prop · H103255 · 2014-09-19 00:00:00 — Det sätt på vilket Försvarsmaktens uppdrag har presenterats har också förändrats över tiden. Det gör att den samlade bilden av uppdraget är komplex och öppen för tolkning. Försvarsberedningarna har överlag lämnat positiva säkerhetspolitiska bedömningar, framför allt för de två första försvarsbesluten. Även inför det senaste inriktningsbeslutet var bedömningen överlag positiv, men i sin senaste rapport är beredningen mer försiktig och pekar framför allt på att den säkerhetspolitiska utvecklingen är svårbedömd. Målen för det militära försvaret har förändrats, men inte i några avgörande avseenden. Det nns era gemensamma nämnare över tiden. Det nns också era formuleringar som har återkommit i olika former. Kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga har emellertid förändrats kraftigt över tiden. I tidigare försvarsbeslut var kraven mer precisa än i det senaste inriktningsbeslutet. I era avseenden har kraven sänkts när det gäller den nationella försvarsförmågan, medan de har höjts avseende förmåga att genomföra internationella insatser. Försvarsbeslutet för perioden –2004 innebar en kraftig förändring i fråga om framför allt Försvarsmaktens krav på förmåga. Kraven sänktes när det gäller att på kort sikt kunna använda Försvarsmaktens resurser för att stå emot väpnat angrepp. Istället betonades vikten av en breddad hotbild och av internationella insatser. Försvarsbeslutet innebar även en kraftig reduktion av krigsorganisationen och av grundorganisationen. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Försvarsbeslutet för perioden –2007 var i linje med föregående försvarsbeslut. Kraven om att på kort sikt kunna försvara landet tonades ned ytterligare, medan ambitionerna höjdes när det gäller internationella insatser. På lång sikt skulle Försvarsmakten, efter beslut av regering och riksdag, kunna utveckla förmåga. Försvarsbeslutet innebar ytterligare reduktioner i krigsorganisationen liksom av grundorganisationen. Inriktningsbeslutet innebar högre krav på tillgänglighet än de två föregående försvarsbesluten. Uppdelningen mellan en utlandsstyrka och en nationell insatsorganisation upphörde. Tanken var att det inte nns någon motsättning mellan nationell försvarsförmåga och internationell krishantering. Att försvara landet respektive göra internationella insatser upphörde som enskilda försvarspolitiska mål. Försvarsmaktens tolkning av sitt uppdrag och tillhörande inriktning på verksamheten har förändrats . Försvarsmakten har rört sig från ett internationellt fokus till att i hög grad återgå till att ställa den nationella dimensionen i centrum. har inriktningen svängt från att handla om kort och lång sikt till att i linje med det senaste inriktningsbeslutet istället fokusera på hög tillgänglighet på kort sikt. Försvarsmaktens tolkning ligger inom ramen för försvarsbeslutens mål och krav. har målen varit breda och mindre precisa, vilket ger utrymme för tolkningar och gör det delvis svårt att bedöma förhållandet mellan Försvarsmaktens tolkning av ställda mål och krav. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 4Perspektiv på Försvarsmaktens omställning I detta kapitel skildras hur Försvarsmakten omställning har förändrat myndighetens insatsorganisation och grundorganisation. Dessutom behandlas några andra väsentliga förändringar inom Försvarsmakten. 4.1Insatsorganisationen har minskat kraftigt Volymen på insatsorganisationen, eller krigsorganisationen som den kallades förut, har minskat kraftigt . Trots det nns era olika typer av förband kvar . Till stora delar är bredden är bibehållen även om volymen minskat kraftigt. Avsikten har bland annat varit att höja den materiella och personella kvaliteten för att tillmötesgå ökade internationella ambitioner och högre krav på beredskap. Det nns också problem med att jämföra målen i försvarsbeslut, vilket påverkar förutsättningarna för jämförelser över tiden.111 112 Trots att jämförelser i viss utsträckning kan vara svåra anser vi att det är viktigt de görs, inte minst för att bidra till tydlighet och transparens. Detta avsnitt bygger på de mål som regeringen har gett uttryck för i de försvarspolitiska propositionerna. Dessa mål avser vad insatsorganisationen huvudsakligen ska bestå av.113 Detta betyder att det är en ungefärlig redovisning, eftersom detaljnivån varierar mellan de olika försvars- och inriktningsbesluten. Exakta jämförelser är därför svåra att göra, eftersom underlagen skiljer sig mellan försvars- och inriktningsbesluten. har i allt väsentligt bifallit regeringens förslag i dessa delar.114 har dock uttryckt önskemål om att få veta mer. Ett exempel på detta är när försvarsutskottet vid 111Exempelvis betyder avsaknaden av ett visst förband inte alltid att en verksamhet inte längre skulle bedrivas. Verksamheten kan till exempel ha yttats till ett annat förband. 