prop · H10388 · 2014-02-25 00:00:00 — Nedan beskriver vi metoden som använts vid genomförandet av den enkät som presenteras i rapporten. Det ges också en beskrivning av bortfallet. Enkätundersökningens målpopulation består av de statliga förvaltningsmyndigheterna och myndigheterna under . Eftersom flera av enkätens frågor inte är direkt applicerbara på utlandsmyndigheterna ingår de inte i målpopulationen. och fungerar som centrala serviceorganisationer och hanterar den ekonomiska redovisningen åt domstolar och polismyndigheter. Av den anledningen inkluderas och i målpopulationen, medan domstolarna och polismyndigheterna exkluderas. Med hjälp av det allmänna myndighetsregistret (tillgängligt via SCB) har vi tagit fram en urvalsram som inkluderar förvaltningsmyndigheterna, riksdagsmyndigheterna, samt och . Urvalsramen består av 251 myndigheter. Eftersom samtliga myndigheter i målpopulationen finns med i registret uppstår ingen differens mellan målpopulation och rampopulation. Från urvalsramen har vi dragit ett obundet slumpmässigt urval (OSU) bestående av 150 myndigheter. OSU valdes eftersom metoden är enkel att använda och underlättar analysen av enkätens utfall. Valet av urvalsmetod begränsas också av att vi saknar hjälpinformation, till exempel någon typ av storleksmått på myndigheterna. Frånvaron av storleksmått har också inneburit att det saknats möjlighet att via stratifiering exkludera de allra minsta myndigheterna, något som hade kunnat bidra till ett lägre bortfall. Enkätsvaren har samlats in genom telefonintervjuer. Denna metod valdes för att öka svarsfrekvensen och minska risken för missuppfattningar, då flera av frågorna berör komplicerade skattefrågor. I vissa fall då det varit svårt att få kontakt via telefon, eller när den svarande myndigheten efterfrågat det, har enkäten skickats via mejl. Av de 150 myndigheterna i urvalet har 29 av myndigheterna inte svarat på enkäten, vilket innebär en svarsfrekvens på . Bland de icke svarande myndigheterna finns en betydande andel av små nämnder. Många av dessa ligger under Statens servicecenter och saknar egen personal som kunnat GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER svara på frågorna i vår enkät. Bland bortfallet finns också ett fåtal större myndigheter där vi, trots upprepade försök, inte lyckats få tag på någon som kunnat besvara enkäten. Utöver ovanstående bortfall finns det bland de svarande myndigheterna också ett bortfall på enskilda frågor (partiellt bortfall). Antalet partiella bortfall framgår av nedanstående tabell. Av tabellen framgår också för hur många av myndigheterna det inte varit aktuellt att besvara vissa frågor. Som exempel kan nämnas den första delen i enkäten, där 30 myndigheter har svarat att man saknar utlägg för utländsk moms på den första frågan. För dessa 30 myndigheter har det inte varit aktuellt att svara på några ytterligare frågor i den första delen. Beroende på hur myndigheten svarat på frågan om man begär tillbaka moms från utlandet har fråga 4 respektive 5 varit aktuella i olika fall. Antal svar och partiella bortfall Partiellt bortfall kan uppstå om frågorna berör ett område som inte ingår i den svarande personens arbetsuppgifter, eller om frågan missas vid telefonintervjun. Det partiella bortfallet är marginellt, med undantag för fråga 4 i del 2. Bortfallet på den frågan har orsakats av en olycklig utformning av svarsformuläret som medfört att frågan har missats och inte blivit ställd i flera intervjuer. Del 1: Moms från utlandet Har din myndighet utlägg för utländsk moms avseende inköp i utlandet, t.ex. genom inköp från andra länder eller utgifter under tjänsteresor till utlandet? Vilket belopp uppgår den utländska momsen till ? Begär ni tillbaka moms från utlandet och i så fall, handlar det om mer än hälften av den totala utländska momsen? SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING Varför har ni inte begärt tillbaka momsen? Begär ni tillbaka moms från länder utanför EU? Del 2: Fastigheter Äger eller hyr ni er fastighet/fastigheter? Har ni egen personal som jobbar med teknisk förvaltning av er/era fastigheter? Lägger ni på någon utgående moms, dvs. uttagsbeskattning, på kostnaderna för den tekniska egenförvaltningen? Har ni någon lokal avsedd för stadigvarande bostad? Omfattar den tekniska egenförvaltningen även era stadigvarande bostäder? Del 3: Byggtjänster Bedriver myndigheten någon utåtriktad/yrkesmässig verksamhet? Vid inköp av byggtjänster tillämpar byggföretagen omvänd beskattning? Särskiljer ni på yrkesmässig verksamhet och myndighetsutövning vid inköp av byggtjänster för att avgöra om omvänd beskattning ska tillämpas eller inte? Vid inköp av byggtjänster tillämpar byggföretagen omvänd beskattning? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Bilaga 3 Termer och begrepp Den som betalar ut ersättning till en fysisk person med A-skatt ska (med några få undantag) betala arbetsgivaravgift. Arbetsgivaravgiften utgörs av flera separata avgifter, till exempel ålderspensionsavgift, sjukförsäkringsavgift och allmän löneavgift. Totalt uppgår arbetsgivaravgiften till av löner och förmåner. Frivillig skattskyldighet för verksamhetslokaler Uthyrning av fastigheter ska i normalfallet inte beläggas med moms. Detta innebär att den som bedriver sådan verksamhet inte har rätt till avdrag för ingående moms på inköp till uthyrningsverksamheten. Uthyraren kan dock ansöka om att bli frivilligt skattskyldig. Frivillig skattskyldighet innebär att uthyraren lägger moms på hyran, vilket i sin tur innebär att hen kan göra avdrag för ingående moms. Man kan endast bli frivilligt skattskyldig om hyresgästen använder fastigheten för momspliktig verksamhet. Den moms som man betalar på sina inköp. ESV ger följande definition av myndighetsutövning i sin momshandledning: Beslut och åtgärder som ytterst är ett uttryck för samhällets maktbefogenheter, och som får rättsliga konsekvenser för den enskilda medborgaren. Besluten eller åtgärderna har sin grund i offentligrättsliga regler, och inte i avtal eller andra regler av privaträttslig natur. Offentliga aktörer/enheter Offentliga aktörer används i rapporten som ett samlingsbegrepp för de aktörer som är verksamma inom den offentliga sektorn. Inom SKV används begreppet offentliga enheter på motsvarande sätt. Omvänd skattskyldighet för byggtjänster Omvänd skattskyldighet innebär att det är köparen istället för säljaren som ska deklarera och betala in momsen till SKV. För att motverka skattefusk används detta inom byggsektorn. Omvänd skattskyldighet gäller när någon säljer byggtjänster till en köpare som själv är en näringsidkare som mer än tillfälligt säljer byggtjänster. Staten är en enda SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING juridisk person som säljer byggtjänster och därför omfattas alla statliga myndigheter av reglerna för omvänd beskattning av byggtjänster. Omvänd skattskyldighet vid utlandshandel Vid handel med andra EU-länder kan en företagare eller myndighet köpa in varor utan utländsk moms genom att ange sitt momsregistreringsnummer till säljaren. Det är sedan den svenska köparen själv som ska beräkna svensk moms på varan och redovisa den i sin momsdeklaration. Även om säljaren i det andra EU-landet har tagit ut moms måste den svenska köparen redovisa svensk moms. Den här typen av omvänd skattskyldighet (det vill säga att det är köparen och inte säljaren som ska redovisa den utgående momsen) kallas ofta för unionsinternt förvärv. Vid köp av varor från säljare utanför EU ska moms istället betalas till . En punktskatt är en konsumtionsskatt på en särskilt utvald vara eller tjänst. Förutom att ge staten intäkter syftar den här typen av skatt ofta till att styra konsumtionen i en viss riktning. Exempel på punktskatter är skatterna på alkohol, energi och tobak. Med skrivbordskontroll avses normalt kontroll som sker med hjälp av de uppgifter som inhämtas i beskattningsdatabas och/eller genom förfrågningar via telefon eller brev. SKV definierar en stadigvarande bostad som en byggnad eller en del av en byggnad som är inrättad för boende. När SKV bedömer vad som ska betraktas som en stadigvarande bostad tar man bland annat hänsyn till byggnadens konstruktion, storlek, planlösning och utrustning. Den moms som man lägger på sin försäljning. I den här rapporten används begreppet utlandsmoms för att definiera den moms som en svensk företagare eller myndighet får betala i ett annat land, för inköp som man gör till den verksamhet som bedrivs i . Det kan till exempel handla om moms vid affärsresor, eller när varor som köpts in från ett annat land har belagts med moms. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Uttagsbeskattning av arbete på egna fastigheter Uttagsbeskattning innebär att man ska betala moms på tjänster som man utför åt sig själv. Reglerna om uttagsbeskattning för arbeten på fastigheter gäller för alla som äger en fastighet, som ingår i en ekonomisk verksamhet där man saknar avdragsrätt för ingående moms. För vissa typer av tjänster omfattar reglerna även hyresgäster och bostadsrättshavare som utför arbeten på en lägenhet (under förutsättning att den innehas i en ekonomisk verksamhet som saknar avdragsrätt för ingående moms). ESV ger följande definition av yrkesmässig verksamhet i sin momshandledning: En verksamhet är yrkesmässig om den präglas av självständighet, varaktighet och vinstsyfte. Det anges också att: Statens och affärsverkens omsättning av varor och tjänster mot ersättning räknas normalt som yrkesmässig verksamhet även om den inte har något vinstsyfte. För att anpassa den svenska momslagen till EU:s momsdirektiv har begreppet yrkesmässig verksamhet ersatts av begreppen beskattningsbar person och ekonomisk verksamhet. Genom den så kallade årliga revisionen granskar och bedömer om de statliga myndigheternas årsredovisningar är tillförlitliga och korrekta, om räkenskaperna är rättvisande och om myndigheterna följer aktuella regler och beslut. Om SKV vid en revision upptäcker fel i skatteredovisningen tas ett övervägande inför beslut fram. Om inte skattebetalaren kan lämna någon ny information som förändrar övervägandet (vilket sällan sker), så leder övervägandet till ett ändringsbeslut. SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Avgiftsförordningen (1992:191). Internrevisionsförordningen (2006:1228). Mervärdesskattelagen (1994:200). Myndighetsförordningen (2007:515). Kommunallagen (1991:900). Lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet med mera. Lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund. Ds 2006:15, Intern styrning och kontroll i staten. 1994/95:57, Mervärdesskatten och EG. 2002/03:1, Budgetpropositionen . 2011/12:1, Budgetpropositionen . 2012/13:124, Begreppet beskattningsbar person – en teknisk anpassning av mervärdesskattelagen. (2008), Offentliga enheter – Riskanalys. (2012), Kommunerna och kommunala bolag, En taktisk riskanalys av östra regionen. , Ställningstagande om rätt till återbetalning för svenska staten m.fl. (), Momsersättning till kommuner, foretagorganisationer/moms/momsforstatkommun/momsersattningtillkommuner.4.1 8e1b10334ebe8bc80005490.html SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING (), Vad innebär omvänd skattskyldighet?, . se/foretagorganisationer/moms/sarskildareglerforvissavarortjanster/fastigheter/ omvandskattskyldighetinombyggsektorn/vadinnebaromvandskattskyldighet.4.1e6d5f871 15319ffba38000712.html#Vemskavarakopare Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med , . Intervju med Statens servicecenter, . Intervju med landstingsrevisorer, . Intervju med stadsrevisorer, . Intervju med Kommunala Yrkesrevisorer (), . Intervju med Kommuner och Landsting, . Mejl från , . Mejl från , 2013 02-18. Mejl från , . Mejl från , . Mejl från , . Mejl från Statens servicecenter, . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Castiglione, D., , , Wolleb, G. (red.) (2008) Social Capitals : I The Handbook of Social Capital, . , M., , B. (2012) Tillit till makten att granska I Vem i hela världen kan man lita på?, Reuter, M., Wijkström, F., , B., (red. ), och PwC. , (2012) Förtroendekapitalets komplexitet och mångdimensionalitet. I Vem i hela världen kan man lita på?, Reuter, M., Wijkström, F., , B. ), och PwC. Nordblom, (2008) Svenska skatters legitimitet i av globalisering. Underlag till referensgrupp om skatter, . (1990) Institutionerna, tillväxten och välståndet, Ostrom, (1990) Governing the Commons: The Evolution of Institutions for collective (2007) E Pluribus Unum: Diversity and Community in the Twenty-first Scandinavian Political Studies, Vol. , Bo (2011) The Quality of Government, . , Bo (2003) Sociala fällor och tillitens problem, . , B., . (2008) Political Institutions and Generalized Trust. Handbook of Social