prop · H2031d23 · 2014-10-23 00:00:00 — För att finansiera registreringen av marknadsaktörer på elmarknaden, i enlighet med REMIT-förordningen och kostnaderna för den tillsyn som ska bedrivas av den utpekade tillsynsmyndigheten () beslutade den förra regeringen om förordningen (2014:1059) om vissa avgifter för registrering och tillsyn över handeln på grossistenergimarknaden. Förordningen träder i kraft . Det har även pågått ett kommittologiförfarande avseende detaljerade krav på inrapportering av marknadsaktörer gällande fundamentala data och transaktionsdata till . Förslaget har antagits av EU och kommer att träda i kraft . I regleringsbrevet fick i uppdrag att utvärdera olika prissäkringsinstrument på elmarknaden och ange förrespektive nackdelar med respektive instrument, framför allt med avseende på övergripande konkurrens och konsumentnytta. inkom med rapporten av prissäkringsinstrument (dnr N2013/4614/E). konstaterar att ett byte av prissäkringsinstrument till den i gällande ordningen med s.k. transmissionsrättigheter riskerar att försvaga den nordiska modellen och att det därför vore direkt olämpligt att byta modell. har även haft i uppdrag att utvärdera elområdesindelningen och de konsekvenser denna har fått för marknadens funktion och aktörer. inkom med sin slutrapport av effekterna av elområdesindelningen (dnr 2014/1570/E). konstaterar att de prismässiga effekterna av elområdesreformen har dämpats samt att konkurrensen på slutkundsmarknaden är fortsatt god. I regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att analysera och rapportera hur den nordiska elmarknadens utveckling kommer att påverkas av bland annat kostnadsutvecklingen för ny elproduktion, nya utlandsförbindelser, ny förnybar elproduktion och planerad avveckling av befintliga elproduktionsanläggningar. redovisade uppdraget i rapporten för den nordiska elmarknaden (dnr N2013/2288/E). Rapporten fungerade också som ett underlag vid en elmarknadskonferens som ägde rum i den 18–inom ramen för det svenska ordförandeskapet i . Inom ramen för ordförandeskapet hölls ytterligare en elmarknadskonferens i . Syftet var att tillsammans med aktörer på elmarknaden diskutera om den nuvarande indelningen i elområden är ändamålsenlig ur ett nordiskt perspektiv eller om det kan finnas skäl att titta på alternativa indelningar. Konsultrapporten bidding zones (dnr N2013/4786/E) utgjorde även ett underlag för diskussionerna vid konferensen. Inom pågår ett arbete med att genomföra en reform med en gemensam nordisk slutkundsmarknad. Underlaget för denna reform har tagits fram av de nordiska tillsynsmyndigheternas samarbetsorganisation . Reformen syftar till att förenkla för elkunden och att stärka konkurrensen på elmarknaden genom att införa en modell som innebär att elhandlaren blir den centrala kontaktpunkten för elkunden. Detta är en del av genomförandet av en gemensam nordisk slutkundsmarknad för el som syftar till att underlätta för elhandlare att etablera verksamhet över nationsgränserna. Som ett led i detta arbete gav den förra regeringen i uppdrag att utföra två utredningar och inspektionen har redovisat dessa uppdrag till regeringen. Dels i rapporten för kunden – förslag som ökar förutsättningarna för en nordisk slutkundsmarknad, Ei R2013:09 (dnr N2013/3122/E) där bl.a. lämnar förslag om att elhandlarna ska bli kundens huvudsakliga kontaktpunkt. Förslagen innebär även en obligatorisk samfakturering av elhandels- och elnätsavgiften samt att elhandlaren blir kundens kontaktpunkt vid byte och flytt. Dels i rapporten som möjliggör nordisk balansavräkning Ei R2014:06 (dnr N2014/1228/E) där lämnar förslag som gör det möjligt för att i samarbete med systemoperatörerna i övriga nordiska länder etablera en gemensam balansavräkning. Rapporterna har remissbehandlats och bereds inom . I denna proposition (volym 1, avsnitt 6) föreslår regeringen att det införs en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Skattereduktionen gäller den som framställer förnybar