112Flera förband som tillkommer i senare kolumner fanns även 1996, även om de inte särredovisades. 113Fram till 2009 angav regeringen i sin budgetproposition vad insatsorganisationen i huvudsak skall bestå av för förband. anges vad insatsorganisationen i huvudsak bör bestå av för förband i det inriktningsbeslut som fattades då. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/200:168; bet. 2004/05:FöU4 och 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143; bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292. beslutet ansåg att vissa av de aviserade nya förbandstyperna var oklara, och att regeringen därför borde återkomma med förtydliganden om detta.115 Markstridskrafterna har reducerats kraftigt . I regeringens proposition års försvarsbeslut skulle markstridskrafterna uppgå till 165000 man och hemvärnet bestå av 95000 man.116 Detta kan jämföras med dagens insatsorganisation (det vill säga inklusive sjö- och luftstridskrafter) som, när den är fullt och klar, enligt regeringen kommer att uppgå till cirka 50000 man.117 Försvarsbeslutet –2004 innebar att markstridskrafternas 13 brigader lades ned för att ersättas av bland annat 16 mekaniserade bataljoner.118 Det handlade alltså om en mycket kraftig reduktion av krigsorganisationen arméförband. Genom försvarsbeslutet reducerades insatsorganisationen ytterligare. Många förband uppvisade allvarliga brister när det gäller användbarhet och tillgänglighet. Tanken var därför att avveckla en del av förbanden, och låta materiel och personal från dessa förstärka de kvarvarande förbanden.119 120 Antalet mekaniserade bataljoner inom armén halverades från 16 till 8.121 Inriktningsbeslutet syftade till att insatsorganisation 2014 ska bestå av dels stående förband, dels kontraktsförband. De åtta mekaniserade bataljonerna ska ersättas med sju modulärt uppbyggda och exibla manöverbataljoner122 med tillhörande förstärkningsresurser. Till detta kommer reservförband123 med längre beredskapstid. 115Bet 1999/2000:FöU2, s. 4, rskr. 1999/2000:168. 1996/97:4, s. 58. 2009/10:1utgiftsområde 6, s. 21. 1999/2000:30. 119Försvarets förutsättningar, 2011:2, s. 125 f. 120Regeringen föreslog att Försvarsmakten skulle ha förmåga att leda och genomföra två insatser av bataljonsstorlek eller motsvarande och mindre förbandsenheter i ytterligare tre insatser. Därutöver ansåg regeringen att Försvarsmakten skulle utveckla ett svenskt bidrag till en multinationell snabbinsatsstyrka under svensk ledning som en del av EU:s snabbinsatsförmåga. Detta kom att förverkligas i och med uppsättandet av den nordiska stridsgruppen 2008. 2004/05:5. 122Regeringen har beslutat (prop. 2013/14:1, utgiftsområde 6, s. 49) att nya benämningar ska införas på manöverbataljonerna. Detta för att bättre spegla krigsförbandens faktiska innehåll och motsvara vedertagna internationella benämningar. De nya benämningarna är mekaniserad bataljon (5), motoriserad skyttebataljon (1) samt lätt skyttebataljon (1). 123För att på öka uthållighet och volym ska det inrättas en förbandsreserv. Denna ska bestå av fyra mekaniserade bataljoner, och ska kunna förstärka insatsorganisationen om det uppstår hot mot (inte för användning utomlands). efter beslut ska förbandsreserven kunna tillföras insatsorganisationen. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Enligt beslutet ska hemvärnet minska i volym som det ska utvecklas. Antalet bataljoner minskas från 60 till 40, varav en del utvecklas till nationella skyddsstyrkor med hög generell tillgänglighet. Som ett komplement till insatsorganisationen tillkommer en personalreserv med militär personal som tidigare tjänstgjort i Försvarsmakten. Ur denna personalreserv ska personal krigsplaceras för en förbandsreserv. Under efter avslutad anställning är avsikten att all militär personal som inte engagerat sig i hemvärnet ska ingå i denna personalreserv.124 2008/09:140, s. 47 och s. 50. Tabell 4.1 Utvecklingen av markstridskrafterna –2014 Dessa innehöll huvuddelen av de bataljoner som särredovisas 2004, 2008 och 2014. Detaljupplösningen var således mindre , vilket skulle kunna förklara till exempel att stadsskyttebataljonerna inte nns med dessa år. Även de stridskrafterna har kraftigt minskat i volym . Försvarsbeslutet innebar för marinens del att de två ytstridsottiljerna och ubåtsottiljen kvarstod, men att antalet ytstridsfartyg reducerades till tolv 1996/97:4, s. 63 f. 126Enligt försvarsbeslut (prop. 1996/97:4, s. 77 f.). 127Enligt försvarsbeslut (prop. 2001/02:10, s. 146). 128Enligt försvarsbeslut (prop. 2004/05:5, s. 38). 129Enligt försvarspolitiskt inriktningsbeslut (prop. 2008/09:140, s. 45 f.). GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA och antalet ubåtar skulle vara fem.131 Kustartilleriet avvecklades för att ersättas med en ambiekår bestående av tre bataljoner. Genom försvarsbeslutet minskades antalet ambiebataljoner från tre till en, medan de båda sjöstridsottiljerna och ubåtsottiljen blev kvar.132 Med inriktningsbeslutet skulle den kvarvarande ambiebataljonen göras om till en manöverbataljon med ambisk förmåga.133 Därutöver är förändringarna med det nya inriktningsbeslutet mer marginella. Tabell 4.2 Utvecklingen av sjöstridskrafterna –2014 2 (30)139 2140 (24)141 2 (12)142 2 (7)143 2 (7)144 (antal ytstridsfartyg) 131Tillkom ytterligare två ubåtar i materielreserv. 2004/05:5. 133Regeringen har beslutat (prop. 2013/14:1, utgiftsområde 6, s. 49) att manöverbataljonen med ambisk förmåga åter ska benämnas ambiebataljon. 1996/97:4, s. 63 f. 135Enligt försvarsbeslut (prop. 1996/97:4, s. 77 f.). 136Enligt försvarsbeslut (prop. 2001/02:10, s. 146). 137Enligt försvarsbeslut (prop. 2004/05:5, s. 38 och 65). 138Enligt försvarspolitiskt inriktningsbeslut (prop. 2008/09:140, s. 45 f och s 65 f.). 1396 korvetter, 12 robotbåtar samt 12 patrullbåtar. 140Antal ottiljer anges inte i inriktningspropositionen. antar dock att regeringen avsåg vidmakthålla två ottiljer, eftersom det var två ottiljer före och två efter det aktuella försvarsbeslutet. 141Fördelningen mellan korvetter och övriga ytstridsfartyg anges ej i inriktningspropositionen. 142Korvetter och patrullbåtar. Olika minkrigsenheter ingår inte i tabellen ovan. Dessa enheter är svåra att kunna jämföra över tiden, eftersom målen för dessa har varierat i fråga om benämningar som inte är överensstämmande (minkrigsavdelningar, minkrigsottiljer respektive minkrigsdivisioner). Målen har även ibland endast angetts i antal fartyg. Även ygvapnet har genomgått omfattande förändringar. Framför allt handlar det om ett minskat antal stridsygdivisioner. Genom försvarsbeslutet minskade antalet stridsygdivisioner från 13 till 8. förändrades stridsygplansottan till att endast bestå av JAS 39 Gripenplan. Antalet ygplan skulle uppgå till 200.145 I och med försvarsbeslutet halverades antalet stridsygdivisioner från åtta till fyra. Luftstridskrafterna skulle utvecklas mot fyra JAS 39- divisioner med diŽerentierad beredskap.146 Den redan påbörjade utvecklingen av en gemensam mark- och sjöoperativ helikopterbataljon skulle fullföljas.147 När det gäller ygstridskrafterna innebar inriktningsbeslutet inga större förändringar. De fyra stridsygdivisionerna skulle nnas kvar.148 1999/2000:30. 2004/05:5. 2004/05:5. 2008/09:140. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Tabell 4.3 Utvecklingen av luftstridskrafterna –2014 Att lägga ned förband i grundorganisationen har varit en förhållandevis medborgarnära och omdebatterad fråga. Förutom försvars- och säkerhetspolitiken har frågan handlat om regional- och arbetsmarknadspolitik. Försvarsmaktens grundorganisation har reduceras . Det har bland annat handlat om att anpassa organisationen till en krympande insatsorganisation. För att få en mer rationell produktionsapparat har utbildningen av olika truppslag koncentrerats till färre platser och regementen, ottiljer, skolor och centra på färre orter. Tanken har varit att därigenom dra nytta av samordningsfördelar inom respektive garnison.155 2000 föreslog regeringen att antalet organisationsenheter i grundorganisationen skulle minska från 101 till 45 genom att 61 enheter lades ned och 5 nya inrättades. Till detta kom att en enhet föreslogs omlokaliseras 1996/97:4, s. 63 f. 150Enligt försvarsbeslut (prop. 1996/97:4, s. 77 f.). 