prop · H103100 · 2014-04-09 00:00:00 — –det särskilda bidraget i bostadsbidraget har höjts, –en fritidspeng för barn i ekonomiskt utsatta hushåll har införts, –bostadstillägget för ålderspensionärer med arbetsinkomster har förstärkts, och –etableringstillägget och bostadsersättningen för personer med rätt till etableringsersättning minskas inte längre av arbetsinkomster. 2013/14:100 Bilaga 4 Diagram 6.1 Effekter av regeringens politik 2006–2014 för olika inkomstgrupper. Förändring av justerad disponibel inkomst. Inkomstgrupp (justerad disponibel inkomst) Anm.: Justerad disponibel inkomst är hushållets sammanlagda inkomst justerad för försörjningsbörda. I figuren redovisas en hopslagning av beräknade effekter av reformerna. Beräkningarna är gjorda med olika versioner av FASIT-modellen och i huvudsak baserade på den ekonomiska miljö och demografi som gällde vid slutet av 2010 och den som väntas råda 2014. De beräknade effekterna kan därmed skilja sig från resultaten vid beräkning av införandeeffekterna . Källor: och egna beräkningar. Tillsammans med de omfattande strukturreformer som genomförts innebär dessa åtgärder att politiken gett förbättrade villkor för samtliga inkomstgrupper (se diagram 6.1). Tar man också hänsyn till att en politik för fler jobb långsiktigt gör att fler söker och tar ett arbete är effekten av regeringens politik störst för dem med lägst inkomster. Exkl. kapitalvinster och övriga 0,19 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 Källa: Statiska centralbyrån. Trots finanskrisen och den efterföljande lågkonjunkturen har hushållens ekonomi utvecklats gynnsamt sedan regeringen tillträdde 2006. ökade hushållens ekonomiska standard med i genomsnitt . grupper har fått försämrad standard mellan 2006 och 2012.66 Diagram 6.3 Inkomstspridning i Gini-koefficient, disponibel inkomst Anm.: Utökad inkomst avser summan av justerad disponibel inkomst och hushållets totala välfärdssubventioner fördelade på hushållsmedlemmarna. Källa: (2011). I ett internationellt perspektiv har en mycket jämn inkomstfördelning. De samlade inkomstskillnaderna, mätt med den s.k. Ginikoefficienten, är bland de lägsta i OECD- området. Inkomstskillnaderna reduceras med när hänsyn tas till de offentliga välfärdstjänsterna. Med detta utvidgade inkomstmått har de lägsta inkomstskillnaderna av alla (se diagram 6.3). Utvecklingen på , både i och i andra länder, har gått mot ökad inkomstspridning. Som diagram 6.2 visar har dock av inkomstspridningsökningen (1993–2012) skett före 2006.67 66SCB, HEK. 67Mätt som Gini-koefficient inkl. kapitalinkomster. Detta är ett ofta använt mått som sammanfattar hela inkomstfördelningen. Ginikoefficienten kan anta värden mellan 0 och 1. Om koefficienten är 0 har alla samma inkomst och om den är 1 får en person alla inkomster. Ju lägre värde desto jämnare är fördelningen. 2013/14:100 Bilaga 4 Diagram 6.4 Andelen personer med mycket låg materiell standard Diagram 6.5 Andel barn med mycket låg materiell standard, inkomstår 2012 Källa: (EU-SILC). Anm.: avser inkomstår 2010. Källa: (EU-SILC). och är vidare de EU-länder som redovisar lägst andel av befolkningen med mycket låg materiell standard, eller svår materiell deprivation.68 Under krisåren 2008–2011 har andelen ökat i majoriteten av de 28 medlemsstaterna. I har andelen dock minskat, från 2008 och till 2012 (se diagram 6.4). Andelen barn med mycket låg materiell standard är lägst i EU och har halverats (se diagram 6.5).69 är fortsatt ett av världens mest jämlika länder. Trots krisen har inkomstspridningen endast ökat marginellt, och långsammare . Absolut fattigdom har minskat. 6.2Ökade resurser till välfärden En central roll för fördelningen spelar de gemensamt finansierade välfärdstjänsterna. Resurserna till välfärdstjänsterna avgörs främst av de kommunala skatteinkomsterna som i sin tur påverkas av antalet arbetade timmar i ekonomin. Fler i arbete är därför centralt för välfärdstjänsternas finansiering. Regeringen har , framför allt under finanskrisen, dessutom aktivt värnat välfärdens kärnverksamheter. En av de mest omfattande krisåtgärderna var att tillföra kommuner och landsting sammanlagt extra, vilket bidrog till att hålla uppe anställningarna i välfärdssektorn.70 Offentliga utgifter som andel av BNP är på samma nivå nu som 2006, men de offentliga utgifternas sammansättning har förskjutits från transfereringar och bidrag till offentlig konsumtion och investeringar.71 Resurserna till välfärdens kärnområden har också ökat . Kommuner och landstings utgifter för hälso- och sjukvård, utbildning och omsorg har gått från ca 2006 68 Svår materiell deprivation definieras som att individen saknar förmåga inom minst fyra av nio områden: att möta oväntade utgifter, att åka på en semesterresa, att betala skulder (t.ex. hypotekslån eller hyra), att äta en måltid med kött, kyckling eller fisk , att hålla hemmet 70 , Nr 16. 2012 Effekter av de tillräckligt varmt, att ha en tvättmaskin, att ha en färg-TV, att ha en telefon och att äga en bil. tillfälliga statsbidragen till kommunsektorn under finanskrisen. 71 , nationalräkenskaperna. 2013/14:100 Bilaga 4 till ca 2012, en ökning på 108 miljarder i löpande priser. –Av de som utgifterna för välfärdstjänsterna sammantaget har ökat med motsvaras (ca ) av höjda löner och priser, medan (ca ) har gått till en ökad resursinsats. –Den ökade resursinsatsen har ungefär till hälften använts för att möta den demografiska utvecklingen. Hälften, ca eller i snitt , har gått till att höja ambitionen för välfärdstjänsterna.72 Detta har skett som gått igenom en djup och långvarig finanskris och som regeringen genomfört omfattande reformer för jobb och konkurrenskraft. –Inom så gott som alla delar av välfärdens kärnområden – vård, skola, omsorg – har de ökade resurserna möjliggjort en ambitionshöjning. Resurserna har alltså ökat mer än vad som krävs för att kompensera för stigande priser och löner, och mer än vad som krävs för att möta den demografiska utvecklingen. Till exempel ges mer resurser till varje elev både i och i gymnasiet. Utöver att säkerställa att välfärdens kärnverksamheter fått mer resurser har regeringen också arbetat för att dessa resurser ska leda till högre kvalitet, tillgänglighet och effektivitet i den offentliga sektorn. Bland annat har väntetiderna minskat i vården. Dessutom har regeringen vidtagit åtgärder för att säkerställa ordning och reda i välfärdstjänsterna. Genom att begränsa möjligheterna till ränteavdrag i företagssektorn har även möjligheterna minskat för företag som verkar inom välfärdssektorn att sänka sin skatt genom aggressiv skatteplanering med hjälp av s.k. 72 Dessa siffror är ungefärliga. Det är egentligen inte möjligt att summera ändamålen i fasta priser, om man inte tar hänsyn till hur storleksförhållandet mellan dessa förändras . ser en utredning över kraven på ägande av välfärdsbolag inom välfärdssektorn. Detta för att säkerställa att ledningar och ägare har en långsiktighet, har tillräcklig kompetens för sitt uppdrag och strävar efter att erbjuda verksamheter med hög kvalitet. Tillsynen inom välfärden har förbättrats genom inrättandet av och Inspektionen för vård och omsorg. Möjligheten till effektiva sanktioner har skärpts genom exempelvis inrättandet av en ny skollag. Stärkt meddelarskydd för privatanställda i framför allt skola, sjukvård och omsorg utreds för att ge bättre skydd åt dem som avslöjar missförhållanden. står inför stora utmaningar . Den globala konkurrensen blir allt hårdare från allt fler länder och ställer större krav på ett dynamiskt näringsliv. En åldrande befolkning gör att kraven på att fler arbetar betonas ytterligare. Svensk ekonomi är trots en djup och utdragen lågkonjunktur väl att möta dessa utmaningar. När regeringen tillträdde 2006 var utanförskapet stort. Många människor med arbetsförmåga deltog inte aktivt på arbetsmarknaden. Alltför många hade sin försörjning genom ersättningar och bidrag som skatterna på arbete var höga. För dem med låga löner var drivkrafterna till arbete ofta för svaga, eftersom den disponibla inkomsten ofta inte ökade märkbart vid arbete. Finansieringen och kvaliteten i välfärden hotades när för få deltog på arbetsmarknaden. Situationen 2006 krävde förändring. Drivkrafterna att arbeta har ökat. Arbetslinjen har förstärkts i socialförsäkringar och trygghetssystem. Skolan har reformerats med tydligt kunskapsfokus. Villkoren för företagande och entreprenörskap har förbättrats. Investeringar i infrastruktur och forskning har ökat. Den finansiella stabiliteten har stärkts. Det tar innan resultatet av strukturreformer syns i utfallen. Det faktum att drabbades av en lång och utdragen lågkonjunktur har också inneburit att läget på arbetsmarknaden tillfälligt försämrats. 2013/14:100 Bilaga 4 Trots en djup ekonomisk kris står svensk arbetsmarknad stark. Antalet sysselsatta har ökat med över 250 000 mellan och . Arbetskraftsdeltagandet är högst i EU, liksom sysselsättningsgraden (tillsammans med ) och långtidsarbetslösheten är en av de lägsta. Antalet personer i arbetskraften, antalet sysselsatta och antalet arbetade timmar är högre än 2006, men arbetslösheten är högre än då regeringen tillträdde 2006 till följd av att fler har sökt sig till arbetsmarknaden. Sysselsättningsökningen går hand i hand med att utanförskapet har minskat med nära 200 000 personer . BNP-tillväxten har varit bättre än för så gott som alla jämförbara länder i EU. är fortsatt ett av världens mest jämlika länder. Trots krisen har inkomstspridningen endast ökat marginellt. Absolut fattigdom har minskat. Resurserna till välfärdens kärnverksamheter har ökat. I takt med att konjunkturen förbättras ska det svenska finansiella sparandet gradvis återgå till överskott, i enlighet med målet om en procents överskott över en konjunkturcykel. Då krävs en inriktning för finanspolitiken där reformer finansieras krona för krona. Erfarenheten från den senaste krisen är att ett litet, exportberoende land med stor banksektor drabbas hårt av kriser i omvärlden. Den enda skyddsvallen har för jobb och välfärd är starka offentliga finanser. har kunnat använda sin starka position för att mildra krisen. Den möjligheten ska finnas också i nästa kris. Det kommer att ta tid att hantera krisens följdverkningar. Utmaningen är att fortsätta vidta åtgärder för att pressa ned arbetslösheten som annars riskerar att bita sig fast. Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2013/14:100 ekonomiska vårproposition