prop · H103251 · 2014-09-25 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:251 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Förhandlingarna om ett associeringsavtal inleddes och avtalet undertecknades , då motsvarande avtal även undertecknades med och . Unionens relationer med har fördjupats , inte minst inom ramen för Östliga partnerskapet, som etablerades vid ett toppmöte i efter ett initiativ från och . Avtalet syftar till att främja politisk associering och ekonomisk integration grundad i de gemensamma värderingar som EU bygger på: demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt rättsstatsprincipen. Genom avtalet upprättas ett djupgående och omfattande frihandels-område som möjliggör för att gradvis integreras i EU:s inre marknad som landet åtar sig att anpassa sin lagstiftning till EU:s lagstiftning på en rad områden. Denna anpassning kommer att utgöra kärnan i fortsatta reformsprocess och modernisering och kommer att stå i centrum för det fortsatta samarbetet mellan och . Avtalet väntas leda till utveckling av handel och investeringar mellan parterna samt till ökad konkurrens. Dessa faktorer är grundläggande för ekonomiska reformer och modernisering i . Prop.2013/14: 251 Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. 2 Ärendet och dess beredning .............................................................. 4 EU:s relationer med ........................................................... 5 relationer med ..................................................... Den ekonomiska utvecklingen i ...................................... Avtalets mål och allmänna principer (artiklarna 1–2)................................................................... Politisk dialog och reform, samarbete på det utrikes- och säkerhetspolitiska området (artiklarna 3–12)............... Frihet, säkerhet och rättvisa (artiklarna 13–21).................. Handel och handelsrelaterade frågor (artiklarna 22–276)............................................................. (artiklarna 22–23) .............................................. Avskaffande av tullar, avgifter och andra pålagor (artiklarna 24–30) ................................. Icke-tariffära åtgärder (artiklarna 31–33) .......... Administrativt samarbete och samordning (artiklarna 34–36) ............................................ (artiklarna 37–43) ............................................ Tekniska handelshinder, standardisering, metrologi, ackreditering och bedömning av överensstämmelse (artiklarna 44–49) ......... Sanitära och fytosanitära åtgärder (artiklarna 50–65) ............................................ Tullar och förenklade handelsprocedurer (artiklarna 66–75) ............................................ Etablering, handel med tjänster och elektronisk handel (artiklarna 76–136)............ Löpande betalningar och kapitalrörelser (artiklarna 137–140) ........................................ (artiklarna 141–149) ........................................ (artiklarna 150–202) ........................................ Konkurrens (artiklarna 203–209) .................... (artiklarna 210–218) ........................................ Öppenhet (artiklarna 219–226)........................ Handel och hållbar utveckling (artikarna 227–243) ......................................... Tvistlösning (artiklarna 244–270) ................... Allmänna bestämmelser för tillnärmning Prop.2013/14: 251 inom ramen för avdelning IV (handelsrelaterade områden) (artiklarna 271–276) ....................................... Ekonomiskt samarbete och andra samarbetsområden (artiklarna 277–382) ........................................................ Finansiellt stöd samt bestämmelser om (artiklarna 383–402) ........................................................ Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser (artiklarna 403–432) ........................... 8 Godkännande av avtalet ................................................................. Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Prop.2013/14: 251 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan (avsnitt 8). Ärendet och dess beredning Prop.2013/14: 251 Rådet fattade beslut om förhandlingsmandat för Europeiska kommissionen att inleda förhandlingar om ett nytt omfattande och långtgående associeringsavtal, inbegripet den del av avtalet som utgörs av ett djupgående och omfattande frihandelsområde. slutförde EU och förhandlingarna om associeringsavtalet varefter förhandlingarna om frihandelsområdet slutfördes . Avtalet paraferades vid toppmötet för Östliga partnerskapet i och undertecknades i samband med Europeiska rådets möte . består av åtta avdelningar: 1) Allmänna principer, 2) Politisk dialog och reform, samarbete på det utrikes- och säkerhetspolitiska området, 3) Frihet, säkerhet och rättvisa, 4) Handel och handelsrelaterade frågor, 5) Ekonomiskt samarbete, 6) Andra samarbetsområden, 7) Finansiellt stöd samt bestämmelser om bedrägeri- bekämpning och kontroll samt 8) Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser. Därtill innehåller avtalet 34 bilagor som bland annat specificerar den EU-lagstiftning som åtar sig att anpassa sin lagstiftning till och tidsramarna för detta. Till avtalet hör även fyra protokoll. Avtalet är inriktat på stöd till centrala reformer, ekonomisk återhämtning och tillväxt samt samhällsstyrning och samarbete inom olika sektorer. Det utgör också en reformagenda för , byggd på ett omfattande program för hur landets lagstiftning ska anpassas till EU:s normer och standarder. Alla länder som samarbetar med uppmanas att anpassa sig till och inrikta sitt bistånd på att genomföra detta program. EU:s framtida bistånd till är kopplat till reformagendan såsom den utformats i avtalet. För att förbereda och underlätta genomförandet av avtalet har en associeringsagenda utarbetats. Avtalet innebär att kan fortsätta att utveckla sina handels- relationer även med handelsparter utanför EU, exempelvis genom frihandelsavtal med andra länder. är ett blandat avtal, dvs. både EU och dess medlemsstater är avtalsparter tillsammans med . Det träder i kraft i efter den dag då det sista ratificerings- eller godkännandeinstrumentet har deponerats. Avtalet ersätter det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtalet. I avvaktan på att avtalet träder i kraft kommer delar av det att tillämpas provisoriskt mellan och , inom ramen för kompetensfördelningen mellan EU och dess medlems- stater. Prop.2013/14: 251 Närmandet till EU är en viktig drivkraft för reformprocessen i . Unionens relationer med har fördjupats , inte minst inom ramen för Östliga partnerskapet, som etablerades vid ett toppmöte i efter ett initiativ från och . Östliga partnerskapet är EU:s politik gentemot de sex östeuropeiska grannländerna , , , , och men också ett format för samarbete mellan EU och dessa Såväl EU:s medlemsstater som institutioner deltar i Östliga Syftet med partnerskapet är att främja partnerländernas politiska associering och ekonomiska integrering med EU. bland annat genom praktiskt arbete för anpassning till inom olika områden, harmonisering av lagstiftning och genom att bygga Respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är grundläggande för partnerländernas fördjupade integration och samarbete med EU. Samarbetet, liksom EU:s ekonomiska stöd, är tydligt kopplat till respektive lands reformframsteg, i linje med principen om "mer för mer" (mer reformer i ett land leder till ett ökat stöd och engagemang från EU). EU stöder även genom EU:s grannskapsinstrument (, ) för perioden –2020. Syftet med är att främja fred, stabilitet och ekonomisk tillväxt i hela regionen genom att stödja politiska och ekonomiska reformer i de 16 länder som omfattas av instrumentet. avtal om viseringsförenkling mellan och trädde i kraft i och en dialog förs om viseringsfrihet som långsiktigt mål. Handelsflödet mellan och ökade med i genomsnitt för importen och för exporten mellan 2009 och uppgick den totala handeln mellan och till Importen från till EU bestod huvudsakligen av bränsle- och gruvindustriprodukter, samt jordbruksprodukter. Exporten från EU till bestod främst av bränsle, maskiner och relationer med är mycket goda och besöksutbytet är Utrikesminister har besökt ett stort antal gånger, senast under en rundresa till till de tre länder som då undertecknat associeringsavtal med EU (, och ). Handelsförbindelserna mellan och har utökats . Det finns ett tydligt intresse hos svenskt näringsliv för och bland annat svenska telekomföretag finns etablerade i landet. Den svenska importen uppgick till och utgjordes till stor del av vin och verkstadsprodukter. Den svenska exporten uppgick till och utgjordes till stor del reformsamarbete med styrs av en resultatstrategi för Prop.2013/14: 251 reformsamarbete med , och för perioden 2014–2020 med syfte att bidra till landets närmande till EU. Stödet till förväntas uppgå till vilket innebär att är en av de största bilaterala givarna till . 6Den ekonomiska utvecklingen i Ekonomin har överlag utvecklats positivt , mycket tack vare ekonomiska reformer vilka bidragit till bättre företagsklimat och ökade utländska investeringar. Trots detta lever en betydande del av befolkningen i fattigdom. Lantbruket sysselsätter närmare hälften av landets arbetande befolkning och är största näringsgren. Den globala finansiella krisen , i kombination med kriget mellan och 2008, fick negativa konsekvenser för den georgiska ekonomin. 