prop · H10391 · 2014-02-25 00:00:00 — Oavsett vilket mått för ekonomisk utsatthet som studeras ökar risken för låg ekonomisk standard om föräldrar är ensamstående, lågutbildade, yngre, utrikes födda och alldeles särskilt gäller det de som bott i i mindre än . Andelen ekonomiskt utsatta barn varierar stort i olika delar av landet. har de som fått det relativt sämre ökat i andel, medan den disponibla inkomsten i princip ökat för samtliga barnhushållstyper i reala termer. Detta är en naturlig följd av den ökade inkomstspridningen. Indikatorerna på målområdet en god levnadsstandard innefattar barnens familjers ekonomiska situation och om barn har tillgång till ett eget rum i bostaden. Här används måtten andel barn i familjer med inkomster av medianinkomsten, andel barn som bor i familjer med låg inkomststandard, andel barn i familjer med långvarigt ekonomiskt bistånd (tidigare socialbidrag), barn som berörs av vräkning och om barnet har eget rum. Det finns flera sätt att mäta den ekonomiska situationen på och måtten kompletterar ofta varandra. Måttet andel barn i familjer av medianinkomsten visar hur stor andel av barn som lever i familjer vars ekonomiska förhållanden gör att barnen troligtvis inte har tillgång till samma saker eller aktiviteter som andra barn, medan låg inkomststandard snarare visar hur många barn som lever i familjer som har det svårt att klara av de nödvändigaste utgifterna. levde av barnen i familjer med en disponibel inkomst av medianinkomsten för alla i . 4 , , , , . tid ökar andelen barn i familjer under den gränsen, medan andelen med Skr. 2013/14:91 låg inkomststandard5 minskar . Andel barn i hushåll med inkomst lägre än av medianinkomsten respektive låg inkomststandard (procent) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 Källa: 18, . Andel barn med tillgång till eget rum (procent) Källa: 18, . Barns boendestandard och utrymme speglar ofta familjens ekonomiska situation. av barnen som levde i familjer med lägst inkomster hade eget rum , jämfört av barn i familjer med högre inkomster. De flesta barn i har eget rum, men av diagram 2 framgår skillnaderna beroende på med vilka föräldrar som barnet bor 5 Inkomststandard=Hushållets disponibla inkomst/Hushållets baskonsumtion. Den disponibla inkomsten är summan av alla skattepliktiga och skattefria inkomster inklusive bidrag minus skatter. Baskonsumtionen består av riksnorm för försörjningsstöd 2010, schabloniserad boendeutgift, utgift för hushållsel efter hushållsstorlek, barnomsorgsutgift, lokala resor för personer , fack- och a-kasseavgift för personer som är anställda och jobbar minst halvtid samt Hemförsäkring. 2013/14:91 med. Det är nära dubbelt så vanligt med eget rum för barn till sammanboende föräldrar än bland barn som bor med en mamma. 31 barn per 100 000 berördes av vräkning 2012, vilket är en minskning jämfört med när mätningarna startade . Sammanfattande beskrivning: Enligt har varje barn rätt till liv och utveckling. Det innefattar bästa uppnåeliga hälsa, rätt till sjukvård och rehabilitering och rätt till en säker och utvecklande fysisk miljö. Nästan 9 av 10 barn säger själva att de har mycket bra eller bra Mer än vart tionde barn har psykiska besvär. könsskillnader när det gäller barns psykiska hälsa, då flickor i mycket högre utsträckning än pojkar har psykiska och psyko- Indikatorerna på målområdet bästa möjliga hälsa innefattar barns och ungas fysiska hälsa, tandhälsa, psykiska hälsa, användning av alkohol, narkotika och tobak samt självskattad hälsa. Internationellt sett har låg barnadödlighet. Omkring hälften av de barn som dör är gamla. Ungefär en fjärdedel av alla barn som avlider dör efter födseln. barn minskade , men planade ut under seklets slut. har spädbarnsdödligheten legat relativt på 2,5 per 1 000 barn. är gränsen för låg födelsevikt och andelen barn som väger mindre har varit relativt oförändrad vilket motsvarar att 11 barn per 1000 föds med låg födelsevikt. pojkar föds med låg vikt. Risken för låg födelsevikt ökar när modern är född i ett land utanför . Över en längre tidsperiod har antalet barn och ungdomar som har övervikt eller fetma nästan tredubblats. 1980/81 handlade det om fyra procent, 2009/10 var siffran , men efter det har ökningen En ytterligare del av barns hälsotillstånd är deras tandhälsa som blir allt bättre. av sexåringarna var fria från karies . Med det närmar sig WHO:s mål att av barnen i den åldersgruppen ska vara kariesfria . De yngsta barnen har friskast Tandhälsan blir sämre i takt med stigande ålder och bland tolvåringar är kariesfria. Psykiska och psyksomatiska besvär Mer än vart tionde barn mellan har psykiska besvär. som har svarat att minst två av de tre påståendena Jag känner mig ofta ledsen eller nere, Jag är ofta spänd och nervös och Jag är ofta sur och irriterad stämmer precis eller stämmer ungefär har klassificerats som att de har psykiska besvär. Fler flickor än pojkar har psykiska besvär vilket blir tydligare med åldern. Andel barn som anger att de har psykiska besvär (procent) Källa: 18, . Mer än en femtedel av barnen , fler flickor än pojkar, anger att de har psykosomatiska besvär. Här definieras psykosomatiska besvär som att minst en gång ha minst två av följande tre besvär: huvudvärk, ont i magen och svårt att somna. Användande av alkohol, tobak och narkotika När elever i årskurs 2012 fick frågor om sin alkoholkonsumtion svarade av flickorna och av pojkarna att de minst en gång dricker alkohol i en mängd som motsvarar en hel flaska vin. På gymnasiet är det fler: av flickorna och av pojkarna. har användandet minskat för alla grupper utom för flickor på gymnasiet som har haft en svag ökning. har andelen elever i årskurs 9 som röker och snusar minskat. av flickorna och av pojkarna rökte eller snusade . Det är vanligare att röka än att snusa och flickor röker i högre utsträckning än pojkar. Och på gymnasiet är det fler, där handlar det om av eleverna som röker eller snusar. av flickorna och av pojkarna i årskurs 9 har använt narkotika.6 Det är vanligare att ha prövat narkotika bland gymnasieelever, där är det av flickorna och av pojkarna. Bland gymnasieelever har andelen som provat ökat , främst bland pojkar. 6 T.ex. hasch, marijuana, amfetamin, ecstasy, LSD, kokain, heroin och GHB Sammanfattande beskrivning: Enligt har varje barn rätt till obligatorisk och kostnadsfri grundutbildning. Utbildningen ska syfta till att barnet ska utveckla respekt för de mänskliga rättigheterna, men också för sina föräldrar, den egna kulturella identiteten, det egna språket och sitt eget värde. Utbildningen ska också förbereda barnet för ett ansvarsfullt liv i ett fritt samhälle i en anda av bland annat förståelse, tolerans och jämlikhet mellan könen. De flesta barn uppnår gymnasie- och högskolebehörighet. Men vissa grupper av barn har en lägre sannolikhet att få en god utbildning. Pojkar har generellt sämre skolresultat än flickor. känner sig flickor oftare störda i sitt skolarbete än pojkar. Det finns även socioekonomiska skillnader och barn som inte bor med båda sina ursprungliga föräldrar har generellt sämre skolprestationer. Det gäller även barn med utländsk bakgrund, särskilt de barn som har en kort vistelsetid i . Indikatorerna på målområdet en god utbildning innefattar barns och ungdomars studieresultat, den psykosociala miljön i skolan samt personaltäthet och personalens kompetens i förskolan och skolan. av de barn som gått ut hade grundläggande behörighet att söka till gymnasiet, vilket är en svag nedgång. Det är något fler flickor än pojkar som är behöriga. Och fler behöriga barn bland de som bor med båda sina föräldrar, som har föräldrar med hög inkomst och barn med högutbildade föräldrar. var det något färre, , som uppnådde mål . Andelen varierar mellan olika kommuner, från . Det är en lägre andel som har uppnått mål för pojkar och bland barn till föräldrar med förgymnasial utbildning, med låg inkomst och bland barn som inte bor med båda sina föräldrar. Andelen är också lägre bland barn med utländsk bakgrund, särskilt de med kort vistelsetid i . Diagram 4 nedan visar skillnaden i hur stor andel som uppfyller mål mellan barn i familjer med olika inkomstnivåer. fler barn som växer upp i familjer med inkomst över dubbla medianinkomsten än de i familjer med inkomst av medianinkomsten uppnår mål. Skillnaden mellan flickor och pojkar kvarstår där fler flickor klarar målen. Andel barn som klarar mål efter hushållets inkomstgrupp (procent) Barn i familjer med Barn i familjer med Barn i familjer med Barn i familjer med Barn i familjer med Barn i familjer med , pojkar , flickor minst 60 men mindre minst 60 av men Källa: 18, . Efter avslutade gymnasiestudier hade av elever med slutbetyg från gymnasiet grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier . Fler flickor än pojkar och fler elever med svensk än utländsk bakgrund har grundläggande behörighet. Även bland elever med föräldrar med en hög utbildning, en hög inkomst och bland elever som bor med båda sina föräldrar är andelen behöriga högre. var andelen elever med grundläggande eller högre matematikkunskaper nästan fyra femtedelar bland 15-åriga elever. Det bedöms som genomsnittlig nivå, men presterade svenska elever över OECD- genomsnittet. Andelen är lägre bland elever med utländsk bakgrund än bland de med svensk. har svenska elevers läsförståelse minskat, från att tidigare ha presterat över OECD-genomsnittet blev resultatet en genomsnittlig nivå . Det finns också skillnader mellan elever från olika socioekonomiska bakgrunder. Antalet barn per årsarbetare i förskola och pedagogisk omsorg har varit På fritidshem har de dock blivit fler, från 20,5 barn till 20,1 barn per årsarbetare . har inte lärartätheten ändrats nämnvärt åt något håll i och på gymnasiet, men den har minskat i special- skolan och ökat i särskolan. var det runt 8 lärare per 100 elever i både och gymnasieskolan. I specialskolan var det 34 lärare per 100 elever, i grundsärskolan 29 och i gymnasiesärskolan 24. har andelen lärare med högskoleexamen minskat. avstannade minskningen och har andelen ökat Andelen behöriga lärare var 2012 högre i , , än i gymnasieskolan, . Andelen personal med pedagogisk högskoleutbildning är högre i förskolan än i pedagogisk omsorg (tidigare familjedaghem). har drygt hälften pedagogisk högskoleutbildning medan det i pedagogisk Andelen med pedagogisk högskoleutbildning är också högre i förskolor i regi jämfört med förskolor i enskild Lärare med specialpedagogisk högskoleexamen har minskat sedan 2008, från inom särskolan och från Minskningen har pågått . Hur barnen har det i skolan Barn har fått frågan om de har blivit mobbade av andra elever. av eleverna i årskurs 4–6 hade känt sig mobbade. Bland de äldre eleverna i årskurs 7–9 och gymnasiet är siffran tre procent.7 Både bland äldre och yngre elever svarar att de känner sig mobbade av lärare. Det är inga större skillnader mellan barn med olika bakgrund. Bland de yngre eleverna känner nästan 9 av 10 elever arbetsro i skolan. Svaren från de olika åldersgrupperna går inte att jämföra direkt, men bland de äldre eleverna svarar två tredjedelar att de har arbetsro i skolan. Elever har fått frågor om hur ofta de upplever att andra tycker illa om dem och om de utsatts för våld eller felaktiga anklagelser. De äldre eleverna har också tillfrågats hur ofta de känner sig kränkta via sms, mms och sociala medier på internet. 3 av 10 elever i årskurs 4–6 har utsatts för kränkande behandling. Bland äldre elever är det vanligare att elever i årskurs 7–9 har utsatts för kränkande behandling, 2 av 10, än elever i gymnasiet, 1 av 10. Av diagram 5 framgår att det är något vanligare för pojkar att ha blivit utsatta för kränkande behandling och att andelen minskar generellt mellan högstadiet och gymnasiet. Andel barn som utsatts för kränkande behandling (procent) Åk 7-9, pojkar Åk 7-9, flickor Gymnasiet, Källa: 18, . Bland elever i årskurs 4–6 känner nästan två tredjedelar sig störda i skolarbetet. Flickor upplever det något oftare än pojkar. Frågeställningarna har varierat mellan olika åldersgrupper och kan inte jämföras direkt. Men för äldre elever ökade andelen som kände sig störda i skolarbetet till 2009 jämfört . 7 Siffrorna är dock inte jämförbara, eftersom frågorna formulerats om på olika sätt. Sammanfattande beskrivning: Enligt har varje barn rätt till omvårdnad, att växa upp under trygga förhållanden och att utvecklas i sin egen takt och utifrån egna förutsättningar. Föräldrar och vårdnadshavare som ansvarar för barnets uppfostran ska få lämpligt bistånd. Ett barn som är skilt från en eller båda föräldrarna har rätt att upprätthålla en personlig och direkt kontakt med dem, om det inte strider mot barnets bästa. Barn med funktionsnedsättning har rätt till särskild omvårdnad. Barnets fysiska miljö ska vara trygg och utvecklande och de ska skyddas mot narkotika. De allra flesta känner sig trygga i skolan, få drabbas av olyckor eller dödsfall. Man kan se en relativ minskning av hur många som har haft möjlighet att prova narkotika. Andelen aborter bland 13-17-åringar har minskat. Indikatorerna på målområdet en trygg uppväxt omfattar barns och ungas upplevda trygghet i skolan, barns egen uppfattning om hur de kommer överens med sina föräldrar, tillgång till narkotika, barn och ungdomar som drabbas av skador samt graviditeter bland flickor. I skolan och hemma av alla barn svarar att de känner sig trygga i skolan. De äldre barnen, pojkar och barn med sammanboende föräldrar känner sig något tryggare i skolan. Enbart av barnen säger att de inte kommer överens med sina föräldrar. har ungefär lika många elever svarat ja på frågan om de haft möjlighet att prova narkotika. handlade det om av pojkarna och av flickorna i årskurs 9. 2 hade av pojkarna och av flickorna haft möjlighet att prova narkotika . innebär det en minskning för elever i årskurs 9, medan det legat i stort oförändrat för elever i årskurs 2. 2013/14:91 Diagram 6. Andel elever som har haft möjlighet att prova narkotika (procent) Gymnasiet åk 2, Pojkar Gymnasiet åk 2, Flickor Källa: 18, . Barn som söker hälso- och sjukvård förekom 971 skador per 100 000 barn som krävde plats på sjukhus och pojkar drabbas oftare än flickor. Skador som leder till dödsfall är vanligare bland äldre barn än bland yngre. Orsakerna är jämt fördelade mellan skadetyperna transportolyckor, självmord och övriga olyckor. var det 3,7 skador per 100 000 barn som ledde till dödsfall, vilket motsvarar en svag nedgång . Aborter bland flickor mellan har minskat och 2011 utfördes 8,7 aborter per 1 000 flickor. Andelen flickor som fött barn har varit ganska . var det 1,2 per 1 000 flickor i åldrarna som födde barn. Sammanfattande beskrivning: Enligt har varje barn rätt till att få uttrycka sina åsikter och att bli lyssnad på utifrån två perspektiv: Barn som kollektiv har rätt till inflytande i frågor som rör dem. Den rätten gäller till exempel de verksamheter som rör barn och de politiska beslut som påverkar barn och ungdomar. Det enskilda barnet har rätt att få komma till tals och bli respekterad i frågor som direkt rör honom eller henne. Barn har rätt till yttrandefrihet, information och rätt att delta i kulturella och konstnärliga verksamheter. Flickor är ofta mer delaktiga än pojkar, förutom när det gäller att följa nyheter, vilket pojkar gör i större utsträckning. Många barn deltar i fritidsaktiviteter. Socioekonomiska levnadsvillkor påverkar i viss mån: exempelvis har barn till föräldrar med hög inkomst och hög utbildning högre delaktighet i samhället. Indikatorerna på målområdet barns delaktighet i samhället innefattar barns inflytande i skolan och hemma, tillgång till information och deltagande i kulturverksamhet, idrotts- och föreningsliv. av de yngre eleverna (årskurs 4–6) anser att de har inflytande i skolan. Bland de äldre eleverna är det fler på gymnasiet () som anser att de har inflytande än i årskurs 7–9 (). av barnen tycker att de har inflytande hemma, ju äldre barn desto fler med inflytande, fler bland flickor än pojkar och något fler med utländsk bakgrund än svensk bakgrund. Drygt var femte elev i årskurs 4–6 följer nyhetsrapporteringen i TV, radio och på internet . På gymnasiet är det drygt var tredje elev. Pojkar följer nyheterna i större utsträckning än flickor. När det gäller att läsa böcker är situationen omvänd och flickorna läser mer än pojkarna och yngre barn läser mer än äldre. Vart femte barn mellan läser böcker på sin fritid. av eleverna som deltar i musik- eller kulturskola är flickor. Nästan alla barn () anger att de besökt minst en kulturaktivitet . Det gäller alla barn över hela landet och det finns inga egentliga skillnader i ålder, familjetyp eller antal syskon. Yngre barn deltar mer i idrottsaktiviteter än äldre, men skillnaden mellan pojkar och flickor är liten. Tre femtedelar av 10–18-åringar uppger att de deltar i idrottsaktiviteter minst en gång . Här syns socioekonomiska skillnader, då barn i familjer med låg inkomst, högst förgymnasial utbildning och från arbetarhushåll mer sällan deltar i idrottsaktiviteter. I diagram 7 nedan framgår att det är vanligt för barn att idrotta, men att det skiljer sig mellan olika grupper. Exempelvis är det något vanligare för pojkar än för flickor, och den skillnaden ökar när det gäller barn med utländsk bakgrund. Likaså syns tydlig skillnad beroende på familjernas inkomst. Andel barn som regelbundet deltar i idrottsaktiviteter8 familjer med familjer med Källa: 18, . En femtedel av barnen, fler flickor än pojkar deltar minst en gång på sin fritid i en aktivitet som inte har med idrott att göra med en 8 För 2011-2012 saknas uppgifter kring inkomstgrupp 2013/14:91 vuxen ledare. Även här finns socioekonomiska skillnader. Barn till föräldrar utan eftergymnasial utbildning, med låg inkomst och barn i arbetarhushåll deltar mer sällan i föreningsliv. 4.7Samhällets stöd och skydd Sammanfattande beskrivning: Enligt har varje barn rätt att få skydd mot övergrepp och utnyttjanden av olika slag. Detta gäller bland annat skydd mot missförhållanden och övergrepp i familjen, mot ekonomiskt eller sexuellt utnyttjande, mot handel med barn och mot väpnade konflikter. Samhället har skyldigheter att på olika sätt skydda barnet när hon eller han befinner sig inom den sociala barn- och ungdomsvården, rättsprocessen eller asylprocessen. Tonåringar får mer skydd och stöd i form av placeringar än yngre barn och fler pojkar än flickor placeras. Det visar sig också att barn och ungdomar som inte bor med båda sina föräldrar i högre utsträckning deltar i och är utsatta för brott. Ungdomar som lever i familjer med de lägsta inkomsterna eller där föräldrarna som mest har förgymnasial utbildning har lagförts i väsentligt högre grad än andra jämnåriga. Ungdomar med utländsk bakgrund lagförs i högre grad än jämnåriga med svensk bakgrund. Indikatorerna på målområdet samhällets stöd och skydd innefattar barn som varit placerade för vård utanför det egna hemmet, barn som återplaceras i ett hem för vård eller boende (HVB) eller familjehem efter avslutad vård. Det innefattar även barn som deltagit i brott eller blivit lagförda för brott, barn som utsatts för brott liksom lagförda sexualbrott mot barn. Knappt en procent (72,7 per 10 000) av alla barn var placerade utanför det egna hemmet . Omkring tre fjärdedelar av barnen är placerade i familjehem. Pojkarna är fler än flickorna och tonåringar är i tydlig majoritet. 8,9 barn per 10 000 är placerade inom institutionsvården i ett hem för vård och boende (HVB) eller ett särskilt ungdomshem . Andel barn som återplaceras efter placeringens slut var 2011 4,7 per 100 000 barn, vilket är en minskning . Det är sex gånger vanligare bland tonåringar (13–) än bland barn . Barn som begår brott och är utsatta för brott Av de som går i klass 9 uppger 6 av 10 att de har begått något brott. De klart vanligaste brotten är lindrigare stölder och skadegörelse. Pojkar deltar i brott i högre utsträckning än flickor. Och barn som bor med en förälder deltar oftare i brott än barn som lever med båda sina föräldrar. Det har inte skett några förändringar . Niondeklassare har fått frågan om de har utsatts för brott. 2013/14:91 svarar att de utsatts för stöld, våld eller hot . som inte bor med båda sina föräldrar har i högre utsträckning varit utsatta för brott än jämnåriga som lever med båda sina föräldrar. Utsattheten för brott är högre bland unga med utländsk bakgrund. 2012 lagfördes 368 sexualbrott mot barn. av alla ungdomar i åldern 15–lagfördes9 för brott . Pojkar lagförs för brott mer än dubbelt så ofta som flickor. Ungdomar som lever i ekonomiskt utsatta och lågutbildade familjer lagförs oftare, liksom ungdomar med utländsk bakgrund. För barn som lever i hushåll med en disponibel inkomst av medianen löper av pojkarna risk för att bli lagförda medan motsvarande siffra för flickor är . Att vara flicka minskar risken med över hälften och att bo i ett hushåll som har disponibel inkomst av mediangränsen ökar risken med ungefär tre fjärdedelar. kan man se att har inneburit en liten minskning i andelen barn som blivit lagförda för brott. Barn lagförda för brott antal/1 000 barn Barn i familjer av Barn i familjer mellan 60 och 200 Barn i familjer av Källa: 18, . 4.8De flesta barn har det bra, men arbetet fortsätter Sammantaget visar indikatorerna och uppföljningssystemet att de allra flesta barn och ungdomar har det bra i och växer upp under goda levnadsvillkor inom samtliga sex målområden. har den ekonomiska situationen förbättrats realt för de flesta barnhushållen. Hälso- och sjukvården ger barn goda förutsättningar vad gäller spädbarnsdödlighet och låg födelsevikt, som det finns barn med psykiska och psykosomatiska besvär. Nästan 9 av 10 barn går ut med gymnasiebehörighet. Likaså känner sig de allra flest barn trygga i skolan. Många barn läser böcker, deltar i kultur och idrottsaktiviteter samt föreningsliv. Det är få som blir placerade och 9 Med lagföring avses fällande domar i tingsrätt eller att en åklagare har utfärdat strafföreläggande eller meddelat åtalsunderlåtelse. 2013/14:91 omhändertagna, andelen återplacerade har minskat och få blir lagförda för brott. Men det finns fortsatt barn som har svårigheter och det är också tydligt vilka situationer som ger ökad risk för utsatthet av olika slag. Att ha föräldrar med låg disponibel inkomst, med låg utbildning eller föräldrar födda utomlands ger en ökad risk. För vissa företeelser ökar även risken om man bor i hushåll med enbart en vuxen. Det ger en bild av att det kan finnas ansamlingar av riskfaktorer för vissa barn och ungdomar. Exempelvis löper barn till föräldrar med lägre utbildning, risk för sämre skolresultat, ekonomisk utsatthet och att inte delta i föreningsliv. Om ett och samma barn råkar ut för alla dessa tre situationer har det sannolikt även en än större risk för utsatthet. Därför vore det önskvärt att kunna mäta ansamling av risker vilket är en del av hur uppföljningssystemet behöver utvecklas för att kunna ge mer relevanta uppgifter om hur barns levnadsvillkor i utvecklas . Det finns grupper av barn med ökad risk för ekonomisk utsatthet, även med ytterligare risker. Regeringens arbete för att nå och stödja dessa grupper beskrivs i nästa kapitel. 5Åtgärder för att stärka barns och ungas uppväxtvillkor Sammanfattande beskrivning: Målet för barnrättspolitiken är att barn och ungdomar ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Detta innebär att alla barn och ungdomar, oavsett bakgrund och förutsättningar, ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Regeringen anser att barn som är ekonomiskt utsatta, och därmed ofta även socialt utsatta, särskilt ska uppmärksammas inom ramen för barnrättspolitiken. För att förbättra uppväxtvillkoren för barn i ekonomisk och social utsatthet krävs åtgärder inom ett flertal olika områden. En samlad bild visar att både förebyggande och reaktivt arbete pågår.