Capital, Castiglione, D., , , Wolleb, G., (red. SOU 2008:106, Ökat förtroende för domstolar – strategier och förslag. (2008) Trust as a Moral Value. I The Handbook of Social Capital, Castiglione, D., , , Wolleb, G. (2003) Trust, Democracy and Governance: Can Government Policies Influence Generalized trust?. I Generating Social Capital – Civil society and institutions in comparative perspective, Hooghe, M., , D. Palgrave . Uslaner, ., (2010) Segregation, mistrust and minorities, Ethnicities Uslaner, ., Conley . (2003) Civic Engagement and Particularized Trust, 31 Nr 4. SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING Wolleb, (2008) Introduction: Social Capital and Economic Development. I The Handbook of Social Capital, Castiglione, D., , , Wolleb, G., (red. 2010:6, Revisionen reviderad, En rapport om en angelägenhet. (2001:12), Översyn av förordningen (1193:529) om myndigheters hantering av ingående mervärdesskatt. (2012), Handledning årlig revision, Väsentlighet. (2012), Revisionens inriktning. , Offentlig ekonomi 2011. SOU 1994:88, Mervärdesskatten och EG. kommunala yrkesrevisorer () (), revision, Kommuner och Landsting (2005), Ta kommandot över risk- & väsentlighetsanalysen! Vägen fram till en revisionsplan. Kommuner och Landsting (2010), God revisionssed i verksamhet. Kommuner och Landsting (2010), Kommunernas moms – Ett häfte om kommunkontosystemet. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? Svensk klimatforskning – Vad kostar den och vad har den gett? Att styra självständiga lärosäten Besparingar i försvarets materielförsörjning. Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen? Effektivitetsmätning som metod för att jämföra Statens försäljningar av apotek Den nordiska stridsgruppen – Nordic Battlegroup 2011 Tandvårdsreformen 2008 – når den alla? Skattekontroll av företag – urval, volymutveckling och uppföljning upphandling av vägar och järnvägar – leder den till hög produktivitet? Staten på spelmarknaden – når man målen? Vem tar ansvar? – Statens tillsyn av information på – Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband – mervärde, mångfald och konkurrens? Statens insatser inom ambulansverksamheten Statens satsningar på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? Mer att förenkla! Början på något nytt – Etableringsförberedande insatser för SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING Regeringens redovisning i budgetpropositionen – tydlig och transparent? Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser Etablering genom företagande – är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot Bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till pensionärer – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING har granskat skattekontrollen i statliga myndigheter och kommuner. Att statliga myndigheter och kommuner hanterar sina skatteåtaganden på korrekt sätt är nödvändigt för att upprätthålla förtroendet för offentlig förvaltning. Om dessa offentliga aktörer inte följer skattelagstiftningen kan medborgare och företag ställa sig frågan varför de ska anstränga sig för att betala sina skatter korrekt. Felaktigt hanterade skatter kan också medföra andra negativa effekter såsom snedvridning av konkurrensförhållanden mellan privat och offentlig sektor. granskning visar att det finns en rad problem i statliga myndigheters momshantering. Till exempel tillämpas reglerna om uttagsbeskattning av fastighetstjänster och momsreglerna för byggtjänster felaktigt inom staten. Granskningen visar också att myndigheternas underlag för kompensation för ingående moms i princip är en kontrollfri zon. Detta kan leda till att systematiska fel uppstår som aldrig uppmärksammas om inte myndigheten själv upptäcker felet. Mot bakgrund av förtroenderiskerna förknippade med fel i offentliga aktörers skatteredovisning vill understryka vikten av att statliga myndigheter och kommuner säkerställer att deras skatteredovisning är korrekt. Det finns även anledning för övriga delar av kontrollsystemet, såsom och revisionen, att förstärka sina insatser på området. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , Adelsohn , , , , , , , , Hatt, Ek, , , Regeringen beslutar skrivelse 2013/14:88 om skattekontroll i statliga myndigheter och kommuner.