el, i en och samma anslutningspunkt matar in förnybar el och tar ut el, har en säkring om högst i anslutningspunkten och har anmält sin mikroproduktion till nätkoncessionshavaren. Skattereduktionen lämnas till fysiska och juridiska personer, dödsbon och svenska handelsbolag. Underlaget för skattereduktionen består av de kilowattimmar förnybar el som har matats in i anslutningspunkten under kalenderåret, dock högst så många kilowattimmar som även har tagits ut i anslutningspunkten . Underlaget för skattereduktionen får inte överstiga , vare sig per person eller per anslutningspunkt. Skattereduktionen uppgår till underlaget multiplicerat med . Skattereduktionen lämnas som ett s.k. stöd av mindre betydelse enligt . Det innebära att mikroproducenter som är företag får göra skattereduktion bara om villkoren i Europeiska kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse är uppfyllda. Skattereduktionen träder i kraft . har beslutat om att anta bestämmelserna i propositionen Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet (prop. 2013/14:174, bet. 2013/14:NU18, rskr. 2013/14:221). Bestämmelserna trädde i kraft och omfattar bl.a. ett antal förslag som rör faktureringen och debiteringen gentemot kunderna. Bland annat är det förbjudet för elnätsföretagen och elhandelsföretagen att ta ut en särskild avgift vid fakturering. Vidare ska elhandlarna debitera kunderna efter deras faktiska förbrukning. Slutligen ska elhandlarens faktura vara tydlig och innehålla information om den uppmätta förbrukningen och de priser som debiteringen bygger på. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 sker en förhandsprövning av elnätstarifferna genom att i förväg fastställer en intäktsram för , normalt . Den första tillsynsperioden avser 2012–2015 och fattade beslut om elnätsföretagens intäktsramar . I bedömningen har värderat dels vilka kostnadsökningar som är skäliga, dels vad som är en rimlig ersättning för det kapital som elnäten i motsvarar. Ungefär hälften av beslut har överklagats till domstol och Förvaltningsrätten i avgjorde dessa ärenden . Vissa av dessa ärenden har överklagats till Kammarrätten i och kammarrätten har meddelat prövningstillstånd i fyra ärenden. i dessa ärenden förväntas . Reglering av elnätföretagens intäktsramar beslutade att anta regeringens förslag till lagändring i propositionen Elnätsföretagens intäktsramar (prop. 2013/14:85). Bestämmelserna trädde i kraft och innebär att det införs nya normgivningsbemyndiganden i 5 kap. ellagen (1997:857) om att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, ska få meddela föreskrifter om beräkning av skäliga kostnader och beräkning av en rimlig avkastning i samband med att elnätsföretagens intäktsramar bestäms. har även fått i uppdrag att utreda ändringar i kapitalbasförordningen som följer av de nya bemyndigandena. I uppdraget ingick bl.a. att jämföra olika metoder för att beräkna kapitalkostnader och beskriva för- och nackdelarna med respektive metod. I rapporten och tydligare reglering av elnätsföretagens intäktsramar - förslag till ändringar i förordningen om fastställande av intäktsram inför tillsynsperioden –2019, Ei R2014:09 (dnr N2014/1645/E) redovisade sitt uppdrag. fattades ett regeringsbeslut om förordningen (2014:1064) om intäktsram för elnätsföretag. Bestämmelserna i förordningen följer till stora delar 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 förslag till reglering och förordningen träder i kraft . Förslag om exklusivitetsregel i ellagen I exklusivitet gentemot , Ei R2013:15 (dnr N2013/4520/E) föreslås införande av en exklusivitetsregel i ellagen för att hindra ingripande med stöd av som medför förbud att använda ledningen. Regeringen följer frågan men avser inte att vidta några åtgärder med anledning av rapporten. Den förra regeringen beslutade att tillsätta ett samordningsråd med kunskapsplattform för smarta elnät (dir. 2012:48). för smarta elnät, som ska verka –2014, ska etablera en nationell kunskapsplattform för att