prop · H103229 · 2014-05-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:229 Särskilda regler för viss utbildning Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att regeringen ska få besluta att färdighetsprov i musik får utgöra villkor för antagning och grund för urval till utbildning i förskoleklassen och årskurs 1–3 i vid eller inom en viss skolenhet. Ett sådant beslut ska bara få fattas om färdighetsprov användes vid antagning eller urval till utbildning i den skolform och, om ansökan gäller , i de årskurser som ansökan avser före utgången av och det finns särskilda skäl. Förslaget innebär ändringar i skollagen. Ändringarna ska träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet ..............................................................och dess beredning Färdighetsprov i musik vid antagning och urval till förskoleklassen .................................och årskurs 1–3 i 4.2Färdighetsprov i musik ska få användas vid antagning och urval till förskoleklassen och årskurs 1–3 i i vissa fall.............................................. Bilaga 1 Sammanfattning av departementspromemorian Vissa skollagsfrågor – Del 1 (U2013/6278/S) ................................ Utdrag ur departementspromemorians lagförslag ................. Förteckning över remissinstanser ......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 9 kap. 6 och 18 §§ samt 10 kap. 9 och 36 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 9 kap. 6 a § och 10 kap. 9 a §, av följande lydelse. Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning eller urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör. Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning eller grund för urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör. Efter ansökan från en huvudman får regeringen, trots vad som anges i 6 § första stycket, besluta att färdighetsprov i musik får utgöra villkor för antagning och grund för urval till utbildning vid eller inom en skolenhet. Ett sådant beslut får bara fattas om färdighetsprov användes vid antagning eller urval till utbildningen före utgången av och det finns särskilda skäl. Beslutet ska avse en viss huvudman samt en viss skolenhet eller elevgrupp. När färdighetsprov används som grund för urval till en viss skolenhet får ingen annan urvalsgrund Om det inte finns plats för alla sökande till en skolenhet med förskoleklass, ska urvalet göras på de grunder som godkänner. Om det inte finns plats för alla sökande till en skolenhet med förskoleklass, ska urvalet göras på de grunder som godkänner, om inte annat följer av ett beslut som har fattats med stöd av 6 a §. Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning eller urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter som innebär undantag från första stycket för utbildning från och med årskurs 7 och, om det finns särskilda skäl, även för utbildning från och med årskurs 4. Sådana föreskrifter får innebära att bestämmelsen i 30 § första stycket om en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts. Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning eller grund för urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter som innebär undantag från första och andra styckena för utbildning från och med årskurs 7 och, om det finns särskilda skäl, även för utbildning från och med årskurs 4. Sådana föreskrifter får innebära att bestämmelsen i 30 § första stycket om en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts. Efter ansökan från en huvudman får regeringen, trots vad som anges i 9 § första stycket, besluta att färdighetsprov i musik får utgöra villkor för antagning och grund för urval till utbildning i årskurs 1, 2 eller 3 vid eller inom en skolenhet. Ett sådant beslut får bara fattas om färdighetsprov användes vid antagning eller urval till utbildningen i de årskurser som ansökan avser före utgången Om det inte finns plats för alla sökande, ska urvalet göras på de grunder som godkänner, om inte annat följer av föreskrifter som meddelats med stöd av 9 § andra stycket eller annars avser sådana utbildningar som avses i 6 § 2. av och det finns särskilda skäl. Beslutet ska avse en viss huvudman samt en viss skolenhet eller elevgrupp. När färdighetsprov används som grund för urval till en viss skolenhet får ingen annan urvalsgrund tillämpas. Om huvudmannen har tagit emot en elev i förskoleklassen efter färdighetsprov enligt bestämmelserna i 9 kap. 6 a §, får färdighetsprov inte användas som villkor för att eleven ska få fortsätta sin utbildning i årskurs 1 vid samma skolenhet eller inom samma elevgrupp. Om det inte finns plats för alla sökande, ska urvalet göras på de grunder som godkänner, om inte annat följer av 1.föreskrifter som meddelats med stöd av 9 § tredje stycket, 2.andra föreskrifter som avser fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning eller särskilda utbildningar, eller 3.ett beslut som har fattats med stöd av 9 a §. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning gav chefen för en arbetsgrupp (U2013:C) inom departementet i uppdrag att utarbeta förslag till vissa ändringar i skollagen (U2013/467/). Uppdraget redovisades i departementspromemorian Vissa skollagsfrågor – Del 1 (U2013/6278/S). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Ett utdrag ur promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttranden och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i (2013/6278/S). Efter remissbehandlingen har förslaget delvis ändrats. , , Kommuner och Landsting och har fått möjlighet att lämna synpunkter på det ändrade förslaget. Synpunkter lämnades dels vid ett remissmöte , dels skriftligen. Skriftliga synpunkter som lämnades till mötet och minnesanteckningar från mötet finns tillgängliga i (2014/2996/S). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat synpunkter när det gäller begränsningen av regeringens möjlighet att tillåta användning av färdighetsprov till utbildningar där sådana prov använts tidigare och när det gäller frågan om beslutande myndighet. Dessa synpunkter behandlas i avsnitt 4.2. Lagrådet har även lämnat förslag till förtydligande i 9 kap. 6 a § första stycket och 10 kap. 9 a § första stycket. Regeringen har följt Lagrådets förslag till förtydligande, se avsnitt 7. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har en språklig ändring gjorts i 9 kap. 6 a §. 4Färdighetsprov i musik vid antagning och urval till förskoleklassen och årskurs 1–3 i 4.1Tidigare och nuvarande reglering I förordningen (1996:1206) om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet fanns bestämmelser enligt vilka hänsyn till färdighetsprov fick tas vid antagning till utbildning som krävde att de sökande hade speciella färdigheter i musik eller dans. Bestämmelserna gällde såväl fristående grundskolor som, , För grundskolor med offentlig huvudman fanns 2013/14:229 ingen motsvarande reglering. Enligt praxis fanns det dock ett visst utrymme för att använda färdighetsprov i bl.a. musik vid antagning till skolor med sådan profil, se propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165 s. 371). Förordningen om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet upphävdes , men fortsatte att gälla för utbildning till utgången av juni . Detta framgår av punkten 3 i övergångsbestämmelserna till skolförordningen (2011:185). I skollagen (2010:800), som med vissa undantag tillämpas på utbildning och annan verksamhet , är utgångspunkten att det inte är tillåtet med tester och prov som urvalsinstrument. För såväl förskoleklassen som gäller att tester och prov inte får utgöra villkor för antagning eller grund för urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får heller inte utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör. För förskoleklassen och årskurs 1–3 i är förbudet absolut (9 kap. 6 § och 10 kap. 9 §). För utbildning från och med årskurs 7 och, om det finns särskilda skäl, årskurs 4 finns däremot ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter som innebär undantag från förbudet mot tester och prov för antagning, urval och fortsatt utbildning (10 kap. 9 § andra stycket). I förarbetena framhöll regeringen att färdighetsprov kan fylla en viktig funktion i samband med antagning och urval till utbildningar som kräver särskilda färdigheter. Där uttalades vidare att ett syfte med sådana tester är att bedöma möjligheten för en elev att följa en utbildning som erbjuds inom ramen för en viss profil. Det kan inte anses ligga i en elevs intresse att påbörja en utbildning med viss profil för att upptäcka att hon eller han saknar förutsättningar för att kunna slutföra den. Ett annat syfte är att göra ett urval av elever när antalet sökande överstiger antalet platser (se prop. 2009/10:165 s. 371). I skolförordningen anges att en huvudman som anordnar utbildning i som kräver att eleven har särskilda färdigheter i bild, idrott och hälsa, musik eller slöjd får använda färdighetsprov för antagning, urval och fortsatt utbildning från och med årskurs 7 (9 kap. 25 §). Om det finns särskilda skäl med hänsyn till