2010 lyckades landet dock ta sig ur krisen och tillväxten ökade 2010 och 2011. har tillväxttakten återigen mattats av, bland annat som ett resultat av minskade investeringar till följd av inrikespolitisk instabilitet och utmaningar på det rättssliga området. import växer snabbare än exporten, vilket ger ett växande underskott i både handels- och bytesbalansen. var tidigare främsta handelspartner men efter det ryska handelsembargot mot georgiska varor 2006 sjönk exporten till den ryska marknaden markant. Exporten har delvis återupptagits efter att och gradvis normaliserat sina handelsrelationer. De viktigaste handelsparterna är , , och . 7.1Avtalets mål och allmänna principer (artiklarna 1–2) har som övergripande mål att främja politisk associering och ekonomisk integration mellan parterna på grundval av gemensamma värderingar, att skapa en starkare ram för en utökad politisk dialog så att nära politiska förbindelser kan utvecklas mellan parterna, att bidra till stärkt demokrati och till politisk, ekonomisk och institutionell stabilitet i , främja, bevara och stärka fred och stabilitet såväl regionalt som internationellt, att främja samarbete som syftar till fredlig konfliktlösning, att öka samarbetet på området rättvisa, frihet och säkerhet för att stärka rättsstatsprincipen och respekten för Prop.2013/14: 251 mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Vidare har avtalet som mål att stödja ansträngningar att utveckla sin ekonomiska potential bland annat genom att närma landets lagstiftning till EU:s lagstiftning, att se till att ekonomi gradvis integreras i EU:s inre marknad särskilt genom att inrätta ett djupgående och omfattande frihandelsområde samt att skapa förutsättningar för ett allt närmare samarbete på andra områden av gemensamt intresse. Till avtalet hör en särskild uppsättning principer som betecknas som väsentliga delar av avtalet. Dessa är respekt för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i enlighet med relevanta internationella instrument samt motverkande av spridning av En överträdelse av någon av dessa principer kan motivera ett tillfälligt upphävande av samtliga rättigheter och skyldigheter enligt avtalet. Avtalet nämner i detta avsnitt även principerna om en fri marknadsekonomi, hållbar utveckling och effektiv multilateralism, respekt för rättsstatsprincipen och principen om god samhällsstyrning, suveränitet och territoriell integritet, gränsernas okränkbarhet, korruptionsbekämpning samt bekämpning av olika former av gränsöverskridande organiserad brottslighet och terrorism. åtar sig också på vissa av dessa områden, t.ex. på områdena för brottsmålsdomstolen, icke-spridning och vapenkontroll, att genomföra sina skyldigheter enligt internationella fördrag och överenskommelser. 7.2 Politisk dialog och reform, samarbete på det utrikes- och säkerhetspolitiska området (artiklarna 3–12) Avtalet stadgar att den politiska dialogen mellan parterna ska utvecklas och stärkas på alla områden av gemensamt intresse, inbegripet frågor som rör utrikes- och säkerhetspolitik och inhemska reformer för att öka effektiviteten i det politiska samarbetet och främja en överensstämmelse i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. När det gäller inhemska reformer ska parterna samarbeta i frågor om 1) de demokratiska institutionernas stabilitet och ändamålsenlighet samt rättsstatsprincipen, 2) respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, 3)reformer av rättsväsendet och lagstiftningen, i syfte att garantera rättsväsendets oberoende, stärka dess administrativa kapacitet och säkerställa de rättsvårdande organens opartiskhet och ändamålsenlighet, 4)reformen av den offentliga förvaltningen i syfte att bygga upp eneffektiv, ändamålsenlig, öppen och professionell offentlig förvaltning med möjlighet till ansvarsutkrävande, samt 5) verkningsfull korruptionsbekämpning. Särskilda områden som ska omfattas av samarbete och dialog är utrikes- och säkerhetspolitik, allvarliga brott som angår det internationella samfundet, konfliktförebyggande och krishantering, regional stabilitet, fredlig konfliktlösning, massförstörelsevapen, handeldvapen och lätta vapen samt kontroll av export av konventionella vapen samt bekämpning av terrorism. Frihet, säkerhet och rättvisa (artiklarna 13–21) Prop.2013/14: 251 På området för rättvisa, frihet och säkerhet ägnas i avtalet särskild uppmärksamhet åt rättsstatsprincipen, stärkandet av de rättsliga institutionerna och rättspraxis. Avtalet fastställer en ram för samarbete om migration, asyl och gränsförvaltning, om skydd av personuppgifter, penningtvätt och finansiering av terrorism samt om bekämpning av bland annat narkotikabrott och korruption. Det innehåller bestämmelser om personers rörlighet, bland annat om viseringsförenkling och de gradvisa stegen mot en viseringsfri ordning som kan inrättas under förutsättning att villkoren om välhanterad och säker rörlighet är uppfyllda. Avtalet innehåller ett åtagande om att vidareutveckla det civil- och straffrättsliga samarbetet med användning av relevanta internationella och bilaterala instrument. 7.4Handel och handelsrelaterade frågor (artiklarna 22–276) 7.4.1Gemensamma bestämmelser (artiklarna 22–23) Parterna ska från och med avtalets ikraftträdande upprätta ett frihandelsområde i överensstämmelse med artikel XXIV i 1994 (Allmänna tull- och handelsavtalet). 7.4.2Avskaffande av tullar, avgifter och andra pålagor (artiklarna 24–30) EU och kommer att liberalisera handeln med de flesta produkter när avtalet träder i kraft. Handeln med jordbruksprodukter liberaliseras helt, med undantag för import av vitlök till EU där den tullfria importen begränsas. Handeln med industriprodukter liberaliseras helt. Avtalet innehåller en särskild mekanism för att motverka att jordbruksprodukter och bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i ett annat land exporteras till EU via . efter avtalets ikraftträdande ska parterna, på endera partens begäran, samråda för att överväga en utvidgad omfattning av liberaliseringen av tullar för handeln. 7.4.3Icke-tariffära åtgärder (artiklarna 31–33) Avtalet omfattar icke-tariffära åtgärder, som syftar på olika myndighetsåtgärder som begränsar eller försvårar internationell handel. Exempel på sådana handelshinder är kvoter, licenser och tekniska handelshinder. När det gäller icke-tariffära åtgärder slås i avtalet fast att parterna ska medge varandra s.k. nationell behandling i enlighet med bestämmelsen i artikel III i 1994 och att ingen av parterna får anta Prop.2013/14: 251 eller bibehålla förbud eller restriktioner vid import eller export, om inget annat anges i avtalet eller i enlighet med artikel XI i 1994. 7.4.4Administrativt samarbete och samordning (artiklarna 34–36) Avtalet slår fast att administrativt samarbete är av största vikt för tillämpning och kontroll av den förmånsbehandling som beviljas och att oegentligheter och bedrägeri i tullfrågor bör bekämpas. Om en part på grundval av objektiva dokumenterade uppgifter konstaterar att den andra parten uppvisat bristande administrativt samarbete och/eller under- låtenhet att kontrollera en oegentlighet eller ett bedrägeri, får den berörda parten tillfälligt avbryta den relevanta förmånsbehandlingen av den eller de berörda produkterna. 7.4.5Handelspolitiska skyddsåtgärder (artiklarna 37–43) I avtalet bekräftar parterna sina rättigheter och skyldigheter att vidta handelspolitiska skyddsåtgärder enligt bland annat bestämmelserna i 1994. Det finns också bestämmelser om öppenhet där parterna åtar sig att underrätta varandra i det fall man inleder en undersökning som gäller skyddsåtgärder. Eventuella skyddsåtgärder ska införas på ett sådant sätt som i minsta möjliga utsträckning påverkar parternas handel. Avseende så kallade antidumpnings- och utjämningsåtgärder är parterna överens om att använda sådana i enlighet med internationella regelverk och att i samband med denna typ av åtgärder säkerställa en fullständig redogörelse för omständigheterna som ligger till grund för beslutet. Tekniska handelshinder, standardisering, metrologi, ackreditering och bedömning av överensstämmelse (artiklarna 44–49) Avtalet omfattar även så kallade tekniska handelshinder. om tekniska handelshinder () införlivas i avtalet. avtalet ska parterna stärka sitt samarbete på området för tekniska standarder samt system för ackreditering och bedömning av överensstämmelse i syfte att öka den ömsesidiga förståelsen av sina respektive system och underlätta tillträdet till sina respektive marknader. I sitt samarbete ska parterna sträva efter att främja initiativ som Det som kan omfattas är stärkt regleringssamarbete och utveckling av högkvalitativ infrastruktur för standardisering. ska vidta nödvändiga åtgärder för att gradvis uppnå en anpassning till EU:s tekniska föreskrifter, standarder och motsvarande system och landet förbinder sig att följa de principer och den praxis som fastställs i relevanta delar av unionens regelverk. principen från om att etiketterings- eller märkningskrav inte mer handelsbegränsande än vad som är nödvändigt för att uppfylla ett legitimt mål. Sanitära och fytosanitära åtgärder Prop.2013/14: 251 (artiklarna 50–65) Med sanitära och fytosanitära åtgärder avses åtgärder som införs för att skydda människors, djurs eller växters liv och hälsa från risker som kommer från exempelvis sjukdomar, skadegörare och gifter. ska anpassa sina sanitära och fytosanitära åtgärder och sin lagstiftning om djurs välbefinnande till på området, vilket kommer att förenkla handelsprocedurerna ytterligare. En mekanism för snabbt samråd ska inrättas för att lösa handelsstörningar i samband med sanitära och fytosanitära åtgärder. Detta inbegriper ett särskilt system för snabba och tidiga varningar vid veterinära och fytosanitära nöd- situationer. 7.4.8Tullar och förenklade handelsprocedurer (artiklarna 66–75) Parterna erkänner i avtalet vikten av tull- och handelslättnadsfrågor i utvecklingen av handeln. För att främja handeln och en effektiv kontroll ska parterna därför stärka samarbetet på tullområdet och till avtalet finns ett protokoll om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor som närmare reglerar hur detta samarbete ska gå till. Protokollet ger en starkare rättslig ram för en korrekt tillämpning av tullagstiftningen och kampen mot smuggling. Till exempel ska den ena partens tullmyndighet efter begäran lämna de upplysningar som krävs för att den andra partens tullmyndighet ska kunna tillämpa tullagstiftningen på ett korrekt sätt. 7.4.9Etablering, handel med tjänster och elektronisk handel (artiklarna 76–136) När det gäller etablering omfattar frihandelsområdet bestämmelser om nationell behandling och mest gynnad nation-behandling av företag. I fråga om handel med tjänster medför avtalet ett brett marknadstillträde. Avtalet innehåller också möjligheten att ytterligare avreglera tjänste- handeln efter framtida anpassning till på områdena för finansiella tjänster, telekommunikation och elektronisk handel, post- och budtjänster samt internationella sjötransporttjänster. När det gäller tillfällig närvaro av fysiska personer för affärsändamål ska parterna enligt avtalet tillåta att en investerare från den andra parten anställer personer som är medborgare i EU:s medlemsstater respektive under förutsättning att de anställda är s.k. nyckelpersonal eller praktikanter med akademisk examen. Avtalet innehåller också åtaganden om marknadstillträde beträffande leverantörer som tillhandahåller tjänster på kontraktsbasis. Prop.2013/14: 251 Löpande betalningar och kapitalrörelser (artiklarna 137–140) Parterna åtar sig att i fritt konvertibel valuta och i enlighet med Internationella valutafondens (IMF:s) bestämmelser tillåta alla betalningar och överföringar mellan parterna på betalningsbalansens Parterna ska också, under vissa förutsättningar, garantera fri rörlighet för kapital i samband med exempelvis direktinvesteringar och återförande av eventuell vinst. 7.4.11 Offentlig upphandling (artiklarna 141–149) När det gäller offentlig upphandling kommer avtalet att ge tillträde till EU:s marknad i fråga om anbud över vissa tröskelvärden, med undantag för försvarssektorn. Detta efter en övergångsperiod under vilken kommer att anpassa sin lagstiftning till nuvarande och framtida EU-lagstiftning om offentlig upphandling. Ett utvidgat tillträde till EU:s marknad avseende anbud även under dessa tröskelvärden kan diskuteras när anpassningen har slutförts. 7.4.12 Immateriella rättigheter (artiklarna 150–202) Genom avtalet förbinder sig parterna att säkerställa ett effektivt skydd för immateriella rättigheter. Parterna bekräftar sina rättigheter och skyldigheter enligt olika internationella överenskommelser bland annat om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätt (TRIPs- avtalet). Avtalet omfattar dessutom bestämmelser om bland annat upphovsrätt, geografiska beteckningar, formgivning och patent som kompletterar och inbegriper bestämmelser om säker- ställande av skydd av immateriella rättigheter. 7.4.13 Konkurrens (artiklarna 203–209) Parterna framhåller vikten av fri konkurrens i sina handelsförbindelser. åtar sig att genomföra en heltäckande konkurrenslagstiftning som effektivt tar itu med bland annat konkurrensbegränsande avtal och samordnade förfaranden. I avtalet finns ett avsnitt om subventioner som är avsett att säkerställa att följer öppenhetsprinciperna och som innehåller lämpliga rapporteringsskyldigheter för detta ändamål. 7.4.14 Handelsrelaterade energibestämmelser (artiklarna 210–218) När det gäller handelsrelaterade energifrågor införs genom avtalet bindande bestämmelser om oavbruten transitering av energiprodukter och tillgång till infrastruktur för energitransport. Syftet är att säkerställa försörjningstrygghet och sörja för oberoende tillsynsmyndigheter på 7.4.15 Öppenhet (artiklarna 219–226) Prop.2013/14: 251