inhämta, sammanställa och sprida kunskaper om smarta elnät. ska även utarbeta ett förslag till handlingsplan för utvecklingen av smarta elnät i . överlämnade sin årsrapport till regeringen (dnr N2014/649/E). I årsrapporten redovisades bl.a. resultatet av samordningsrådets arbetsplanering och det övergripande analysarbete som genomförts. När näringsliv och andra sektorer i samhället utsätts för elavbrott störs samhällsekonomin på olika sätt genom direkta och indirekta kostnader. De sammanlagda kundkostnaderna som orsakades av elavbrott uppskattas i i elnäten (dnr N2014/995/E) till . gäller enligt ellagen att leveransavbrott i överföringen av el inte ska överstiga . I propositionen En tydligare rätt till avbrottsersättning (prop. 2012/13:193) har rätten till avbrottsersättning förtydligats genom en ändring i ellagen (1997:857). Syftet är att bättre säkerställa att elanvändarna får ersättning vid långvariga elavbrott. Bestämmelsen trädde i kraft . analys i rapporten i elnäten indikerar att det fortfarande finns brister i elnäten trots de omfattande investeringar som branschen gjort . Som en följd av de anmärkningsvärt många elavbrott som varat längre än /12 har en fördjupad granskning genomförts av ett urval av de berörda nätföretagen. Analysen visar även att den dominerande orsaken till långvariga elavbrott under stormarna har varit träd som fallit på oisolerade luftledningar inom lokalnäten. Som ett resultat av tillsyn har fem nätföretag förelagts att redovisa vilka åtgärder de kommer att vidta för att leva upp till ellagens krav. Inspektionen kommer också att särskilt följa upp utvecklingen av leveranssäkerheten hos 13 andra nätföretag som placerats på en observationslista. samlar in data om elavbrott på kundnivå. Denna högupplösta avbrottsstatistik ger möjligheter till en utvidgad och mer träffsäker analys av leveranssäkerheten i olika delar av elnäten. Därtill kan tillsynen effektiviseras och i högre grad fokuseras till de delar av elnätet där det finns väsentliga brister. Med hjälp av näringslivsklassificeringen av kunderna ges också nya möjligheter att uppskatta avbrottskostnaderna för kunderna. Därigenom skapas bättre möjligheter att utveckla en långsiktigt kostnadseffektiv och tillförlitlig elförsörjning där kundernas avbrottskostnader vägs mot företagens underhålls- och investeringskostnader i nya elnät. I Tabell 2.9 redovisas några intressanta nyckeltal för leveranssäkerheten i de svenska lokalnäten. Tabell 2.9 Driftstörningar i de svenska lokalnäten som varat Genomsnittlig avbrottsdata för de svenska lokalnäten 2012 (min/kund) CATAIDI (min/drabbad kund) SAIFI (antal avbrott/kund) CAIFI (antal avbrott/drabbad kund (minst 12 avbrott, %) ASAI Tillgänglighet (%) har beslutat om att anta lagförslagen i propositionen Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet (prop. 2013/14:174, bet. 2013/14:NU18, rskr. 2013/14:221). De nya bestämmelserna trädde i kraft och föreskriver bland annat att ett elnätsföretag ska genomföra en anslutning till elnäten inom skälig tid samt att elnätsföretagen ska ha standardiserade rutiner för anslutning av elproduktionsanläggningar samt skyldighet att installera elmätare på lägenhetsnivå vid nybyggnad och ombyggnad av flerfamiljshus. I regleringsbrevet fick i uppdrag att följa utvecklingen av så kallade anvisningsavtal, dvs. avtal för kunder som inte har gjort något aktivt val av elavtal. I rapporten elavtal – nuläget och framtida utveckling (dnr 2013/5129/E) konstaterar att antalet kunder med anvisningsavtal visserligen minskat men att det finns brister avseende hur dessa avtal benämns hos elhandlarna, hur frekvent elkunderna får information om sitt ofördelaktiga avtal och hur själva informationen går till. Elbranschen, Svensk energi samt de oberoende aktörerna har för att komma tillrätta med de ovan nämnda bristerna erbjudit frivilliga åtaganden från aktörernas sida. har fått i uppdrag att följa upp dessa åtaganden. fick i regleringsbrevet i uppdrag att utvärdera timmätningsreformen och inkom med sin utvärdering i rapporten av timmätningsreformen (dnr N2014/1072/E). konstaterar att få elanvändare har visat intresse för timavtal. Skälen till detta är enligt inspektionen att det finns dålig information om timavtal samt att det krävs att elanvändaren själv kontaktar elhandlarens kundtjänst för information om timavtal i stället för att elhandlarna aktivt erbjuder sådana avtal. I stort sett alla delar av det svenska samhället är beroende av en väl fungerande elförsörjning med god leveranssäkerhet. Elavbrott kan leda till omfattande störningar i viktiga samhällsfunktioner och förorsaka betydande materiella skador och ekonomiska förluster hos kunderna. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Därmed minskar toleransen för avbrott och störningar i elförsörjningen i hela samhället. De elberedskapsåtgärder som ska vidtas enligt elberedskapslagen (1997:288) har ändrats från att syfta till att tillgodose elförsörjningen i landet vid höjd beredskap till att syfta till att förebygga, motstå och hantera sådana störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället. () har som elberedskapsmyndighet genomfört beredskapshöjande åtgärder i teknik, kommunikation, fysiskt skydd samt övning och utbildning. har bidragit med medel till störningsreserven för att upprätthålla beredskapen av gasturbinanläggningar för att vid större driftstörningar kunna starta s.k. ö-drift (när ett elsystem inom ett begränsat geografiskt område drivs lokalt) och elproduktion. har också kartlagt och utfört åtgärder för att möjliggöra dödnätsstart, reglerförmåga, fjärrkontroll och talkommunikation. För att minska risken för intrång och skadegörelse har kameraövervakning, larm och fysiskt skydd installerats vid ett antal prioriterade anläggningar. deltar i samarbete kring frågor om rymdväder. Det svenska stamnätet bedöms generellt ha en god tålighet mot geomagnetiskt inducerade strömmar. har genomfört övningar och utbildningar tillsammans med elbranschen, personal ur frivilligorganisationerna, de nordiska stamnätsoperatörerna och myndigheter. har även tillsammans med genomfört regionala el- och teleseminarier för att utveckla ökad förståelse och samverkan. Energisektorn är beroende av väl fungerande elektroniska kommunikationer, inte minst vid återställningsarbeten efter större elavbrott. I samband med övningar och utbildningar har arbetat för att öka kännedomen och användningen av det digitala kommunikationssystemet bland elaktörerna. Vid mycket allvarliga störningar i elförsörjningen kan det uppstå sådan effektbrist att man tvingas prioritera bland elanvändarna för att minska störningen på samhällsviktig verksamhet. Från att ha varit ett utvecklingsprojekt blev Styrel en ordinarie arbetsuppgift för , som därefter arbetat med att vidareutveckla planerings- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 har också tagit fram föreskrifter som började gälla . Föreskrifterna innebär att metoden för Styrelsplaneringen tillämpas på ett konsekvent och strukturerat vis i hela samhället. verkar också för att främja dammsäkerheten i landet. I arbetet ingår att följa och medverka i dammägarnas utveckling av dammsäkerheten, samverka med berörda myndigheter och aktörer samt att rapportera till regeringen om den utveckling som sker (dnr N2013/5877/E). Rutiner för utökad dammsäkerhetsrapportering och myndighetsuppföljning för dammar som skulle orsaka särskilt stora konsekvenser i händelse av dammbrott har utvecklats av . Arbete med en samordnad beredskapsplanering för dammbrott för de största kraftverksälvarna pågår. har gjort en nationell sammanställning av dammägarnas årsrapportering till respektive länsstyrelse. Svenska kraftnäts förstärkta insatser för tillsynsvägledning i linje med regeringsuppdrag behöver även ökade insatser från för att bli verkningsfulla verktyg. En samlad reglering av frågor om dammsäkerhet har införts i (prop. 2013/14:38, bet. 2013/14:FöU8, rskr. 2013/14:155). Regleringen syftar till att förebygga dammbrott, bland annat genom att stödja utvecklingen av dammsäkerhetsarbetet hos dammägarna samt stärka tillsynen av dammsäkerheten. har till uppgift att förvalta och driva stamnätet för el i , inklusive utlandsförbindelserna, samt att vara systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857) vilket innebär att ansvara för den löpande momentana elbalansen och det svenska elsystemets övergripande driftsäkerhet. Svenska kraftnäts främsta mål är en hög driftsäkerhet i nätverksamheten. uppgick antalet driftstörningar till 177 stycken, varav endast 1 innebar leveransavbrott. Den energi som inte levererades uppgick till 0,2 MWh. ansvarar vidare för att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenska elsyste- met enligt lagen (2003:436) om effektreserv. En tillräcklig effektreserv är en grundläggande förutsättning för att en säker elförsörjning ska kunna upprätthållas, även vid extrem väderlek. Den upphandlade effektreserven uppgick /13 till 1 719 MW, varav 464 MW utgjordes av förbrukningsreduktion. /14 fanns en effektreserv om 1 489 MW upphandlad, varav 531 MW utgjorde förbrukningsreduktion. Delar av effektreserven aktiverades då prognoserna pekade mot ett nytt svenskt förbrukningsrekord. Utfallet blev dock inte så högt som förväntat och det fanns andra uppregleringsmöjligheter att ta till. Effektreserven stoppades därför . fick i regleringsbrevet i uppdrag att utvärdera om de antaganden som låg till grund för beslutet om effektreservens utfasning till 2020 fortfarande gäller. I uppdraget ingick att beakta de senaste årens användning av reserven. har i rapporten – En uppföljning och analys av avvecklingen av den svenska effektreserven (dnr N2013/4711/E) redovisat sin bedömning. konstaterar att elmarknaden i huvudsak utvecklas i linje med vad som förutsattes och att förutsättningarna för övergång till en marknadslösning 2020 är oförändrade. anser emellertid att effektreservens sammansättning av andelen produktionsresurser och förbrukningsreduktioner bör kunna avgöras av . Med anledning av detta beslutades att ändra förordningen (2010:2004) om effektreserv så att fördelningen mellan förbrukningsreduktion och produktion bestäms av men att ska bestå av förbrukningsreduktion. En väl fungerande konkurrens på kraftmarknaden och på elhandelsmarknaden utgör avgörande förutsättningar för en effektiv elmarknad med konkurrenskraftiga elpriser. Elkunderna har full frihet att välja vilken elhandlare man vill köpa sin el ifrån. Informationen om hur elmarknaden fungerar och möjligheten att jämföra de olika elhandelsbolagens erbjudanden har kontinuerligt förbättrats. var sammantaget över 1,6 miljoner hushållskunder aktiva på elmarknaden, antingen genom att byta elhandlare eller genom att teckna ett nytt avtal. Det motsvarar av det totala antalet hushållskunder på den svenska elmarknaden. Ökad aktivitet bland kunderna leder till en ökad konkurrens mellan elhandlarna, vilket kan pressa priserna och gynna konsumenter och företag genom bättre erbjudanden. Vidare har andelen konsumenter som fortfarande inte har gjort något aktivt val av elavtal, dvs. kunder med s.k. anvisningsavtal/tillsvidarepris, sjunkit från till . Den sjunkande andelen kunder med tillsvidarepris är sannolikt ett resultat av att kunderna på elmarknaden blivit mer medvetna om att tillsvidarepriset ofta är högre än priset för fasta eller rörliga avtal som kunden aktivt tecknar med ett elhandelsföretag. Det finns dock en fortsatt omotiverad prisskillnad mellan vad kunder med anvisningsavtal betalar för elen och vad kunder som aktivt ingått avtal med en elhandlare betalar. har hushållskundernas samlade elkostnader ökat, vilket skapar ekonomiska incitament för minskad elförbrukning och en effektivare elanvändning. Även elnätsavgiften har ökat och kommer enligt regeringens bedömning fortsätta stiga framöver till följd av ett ökat behov av nyinvesteringar för att bl.a. tillgodose ökade krav på leveranssäkra elnät och nätutbyggnad för att klara introduktionen av en ökad andel förnybar el. har energiutgifternas andel av hushållens totala utgifter legat relativt , vilket beror på att hushållens disponibla inkomst har ökat . Stigande elnätsavgifter och variationerna i elpriset visar på behovet av en ökad flexibilitet för efterfrågan på el för att konsumenterna lättare ska kunna anpassa sin elanvändning utifrån rådande priser. Genom timmätning av el ökar möjligheten för konsumenten att förbruka el när elpriset är lägre. Detta stärker konsumenternas ställning på elmarknaden som det bidrar till ett lägre effektuttag under kritiska perioder och därmed till ett mer effektivt resursutnyttjande. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 andel kunder som har en mer flexibel elförbrukning kan därmed bidra till att minska extrema pristoppar. Det är betydelsefullt att kunderna är aktiva och att marknadens efterfrågesida är flexibel. En långsiktig inriktning skulle kunna vara att införa obligatorisk timmätning för alla kunder. Införandet av elområden i har inneburit att kunder i olika områden har mött olika elpriser. Främst är det kunderna i , elområde 4, som har fått högre elpris jämfört med kunderna i andra elområden. Dessa prisskillnader mellan landets fyra elområden beror mestadels på begränsad överföringskapacitet mellan områdena. När det råder god kapacitet på förbindelserna har prisskillnaderna i regel varit små eller obefintliga. har exempelvis elområdena 3 och 4 haft samma spotpris av tiden. Vid prisskillnader var skillnaden i genomsnitt per kWh. Vidare kan konstateras att prisskillnaderna generellt varit på en lägre nivå mellan områdena än vad som befarades när reformen genomfördes. Det beror bland annat på låga världsmarknadspriser på gas och kol, att det har skett en stor utbyggnad av förnybar elproduktion som utvecklats gynnsamt samt att den finansiella marknaden för områdessäkring successivt tycks ha mognat sedan reformen genomfördes. Regeringen följer utvecklingen noga och bland annat har olika möjliga marknadsåtgärder identifierats och analyserats. Efter en samlad bedömning avser regeringen inte att föreslå några marknadsåtgärder i syfte att påverka prisbildningen i elområde 4. Transmissionsledningen Sydvästlänken är en bestående åtgärd som förväntas minska prisskillnaderna mellan elområdena 3 och 4. Planen är att sätta ledningen i drift 2015. Vidare har vidtagit informationsåtgärder som förbättrar förutsägbarheten för aktörer i elområde 4, t.ex. redovisar veckovisa kapacitetsrapporter om överföringskapaciteten i det svenska stamnätet. I och övriga används så kallade EPAD-kontrakt (Electricity Price Area Differential, tidigare kallat CfD-kontrakt – Contract for difference) för prissäkring i respektive elområde. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 vanligtvis ut av producenter i respektive område. I övriga används till skillnad från i fysiska eller finansiella transmissionsrättigheter. bedömning är att transmissionsrättigheter riskerar att försvaga den nordiska modellen. tillsattes ett samordningsråd för smarta elnät. Rådet har etablerat en kunskapsplattform för att öka kunskapen om möjligheterna med smarta elnät och har med olika aktiviteter bidragit till en bred dialog mellan olika aktörer i samhället. Rådet ska presentera en svensk handlingsplan för smarta elnät . Skattereduktion för mikroproduktion för förnybar el För att öka andelen förnybar energi och stärka ställningen för de konsumenter som framställer förnybar el för egen förbrukning, föreslår regeringen i denna proposition (volym 1, avsnitt 6) att det införs en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Förslaget underlättar för det växande intresse som finns att investera i mikroproduktion av förnybar el i syfte att ta kontroll över de egna elkostnaderna samt bidrar till omställningen av energisystemet. Skattereduktionen träder i kraft . Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknaden, i linje med EU:s krav, så att en effektiv naturgasmarknad med effektiv konkurrens kan uppnås.