utbildningens innehåll och inriktning får besluta att en sådan huvudman får använda färdighetsprov redan från och med årskurs 4 (9 kap. 26 §). När färdighetsprov används som grund för urval till en viss skolenhet får ingen annan urvalsgrund tillämpas (9 kap. 27 §). Regleringen gäller både kommunala och enskilda huvudmän. Färdighetsprov i musik ska få användas vid antagning och urval till förskoleklassen och årskurs 1–3 i i vissa fall Regeringens förslag: Efter ansökan från en huvudman ska regeringen få besluta att färdighetsprov i musik får utgöra villkor för antagning och grund för urval till utbildning i förskoleklassen och årskurs 1, 2 eller 3 i vid eller inom en viss skolenhet. bara få fattas om färdighetsprov användes vid antagning eller urval till utbildning i den skolform och, om ansökan gäller , de årskurser som ansökan avser före utgången av och det finns särskilda skäl. När färdighetsprov används som grund för urval till en skolenhet ska ingen annan urvalsgrund få tillämpas. Om en huvudman har tagit emot en elev i förskoleklassen efter att eleven har genomfört ett färdighetsprov, ska färdighetsprov inte få användas på nytt som villkor för att eleven ska få fortsätta sin utbildning vid samma skolenhet eller inom samma elevgrupp i årskurs 1. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. I promemorian föreslås dock att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter som, om det finns särskilda skäl, möjliggör användande av färdighetsprov för utbildning i förskoleklassen och årskurs 1–3 i och som innebär att elevers rätt till placering vid en skolenhet nära hemmet får åsidosättas. Vidare föreslås att denna föreskriftsrätt ska användas för att meddela föreskrifter som innebär att huvudmän ska få använda färdighetsprov i musik efter beslut från . Förslaget som presenterades inför mötet : Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstansernas synpunkter på promemorians förslag: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inte något att invända mot förslagen. Detta gäller bl.a. Kommuner och Landsting, , , och kommuner, Lilla , Stiftelsen Confidencen, Kungliga Filharmonikerna, Berwaldhallen, , konstnärliga högskola, och . Kungliga Filharmonikerna påtalar att det finns många instrument som kräver en lång inlärningstid och där det är nödvändigt att börja tidigt för att nå goda och bestående resultat. Vissa grundläggande förutsättningar måste finnas för att barnens potential ska kunna utvecklas på bästa sätt. I likhet med bl.a. Berwaldhallen, konstnärliga högskola, , Stiftelsen Confidencen och framhåller de att skolor som har en stark musikprofil redan i förskoleklassen eller lägre årskurser har stor betydelse för att säkra återväxten av nya generationer av professionella musiker i . Dessa remissinstanser anför vidare att användningen av färdighetsprov är av stor betydelse för skolor av detta slag eftersom man genom ett färdighetsprov kan säkerställa att de barn som antas har fallenhet och intresse för musik. och Lilla påpekar att proven är viktiga för barnens upplevelse . Ett barn som antas till en intensivt musikinriktad utbildning utan att ha intresse och fallenhet för ämnet försätts nämligen i en pressande situation. Genom fallenhetsprov garanteras en bred rekrytering där barnets eget, inte föräldrarnas, intresse är avgörande. menar att proven även är viktiga för att särskilda kvaliteter i undervisningen ska kunna utvecklas. 2013/14:229 Lilla anser att uttrycket fallenhetsprov bör användas i stället för färdighetsprov. , , , , , , , , , och kommuner, , och Föräldraalliansen är tveksamma till eller avstyrker förslagen. Flera av remissinstanserna, däribland , anser att det inte är rimligt att låta elever i den avsedda ålderskategorin genomgå färdighetsprov. ifrågasätter om prov kan utformas utan risk för negativa konsekvenser för de inblandade och Skolinspektionen ifrågasätter om det går att göra kvalificerade bedömningar av om barn som är kommer att klara av en utbildning i musik under de år som följer. Inspektionen ifrågasätter också om det verkligen är nödvändigt att påbörja en sådan utbildning så tidigt och framhåller att det finns risk för att man missar barn som skulle kunna klara utbildningen men där musikaliteten visar sig något . anser principiellt att elever vars färdigheter testas bör ha fått möjlighet att utveckla dessa färdigheter genom skolundervisning. framhåller att det finns forskning som visar att det finns risker med en tidig selektering och att heterogena grupper har mest positiv verkan för