållanden. har ägts av den australiensiska investmentbanken via fonden (). slutfördes ett ägar- byte varvid en ägargrupp med tre institution- ella investerare, förvärvade samtliga aktier från MEIF. Ägarbytet påverkar inte relationen mellan och Infra- structure AB. pågår på initiativ av Arlan- dabanan en översyn av Ar- landabaneavtalen i syfte att förenkla och upp- datera dem med anledning av de förändringar som skett inom järnvägslagstiftningen och statens myndighetsstruktur. Avsikten är att uppdateringen ska ske inom ramen för gäl- lande riksdagsbeslut rörande . startade AB Storstock- holms Lokaltrafik (SL) direkt pendeltågstrafik mellan /och via Ar- landa, vilket har medfört ett breddat tågutbud och ett nytt attraktivt alternativ för resa med tåg till som ett ytterligare komple- ment till den befintliga snabbtågpendeln som trafikerar –utan mellanliggande stopp. deln Express och SL-trafiken trafike- ras också av regional- och fjärrtåg. ökade antalet tågpassage- rare till och från med 8 pro- cent jämfört med . Antalet passagerare som reste med andra tågföretag än snabbtågs- pendeln ökade med 25 pro- cent. Regeringen lämnade en skrivelse till som närmare redo- gjorde för de förhållanden som rör Arlanda- banan och regeringens syn på vissa frågor av- seende banan inklusive regeringens bedöm- ning av förutsättningarna att utnyttja den s.k. optionen (skr. 2011/12:93). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 5 Politiken för informationssamhället koppling till it-området följs även upp och redovisas inom andra utgiftsområden. () är sektors- och tillsynsmyndighet inom områdena elektronisk kommunikation och post. Myndighetens uppgift är bl.a. att meddela tillstånd och utöva tillsyn över operatörerna på marknaderna för elektronisk kommunikation och post samt att inom ramen för sitt sektorsansvar följa och främja utvecklingen inom dessa områden. inrättades och har som uppgift att stödja och samordna den offentliga sektorns behov av säkra metoder för elektronisk identifiering och signering (e-legitimationer) i den offentliga förvaltningens e-tjänster. Nämnden tillhandahåller en infrastruktur för elektronisk identifiering, en s.k. identitetsfederation. Inom politiken för informationssamhället finns även ett antal kommittéer och forum. (dir. 2012:61) har i uppdrag att verka för att det it-politiska målet uppnås och att regeringens ambitioner inom området, som redovisas i It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP), fullföljs. Genom ett tilläggsdirektiv (dir. 2013:108) ansvarar kommissionen även för den administrativa funktionen för Användningsforum, som tidigare legat hos Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), numera Myndigheten för delaktighet. Forumets huvuduppgift är att säkerställa en kontinuerlig dialog kring tillgänglighet och användbarhet som en kvalitetsaspekt av it. Delegationen för e-förvaltning, E-delegationen, (dir. 2009:19) har i uppdrag att i nära samverkan med koordinera de statliga myndigheternas it- baserade utvecklingsprojekt samt följa upp dess effekter för medborgare, företagare och medarbetare. Bredbandsforum (dnr N2010/2461/ITP), med kanslifunktion hos PTS, har i uppgift att främja utbyggnaden av bredband i hela landet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politiken för informationssamhället 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till 2:4 Informationsteknik och telekommunikation 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk Summa Politiken för informationssamhället 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. uppgick de totala utgifterna inom , 2017 och 2018 beräknas anslagen till sammanlagt 387 miljoner Regeringens förslag: Det övergripande målet för politiken för informationssamhället upphävs. Skälen för regeringens förslag: Det nuvarande övergripande målet för politiken för informationssamhället är säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer som i första hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader. Det ska finnas ett stort utbud av tjänster som underlättar vardagen för hushåll och företag i hela landet (prop. 2008/09:100, utg. omr. 22, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2008/09:154). Målet togs ursprungligen fram när det skulle finnas ett mål för varje politikområde. Med den målstruktur som gäller för budgetpropositionen anser regeringen att ett sådant övergripande mål är nödvändigt. Målet bör därför upphävas. har beslutat om mål för it-politiken inklusive bredband, sektorn för elektronisk kommunikation, postmarknaden samt för grundläggande betaltjänster. Dessa redovisas nedan. Regeringens förslag: Ett nytt delmål för elektronisk kommunikation ska lyda: Elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. De elektroniska kommunikationerna ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. Målet för elektronisk kommunikation ska vara ett delmål till målet för it-politiken. Skälen för regeringens förslag: Målet för it-politiken är att: ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1, utg. omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Ett delmål är att: ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, 2009/10:TU18, 2009/10:297). kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. De elektroniska kommunikationerna ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. Målet för elektronisk kommunikation är att: enskilda, företag och myndigheter ska få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer. De elektroniska kommunikationerna ska ge största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. ska i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. De elektroniska kommunikationerna ska vara hållbara, användbara och tillgodose marknadens behov. De främsta medlen för att uppnå detta ska vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten ska ha ett ansvar där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden.