prop · H2031d3 · 2014-10-23 00:00:00 — Årsredovisningen avseende Hovstaten 2013 utgör den första mer utförliga redovisningen enligt den kompletterande överenskommelse som träffats mellan regeringen och , se vidare under Regeringens överväganden nedan. Det innebär att ekonomiska jämförelsetal mot i stort sett saknas och att möjligheterna att kommentera redovisningen till viss del begränsas. Av redovisningen framgår emellertid att den balanserade kapitalförändringen i princip är noll kronor för Hovstaten, vilket tyder på att kostnaderna över har varit förenlig med anslagets storlek. Av årsredovisningen för Slottsstaten 2013 framgår att intäkter från avgifter och andra ersättningar är betydande. I likhet översteg dessa ersättningar intäkter av anslag. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Kungliga hov- och slottsstaten ska enligt den överenskommelse som träffades med regeringen lämna en berättelse över den samlade verksamheten (prop. 1996/97:1 utg.omr. 1 avsnitt 4). Tyngdpunkten ska läggas på en redovisning av hur tilldelade medel har använts när det gäller och Husgerådskammaren (Slottsstaten) medan övrig verksamhet endast kommer att behandlas mycket översiktligt. Verksamhetsberättelsen ligger till grund för regeringens bedömning av medelsbehovet. Av det totala anslaget tillförs Hovstaten medan Slottsstaten tilldelas . Anslagsfördelningen mellan Hovstaten och Slottsstaten grundar sig på relationen mellan deras faktiska kostnader 1996. Kostnadsfördelningsnyckeln ska gälla långsiktigt och inte justeras av smärre förändringar i organisationen eller verkligt kostnadsutfall. Några förändringar som gjort det motiverat att komma överens om en annan anslagsfördelning har inte inträffat. enades regeringen och om att komplettera överenskommelsen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 1 avsnitt 6). Kompletteringen innebar att som grund för en eventuell framtida ändring av anslagsfördelningen mellan Hovstaten och Slottsstaten ska större organisatoriska förändringar dem emellan redovisas i verksamhetsberättelsen för det budgetår då förändringen sker. Vidare ska information ges om de olika organisatoriska enheterna inom Hovstatens andel av de sammanlagda kostnaderna för Hovstaten. Därvid ska samtliga kostnader som anslaget är avsett att täcka vara fördelade på de berörda enheterna. Anslagets fördelning på de olika verksamhetsområdena ska dessutom bli föremål för en kontinuerlig diskussion mellan och . Regeringen och enades 2013 om att komplettera överenskommelserna , och som en följd härav i viss mån ändra den senare, när det gäller insyn i den verksamhet som bedrivs inom ramen för Hovstaten (prop. 2013/14:1 utg.omr. 1 avsnitt 4). Den ekonomiska redogörelsen som sker i verksamhetsberättelsen blir, som en följd av den kompletterande överenskommelsen, utförligare när det gäller den verksamhet som bedrivs inom 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 ramen för Hovstaten. Redogörelsen utgörs av en uppställning som liknar den redogörelse som lämnas för Slottsstaten. Detta innebär att uppställningen inte längre anger de organisatoriska enheterna inom Hovstatens andel av de sammanlagda kostnaderna för Hovstaten utan i stället består av resultat- och balansinformation samt kommentarer i form av tilläggsupplysningar och noter. I förarbetena till regeringsformen framgår att hovet står utanför den statliga förvaltningsorganisationen (prop. 1973:90 s. 176). Den verksamhet som Hovstaten bedriver omfattas inte av lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Hovstaten omfattas inte heller av anslagsförordningens (2011:223) bestämmelser, om bl.a. prövning av anslagssparande och indragning av anslag, eller andra delar av det ekonomiadministrativa regelverket för myndigheter under regeringen. Kammarkollegiet utbetalar anslagsmedlen engångsvis efter rekvisition. Överenskommelsen ändrar inte ordningen i dessa avseenden. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten . , 2017 och 2018 respektive 134 049 000 Tabell 4.2 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget föreslås minska med och beräknas minska med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 har som det främsta demokratiska statsorganet konstitutionellt fastställda uppgifter i det svenska statsskicket. med dess ledamöter har som folkets främsta företrädare också en central roll i opinionsbildningen och en skyldighet att verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. har även uppgifter som följer av internationella åtaganden och av medlemskapet i Europeiska unionen. arbete bedrivs i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen, riksdagsordningen och särskilda riksdagsbeslut om arbetets inriktning. Förvaltningens verksamhet regleras i riksdagsordningen (RO) och i lagen (2011:745) med instruktion för samt i annan lagstiftning och i föreskrifter på riksdagsområdet. har endast en verksamhetsgren: Stöd till den parlamentariska processen. Huvuduppgiften för förvaltningen är att stödja i behandlingen av ärenden och se till att kammaren, utskotten och övriga riksdagsorgan får det stöd och den service de behöver. ska också informera allmänheten om arbete och om EU-frågor samt handlägga ärenden som rör internationella kontakter. ningen har även ansvar för säkerhet och krishantering i under fredstid och ansvarar för de myndighets- och förvaltningsuppgifter som anges i riksdagsordningen samt andra lagar och föreskrifter. Riksdagsstyrelsens uppdrag till förvaltningen Riksdagsstyrelsen har formulerat förvaltningens uppdrag på följande vis: ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att –svara för väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. –svara för väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier –främja kunskapen om och dess arbete –vårda och bevara byggnader och samlingar –vara en väl fungerande och framsynt myndighet och arbetsgivare. Dessa uppdrag utgör grunden för de fem uppdragsområden som verksamhet är indelad i: AStöd till arbetet i kammare och utskott m.m. BStöd och service till ledamöter och partikanslier. CKunskap om och arbete. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 DVård och bevarande av byggnader och samlingar. EMyndighet och arbetsgivare. Riksdagsstyrelsen kan konstatera att i allt väsentligt har utfört de uppdrag som lagts på förvaltningen och ser resultatet som tillfredsställande. För en mer utförlig redogörelse över arbetet i hänvisas till för /13 och årsredovisning för (2013/14:RS2) samt utskottens egna verksamhetsberättelser. Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. har säkerställt att har kunnat fullgöra sina uppgifter enligt bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen. Kammarens preliminära planer har i huvudsak hållits, protokoll har kommit ut i rätt tid och utskotten har fått ett väl fungerande stöd samt att kvaliteten på möten vid inkommande internationella besök har varit hög. har , i enlighet med prioriteringarna för verksamheten, fortsatt sitt arbete med att förbättra och modernisera it-stödet till beslutsprocessen i kammaren och utskotten. En ny tjänst, Digital mötestjänst, har utvecklats för att ledamöterna enkelt ska få tillgång till alla sammanträdeshandlingar för utskotten och i pekplatta och dator. Stöd och service till ledamöter och partikanslier verksamhet inom uppdragsområdet har säkerställt att ledamöter och partikanslier fått ett väl fungerande stöd och en god service. Enligt en serviceundersökning som gjordes så är ledamöter mycket nöjda med förvaltningen i sin helhet. har , i enlighet med prioriteringarna för verksamheten, utvecklat intranätet för att förbättra stödet till ledamöterna, partikanslierna och förvaltningen. Genom kammarappen kan ledamöterna numera följa direktsända tv-sändningar från kammaren i mobilen och pekplattan. har förvaltningen också arbetat med en förstudie om förutsättningarna för att skapa en gemensam central plats, ett servicecenter, där ledamöter och tjänstemän kan få vissa ärenden lösta direkt. Kunskapen om och dess arbete har säkerställt att allmänheten, massmedier, vidareinformatörer, skolor och speciella målgrupper getts möjligheter att få information och kunskaper om arbete. Tillgängligheten till information har utvecklats i bl.a. digitala medier. Tv- produktionen kring arbete har fungerat väl. har gett externa målgrupper god möjlighet till information och kunskap om arbete. Intresset för skolvisningar inklusive demokrativerkstaden har varit fortsatt högt. Kurser och fortbildningsdagar för lärare har hållit hög kvalitet. har , i enlighet med prioriteringarna för verksamheten, påbörjat arbetet med att utveckla en helt ny demokrativerkstad för att kunna ta emot dubbelt så många skolklasser som . Fortsatta satsningar görs för att förbättra tillgängligheten till digital information om och arbete. Vård och bevarande av byggnader och samlingar har genom verksamheten inom uppdragsområdet säkerställt att byggnader och samlingar vårdas och bevaras på ett systematiskt sätt. Styrdokument för ledning och styrning har tagits fram enligt plan, fastighetsprojekt har i huvudsak bedrivits enligt plan och arbetet med äldre riksdagsdokument har fortsatt. har förvaltningen bl.a. renoverat fastigheten och förberett för renovering av ledamotshuset. Trafikbegränsande åtgärder runt hus på har genomförts. Förvaltningen bedömer att den har varit en väl fungerande och framsynt myndighet och arbetsgivare. Bedömningen baseras på att sjukfrånvaron har varit fortsatt låg, förvaltningen har genomfört utvecklingsinsatser för chefer, utvecklingsprojekten har i huvudsak löpt enligt plan, ledamöter och medarbetare har haft stabil tillgång till it-stöd i verksamheten samt att har nått sina kvantitativa miljömål. har fortsatt sitt arbete med att utveckla styrningen. Förvaltningen har arbetat med att byta itplattform, e-postsystem samt uppgradering till nytt Officepaket. Arbetet med klarspråk ska bidra till effektivare kommunikation och mer användbara texter. Förvaltningen har också tagit fram en strategi för kompetensförsörjning och fortsatt sitt arbete med likabehandling. I tabellen nedan framgår intäkter, kostnader och transfereringar för stöd till den parlamentariska processen. Tabell 5.1 Intäkter, kostnader och transfereringar 1 Utom intäkter av anslag. De högre kostnaderna jämfört med beror främst på att årets förändring av avsättning för framtida pensioner och inkomstgarantier inklusive sociala avgifter har ökat jämfört mot föregående år. Utöver de nedlagda kostnaderna, , har betalats ut i form av stöd och bidrag, främst som stöd till partigrupperna i (, varav ca för politiska sekreterare) samt som stöd till politiska partier (), bidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer (), bidrag till interparlamentariskt samarbete () och resebidrag till skolor (2,). Intäkterna kan främst hänföras till uthyrning av lokaler i fastigheter, försäljning av riksdagstryck samt prenumerationsintäkter från tidningen . kommer att behandla års- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Vid behandlingen av årsredovisningen (bet. 2013/14:KU1) hade utskottet inget att invända. Enligt uppfattning ger årsredovisningen en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning . 5.4.12:1 ledamöter och partier m.m. Tabell 5.2 Anslagsutveckling 2:1 ledamöter och partier m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 851 871 tkr prisnivå. 3Motsvarar 851 870 tkr prisnivå. 4Motsvarar 851 869 tkr prisnivå. Anslaget får användas för kostnader för; –riksdagsledamöter enligt lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, –stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i enligt lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i , –talmannens verksamhet, resor och representation, –utskottens utgående besök samt utrikes och inrikes resor och utfrågningar, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 –internationellt och interparlamentariskt samarbete samt bidrag till interparlamentariskt samarbete, –bidrag till föreningar i samt för –språkutbildning till ledamöter. I samband med val ökar normalt kostnaderna för . Ökningens storlek är svårberäknad eftersom det bl.a. föreligger osäkerheter avseende kostnader för pensioner och inkomstgarantier. Kostnaderna påverkas av det antal ledamöter som inte nomineras eller återväljs i samband med valet. Stödet till partigrupperna i för politiska sekreterare till ledamöter beräknas med utgångspunkt i ett schablonbelopp per mandat i enlighet med lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Stödet är avsett att täcka kostnaderna för handläggarhjälp åt ledamöter och beräknas efter en politisk sekreterare per riksdagsledamot. En uppräkning av schablonbeloppet för stödet till politiska sekreterare föreslås med från nuvarande till fr.o.m. . För ovanstående ändamål föreslås att nivån på anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. höjs med . Nya regler för omställningsstöd infördes och består dels av stödåtgärder vid omställning, dels ett ekonomiskt omställningsstöd. Reglerna gäller för de ledamöter som väljs in i vid valet . Det ekonomiska omställningsstödet ersätter inkomstgarantin. För de ledamöter som valdes in eller trädde in som ersättare före riksdagsvalet kommer de tidigare reglerna om inkomstgaranti att gälla. Med reservation för uppräkningen av stödet till politiska sekreterare har gjort bedömningen att det preliminärt tilldelade anslaget i huvudsak bör kunna rymma den ordinarie verksamheten. Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . bör det enligt riksdagsstyrelsen för anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Tabell 5.3 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:1 ledamöter och partier m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 5.4.22:2 förvaltningsanslag Stöd och service till ledamöter och partikanslier Tabell 5.4 Anslagsutveckling 2:2 förvaltningsanslag 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition 2Motsvarar 705 646 tkr prisnivå. 3Motsvarar 705 646 tkr prisnivå. 4Motsvarar 705 646 tkr prisnivå. Ny teknik och mobila lösningar, där modernt, enkelt och säkert är ledord i utvecklingsarbetet, ska underlätta effektiva arbetssätt. Arbetet med att utveckla intranät till ett effektivt arbetsredskap fortsätter. Tillgången till övernattningsbostäder för ledamöter ska ses över. Säkerheten i fortsätter att prioriteras. Målet är att minska risken för och konsekvenserna av allvarliga hot, störningar, kriser och olyckor. Inom informationssäkerhetsområdet ska nya styrdokument tas fram för att ytterligare strukturera arbetet. Med anledning av utredningar inom säkerhetsområdet kan det bli aktuellt för riksdagsstyrelsen att återkomma till . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter och bidrag till föreningar i samt resebidrag till skolor. Anslaget används också för kostnader för stipendier till skolungdomar samt kostnader för nämnder och riksdagsorgan enligt lagen (2011:745) med instruktion för . Riksdagsstyrelsen har fastställt en strategisk plan för 2015–2018 (dnr 1434- 2013/14). Verksamheten ska vara ändamålsenlig och tillförlitlig samt präglas av hög kvalitet och kostnadseffektivitet. I alla sammanhang ska särskilt prioritera den verksamhet som avses inom uppdragsområdet Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. Därefter ska verksamheten inom uppdragsområdet Stöd och service till ledamöter och partikanslier prioriteras. Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. Utvecklingen av it-stödet till beslutsprocessen i kammaren och utskotten fortsätter. I arbetet ingår bl.a. att färdigställa systemen för hantering av dokument för beredning och beslut samt ett nytt it-stöd för att genomföra kammarens sammanträden. Befintliga system och informationskanaler ska vidareutvecklas för att förbättra informationen till ledamöterna om kammarens arbete. Omodern teknik ska fasas ut. Kunskap om och arbete ska vara en arena för demokrati, kunskap, utbildning och dialog. Informationen om arbete och beslut ska bli mer tillgänglig. Bland annat ska arbetet med att utveckla fortsätta och en ny demokrativerkstad utvecklas som kan ta emot dubbelt så många klasser som . har, efter en framställning från riksdagsstyrelsen, beslutat att utgivningen av Riksdag & Departement ska upphöra. Informationen om arbete på ska fortsätta att utvecklas. Förändringsarbetet kommer att pågå även . Vård och bevarande av byggnader och samlingar Ledning och styrning inom fastighetsområdet ska fortsätta utvecklas. Ett strategiskt lokalprogram med den inriktning riksdagsstyrelsen fastställt ska tas fram. Programmet ska ligga till grund för arbetet med ombyggnader och renoveringar. Målet är att utnyttja lokalerna bättre. En grundnivå för tillträdesskyddet ska också etableras. Arbetet fortsätter med att öka tillgängligheten till äldre riksdagsdokument. Med anledning av eventuell fastighetsförsäljning kan det bli aktuellt för riksdagsstyrelsen att återkomma till . Arbetet med att utveckla som serviceorganisation för den parlamentariska beslutsprocessen och som myndighet ska fortsätta. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Det förbättringsarbete som har bedrivits för att vara en tydlig, modern, professionell, engagerad och delaktig parlamentsförvaltning ska integreras i den löpande verksamheten. Det ska ske på ett hållbart sätt, utifrån en gemensam värdegrund och gemensamma principer för verksamhetsutvecklingen. Förvaltningens chefer har i det arbetet en betydelsefull roll. Ett viktigt utvecklingsområde är därför chefs- och ledarskapsfrågor. Hur leds är ett prioriterat område. Förutsättningarna för intern styrning och kontroll ska förbättras, bl.a. ska den ekonomiska styrningen fortsätta utvecklas. Rutiner ska etableras för att följa upp och hålla styrdokument aktuella. Dialogen och delaktighet på arbetsplatsen ska förbättras. Intranätet och klarspråk är viktiga verktyg i det arbetet. Grunden ska läggas för att klarspråksarbetet ska integreras i hela förvaltningens verksamhet. Arbetet med likabehandling och mot diskriminering ska vara fortsatt aktivt. För att kunna attrahera, rekrytera och behålla medarbetare med rätt kompetens måste utvecklas till en än mer attraktiv arbetsgivare. Arbetet fortsätter med att öka och främja kunskapen om som arbetsplats och arbetsgivare. Kompetensförsörjning och kompetensutveckling är också viktiga områden. Förvaltningen ska också se över och utveckla stödet till myndigheter och nämnder, bl.a. pågår en översyn av lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och . Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 förvaltningsanslag . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Riksdagsstyrelsen föreslår att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . bör det enligt riksdagsstyrelsen för anslaget 2:2 förvaltningsanslag finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. bör det enligt riksdagsstyrelsen beviljas en räntekontokredit på högst av myndighetens totala anslagsutrymme. Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:2 förvaltningsanslag Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Nivån på de investeringar som föreslås för perioden –2018 beräknas ligga på samma nivå . Riksdagsstyrelsen föreslår att godkänner den investeringsplan som finns i tabell 5.6. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 har en låneram för anläggningstillgångar (). Riksdagsstyrelsen föreslår att bemyndigar att besluta om lån i för investeringar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Sedan övertog ansvaret för fastighetsförvaltningen av byggnader från och ytterligare fastigheter tillkom i samband med nedläggning 1993 har underhålls- och ombyggnadsåtgärder till största delen anslagsfinansierats. har dock en del större investeringsåtgärder finansierats via lån i . har under de senaste 5.4.32:3 fastighetsanslag åren påbörjat en omfattande genomgång av Tabell 5.7 Anslagsutveckling 2:3 fastighetsanslag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för kostnader för särskilt beslutat underhåll i egna fastigheter och bostadsrätter. Det används också för kostnader för renoverings- och underhållsåtgärder, evakueringslokaler i samband med renoveringsarbeten, fast inredning och konst samt kostnader för it-system kopplade till denna verksamhet. Anslaget ska även täcka kostnader för räntor och avskrivningar för ovanstående. Den analysen visar att skicket på fastigheterna och deras tekniska installationer generellt sett är sämre än vad som varit känt. Resultatet av dessa analyser ska sammanställas till en underhållsplan för varje fastighet. En lokal- och fastighetsstrategi har tagits fram. Vissa förebyggande arbeten för att minimera akuta skador genomförs kontinuerligt. Det har i samband med detta arbete också visat sig att det finns ett behov av att även förändra lokalerna så att dessa bättre stöder arbetssätt och nya krav. För att dokumentera dessa behov har riksdagsstyrelsen gett förvaltningen i uppgift att ta fram ett strategiskt lokalprogram för fastigheter. I arbetet med framtagandet av ett nytt strategiskt lokalprogram har styrelsen tillsatt en beredningsgrupp för fastighetsfrågor, under ledning av talmannen. Det strategiska lokalprogrammet tillsammans med underhållsplanerna kommer att ligga till grund för den fortsatta planeringen av kommande fastighetsrenoveringar. Riksdagsstyrelsen beslutade om en ny modell för att säkerställa styrelsens kontroll och inflytande vid större fastighetsprojekt. I modellen infördes obligatoriska beslutspunkter inför igångsättning av olika skeden i projekten samt en möjlighet för 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 styrelsen att besluta om en särskild granskning av beslutsunderlag av internrevisionen. Vid styrelsemötet beslutade riksdagsstyrelsen om inriktningen för det fortsatta arbetet med det strategiska lokalprogrammet. Vård och bevarande av byggnader och samlingar Riksdagsstyrelsen beslutade om en underhålls- och renoveringsplan för fastigheter och godkände ett förslag till en övergripande tidsplan. En rapport om arbetsläget inom renoveringsprogrammet lämnades till styrelsen . Där redovisades vikten av att omfattande renoveringsprojekt genomförs först efter det att ett strategiskt lokalprogram beslutats, en inventering av fastigheternas skick och standard har genomförts och en metod för styrning av fastighetsprojekt beslutats. Styrelsen beslutade vid mötet att renoveringen av kv. Mars/Vulcanus (Ledamotshuset) senareläggs. beslutade styrelsen om att påbörja en förstudie kring renovering av ledamotshuset i enlighet med den beslutade projektmodellen.