elevernas utveckling och lärande. Några remissinstanser, däribland , anser att man måste utgå från barnens behov och ifrågasätter att verksamhetens behov framhålls som motiv till förslagen i promemorian. menar att förslagen kan leda till minskad likvärdighet i utbildningen. anser att förslagen är svåra att kombinera såväl med bestämmelserna om att utbildningen ska vara likvärdig som med bestämmelserna om att tillgången till utbildning ska vara lika. Både och är kritiska till att närhetsprincipen åsidosätts. påtalar att förslagen innebär att barn som avstår från att gå i förskoleklassen kan hamna i ett sämre läge inför årskurs 1 än barn som genomgått urvalsprocessen inför förskoleklassen. Remissinstansernas synpunkter på det ändrade förslaget: tillstyrker det ändrade förslaget, medan och Skolinspektionen avstyrker detsamma. ifrågasätter varför färdighetsprov endast ska få användas av de skolor som tidigare använt sådana prov och framför att det inte är säkert att det är just de skolorna som har bäst kvalitet på sin undervisning. undrar om en skola måste bedriva sin utbildning ända fram till årskurs 9, eftersom utbildningen bör leda fram till en gymnasieutbildning med musikprofil. Myndigheten påtalar vidare att det är oklart om man får använda andra urvalsgrunder än färdighetsprov i musik för andra elevgrupper inom skolenheten om det finns dels en elevgrupp med musikprofil, dels andra elevgrupper inom skolenheten. Slutligen undrar vad som avses med att det ska vara i huvudsak samma verksamhet och påpekar att en verksamhet måste kunna förbättras och utvecklas. Skälen för regeringens förslag Argument för och emot färdighetsprov Innan den nya skollagen började tillämpas fanns det ett litet antal skolor där utbildningen redan i förskoleklassen eller i lägre årskurser hade en tydlig inriktning mot musikämnet och där hänsyn till färdighetsprov i musik togs vid antagningen. Det finns exempel på att färdighetsprov användes dels vid antagning till utbildning i förskole- klassen, dels för att fylla restplatser i såväl årskurserna 1–3 som övriga Skollagens bestämmelser innebär inget hinder mot att ge utbildning i förskoleklassen och lägre årskurser en tydlig inriktning mot musik. Däremot är det enligt skollagen inte längre möjligt att använda färdighetsprov som villkor för antagning eller grund för urval till utbildning i förskoleklassen eller årskurs 1–3 i En rad remissinstanser framhåller den stora betydelse som musik- profilerade skolor har haft för utbildningen av musiker i och anser att det är av stor vikt att återinföra möjligheten att använda färdig- hetsprov i sådan verksamhet vid antagning till utbildning i förskole- klassen och lägre årskurser. De argument som har förts fram är att det inte är möjligt att bedriva utbildning med stark musik- profil om man inte genom ett färdighetsprov kan säkerställa att de barn som antas till utbildningen har fallenhet och intresse för musik, att vissa grundläggande förutsättningar måste finnas för att på bästa sätt kunna utveckla barnens potential och att proven är viktiga för att särskilda kvaliteter i undervisningen ska kunna utvecklas. också sagts att proven är viktiga för barnens upplevelse under studie- tiden, eftersom ett barn som antas till en intensivt musikinriktad utbildning utan att ha intresse och fallenhet för ämnet annars försätts i en pressande situation som är pedagogiskt olycklig. En del remissinstanser har dock fört fram synpunkter i motsatt riktning. Det har ifrågasatts om det går att göra kvalificerade bedömningar av om barn i så låg ålder kommer att kunna följa en utbildning med Ett annat argument mot färdighetsprov är att själva proven kan ha negativa konsekvenser för barnen. Det har också förts fram att elever bör ha fått möjlighet att utveckla sina färdigheter genom skolundervisning innan de prövas. Ytterligare argument är att utbild- ningen inte blir likvärdig och att alla inte får lika tillgång till denna om När det gäller förskoleklassen har det särskilt förts fram att elever som avstår från att delta i denna skolform hamnar i ett En möjlighet att använda färdighetsprov ska återinföras Det finns alltså argument såväl för som emot att återinföra en möjlighet att använda färdighetsprov vid antagning till utbildning i förskoleklassen och årskurs 1–3 i . Det är dock tydligt att förbudet mot färdighetsprov när det gäller sådan utbildning har försämrat förutsättningarna att driva vissa musikprofilerade utbildningar. remissinstanser som är verksamma inom musikområdet har påtalat att utbildningarna har stor betydelse för svenskt musikliv. några skäl att ifrågasätta den uppfattningen. Regeringen utgår därför från att dessa utbildningar har varit viktiga och att de har en betydelsefull roll att spela även . En viktig faktor vid bedömningen av om en möjlighet att använda färdighetsprov ska återinföras är att det är sådana remissinstanser som är direkt involverade i svenskt musikliv som framfört att färdighetsproven har avgörande betydelse för möjligheten att fortsätta driva vissa utbildningar. Utgångspunkten bör därför, enligt regeringens mening, vara att någon form av möjlighet att använda färdighetsprov ska återinföras i förskoleklassen och de lägre årskurserna i om det inte finns starka sakliga skäl som talar emot detta. Regeringen har förståelse för uppfattningen att det kan vara svårt att bedöma om ett barn i låg ålder kan tillgodogöra sig en utbildning med musikinriktning och att detta kan vara ett argument mot proven. Sådana bedömningar gjordes dock innan den nu gällande skollagen började tillämpas och det finns inget som tyder på att de prov som gjordes då inte skulle ha varit effektiva för att avgöra de sökandes möjligheter att tillgodogöra sig utbildningen. Det finns därför inte anledning att avstå från att återinföra möjligheten att använda färdighetsprov av det skälet. Proven bör också, enligt regeringens mening, kunna utformas på ett sådant sätt att de inte blir en negativ upplevelse för barnen. Regeringen förutsätter också att proven utformas på detta sätt eftersom barnets bästa enligt skollagen ska vara utgångspunkt i såväl förskoleklassen som (1 kap. 10 §). Det huvudsakliga syftet med färdighetsprov vid antagning är att avgöra om de sökande har förutsättningar att tillgodogöra sig den aktuella utbildningen och, om antalet sökande är fler än antalet platser, vilka sökande som har de bästa förutsättningarna att göra detta. Det är alltså fråga om ett prognosverktyg som måste anpassas med hänsyn till åldern hos de sökande. Yngre barn har av naturliga skäl sällan utvecklat några mer omfattande färdigheter inom musik. Antagningsprov inför förskoleklassen och lägre årskurser skulle därför snarare testa de sökandes fallenhet för det aktuella ämnet, än de färdigheter de hunnit förvärva. De olika uttryckssätt som kan väljas för att beteckna proven behandlas dock i nästa avsnitt. Regeringen delar i och för sig Lärarnas Riksförbunds uppfattning att elever i allmänhet bör få möjlighet att utveckla sina färdigheter genom skolundervisning innan dessa testas. Som nämnts ovan handlar det dock här om att testa vilken fallenhet för musik eleverna har, och därmed om vilken möjlighet de har att tillgodogöra sig en utbildning som kräver såväl fallenhet som stort engagemang i detta ämne. Enligt skollagen ska utbildningen inom skolväsendet vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas (1 kap. 9 §). Att utbildningen ska vara likvärdig innebär dock inte att den ska vara likadan överallt. I stället ska kvaliteten i verksamheten vara så hög att de fastställda målen kan uppnås oavsett var i landet verksamheten bedrivs (se prop. 2009/10:165 s. 638). Enligt regeringens mening kan användning av färdighetsprov i musik inte anses vara oförenlig med principen om likvärdighet. Varje huvudman ansvarar nämligen för att de elever som tas emot får en utbildning som uppfyller kraven i skolans styrdokument, oavsett om ett färdighetsprov använts eller inte. Regeringen konstaterar att färdighetsprov kan vara till nackdel för elever som inte deltar i förskoleklassen, eftersom huvudmännen inte får någon möjlighet att låta de elever som tagits emot i förskoleklassen göra Prop. 2013/14:229 nya färdighetsprov inför årskurs 1. För att en huvudman ska kunna ta emot nya elever i årskurs 1 krävs därför antingen att en del av de elever som tagits emot i förskoleklassen inte fortsätter utbildningen i årskurs 1 eller att huvudmannen har fler utbildningsplatser i årskurs 1 än i förskoleklassen. Det är en konsekvens som inte är helt optimal. är en sådan effekt inte i första hand ett resultat av eventuella färdighetsprov. Liknande effekter uppkommer även i andra fall där elever avstår från att gå i förskoleklassen. Skollagens regler om placering vid en skolenhet med offentlig huvudman innebär nämligen att elever som gått i förskoleklassen och som vill gå i vid samma skolenhet får företräde framför andra elever (10 kap. 31 §). Regeringen anser därför att argumentet har mindre bäring på frågan om en möjlighet att använda färdighetsprov ska införas eller inte.