151Enligt försvarsbeslut (prop. 2001/02:10, s. 146). 152Enligt försvarsbeslut (prop. 2004/05:5, s. 38 och s. 66). 153Enligt försvarspolitiskt inriktningsbeslut (prop. 2008/09:140, s. 45 f och s. 154Helikopterbataljoner och -divisioner fanns initialt inom samtliga försvarsgrenar (prop. 1996/97:4, s. 79). 155Syftet med att koncentrera verksamhet till färre men större garnisoner är att förbandsproduktionen kan bli eektivare då en större andel verksamhet han samordnas och dela på gemensamhetslokaler och viss stödverksamhet. Kostnaderna för personal och lokaler kommer därför att minska. Den totala overheadkostnaden borde alltså bli lägre än om verksamheten vore spridd, som den var innan omställningen. Även den totala produktionskostnaden för insatsförbanden borde bli lägre, eftersom borde bli lägre då er kan dela på gemensamma anläggningar m.m. till annan ort. Beslutet grundades på att det fanns en betydande överkapacitet i förhållande till det framtida utbildningsbehovet. Tanken var även att motverka att era utbildningsplattformar bedrev samma typ av utbildning.156 På operativ nivå ville regeringen att ledningen koncentrerades till en samlokaliserad operativ insatsledning, som skulle bildas bland annat av delar av högkvarteret samt olika regionala enheter. Den operativa insatsledningen skulle bestå av tre taktiska kommandon för vardera mark-, sjö- och luftstridskrafterna samt en operationsledning.157 Den operativa insatsledningen förlades till garnison. beslutade i allt väsentligt enligt vad regeringen hade föreslagit. hade inga invändningar mot de överväganden som gjorts av regeringen och som leder fram till den beskrivna organisationen i stort för Försvarsmakten, förutom att antalet ygottiljer borde vara fyra till antalet i stället för fem som regeringen föreslagit.158 Försvarsbeslutet innebar ytterligare nedskärningar i grundorganisationen. Regeringen föreslog inför försvarsbeslutet att grundorganisationen skulle minska till 32 organisationsenheter genom att 16 enheter skulle läggas ned och 6 enheter omlokaliseras för att skapa en mer samlad produktionsapparat. Syftet var att ytterligare koncentrera verksamheten med er enheter till färre orter och där bilda större garnisoner för att på så vis nå samordningsfördelar. Ett exempel på det var artilleriregementet A 9, som skulle yttas från till . Därutöver föreslogs att en organisationsenhet skulle omorganiseras till annan verksamhet och att fyra nya organisationsenheter inrättades.159 återkom regeringen till med ett förslag om att lägga ned de tre regionala 1999/2000:30, s. 60 f. och s. 92 f. samt prop. 1999/2000:97, s. 5 f. 1999/2000:30, s. 72 samt prop. 1999/2000:97, s. 14. 1999/2000:FöU2, s. 156 och s. 164, rskr. 1999/2000:168 samt bet. 1999/2000:FöU7, s. 7, rskr. 1999/2000:250 och bet. 1999/2000:FöU8, s. 8, rskr. 1999/2000:251. beslutade att ygottilj (F 16) skulle läggas ned senast vid utgången av 2003. Utskottet bedömde att de fyra kvarvarande ottiljerna skulle ha de långsiktigt bästa förutsättningarna för att bedriva en rationell och miljöanpassad verksamhet. Som en följd av det beslutade också att Flygvapnets Uppsalaskolor inte skulle läggas ned och Flygskolan inte skulle inordnas i ygottilj, såsom regeringen hade föreslagit. Dessutom ansåg att Ambiestridsskolan inte borde inordnas i ett av ambieregementena, utan i stället vara en angelägenhet för hela ambiekåren. 2004/05:43, s. 51 f. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA militärdistriktsstaberna vid utgången av 2005.160 Vid det laget hade antalet organisationsenheter minskat till 34.161 biföll i sin helhet vad regeringen hade föreslagit i fråga om grundorganisationen.162 Försvarsbeslutet innebar inga förändringar för grundorganisationen.163 Det innebär att den omstrukturerade grundorganisationen (exklusive skolor och centra) nns på 14 platser i landet. Dessa är koncentrerade till följande områden: sydöstra , /östra , / , samt Skåneland. Vissa av dessa 14 förband är kraftigt specialiserade varför det är viktigt att de kan samverka med andra förband.164 4.2.4 Motiv och urval för att rationalisera grundorganisationen Försvarsmaktens fredsförband kan värderas ur olika perspektiv. Vissa fungerar främst som utbildningsplattformar, medan andra har en mer operativ funktion. Det nns också en säkerhetspolitisk och militärstrategisk dimension, då närvaron av ett militärt förband har ett signalvärde i förhållande till omvärlden. Närvaro i olika delar av landet är också en viktig faktor för att underlätta rekryteringen. I försvarsbeslutsproposition skrev regeringen att utgångspunkterna för förändringen av grundorganisationen var att eŽektivitet och långsiktighet skulle vara styrande, och att försvarsgrenarna skulle integreras mera.165 Regeringen framhöll att de faktorer som styr grundorganisationens utformning skulle vara 2004/05:160. 2004/05:43, s. 51 f. och 62 f. framgår antalet 29. Skillnaden beror på att följande organisationsenheter inte beaktats: Försvarsmusikcentrum som lades samman med Livgardet 2010 (prop. 2009/10:1, utg.omr. 6, s. 43 f., bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/10:104), Försvarsmaktens telenät- och markteleförband, Hemvärnets stridsskola, Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum samt Försvarsmaktens underrättelse- och säkerhetscentrum. nns 35 organisationsenheter i grundorganisationen enligt bilaga 1 till Försvarsmaktens instruktion (2007:1266); Särskilda operationsgruppen tillkom 2012 (prop. 2011/12:1, utg.omr. 6, s. 48, bet. 2011/12:FöU1, rskr. 2011/12:92 ). 2004/05:FöU4 och bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143; bet. 2005/06:FöU2, rskr. 2005/06:28. gav därutöver regeringen till känna att den förutsatte att detachementet i skulle vara av samma personella omfattning som den tidigare verksamheten vid dåvarande (K 4). 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292. 164Exempelvis helikopterottiljen i . 165I försvarsberedningens rapport, som låg till grund för regeringens försvarspolitiska inriktningsproposition, stod att även om avvecklingar och omlokaliseringar till större garnisoner ger små nettobesparingar på kort sikt är de ändå nödvändiga för att undvika framtida kostnader för underhåll och renoveringar. Sammanslagning av verksamhet kommer på kort sikt kräva investeringar. Dock bör ett högre utnyttjande av bentliga resurser i sin tur leda till högre ežektivitet. (Försvar för en ny tid (Ds 2004:30), s. 92 f.) Följande faktorer kom att ligga till grund för utveckling respektive avveckling av förband inom grundorganisationen: utbildningsförutsättningar, integrerad garnison, , hyreskostnad, behov av nyinvesteringar och miljöfrågor. Därtill kommer två sammanfattande faktorer: en rationell och eektiv plattform166 respektive en långsiktigt hållbar enhet.167 När det gäller territoriell integritet menade regeringen att det är nödvändigt att förband har baseringsmöjligheter för att kunna lösa uppgifter främst i och i . Med motsvarande krav som grund ska ygförband vara baserade i norra och södra Regeringen uttryckte i sin proposition även att säkerhetspolitiska förhållanden måste återspeglas i utformningen av grundorganisationen. Regeringen menade att den förändrade hotbilden innebar nya typer av hot, som främst berörde de två största städerna och . Regeringen ansåg det nödvändigt att säkerställa att det nns utbildade militära förband och resurser som kan uppträda i dessa två områden.169 När förslaget till ny grundorganisation förelåg ansåg regeringen att det säkerhetspolitiska behovet redan var tillfredsställt för och Göteborg.170 När det gäller bland annat fördes resonemang utifrån olika perspektiv i regeringens analys. Bland annat var övningsbetingelser en bedömningsgrund. tids diskussion om militärstrategiska betydelse hade inte en framträdande plats i regeringens motivering.171 En central del av Försvarsmaktens omvandling har handlat om att skapa bättre förutsättningar att använda försvaret i samband med olika former av insatser. Därför har vi undersökt hur Försvarsmakten har redovisat hur verksamheten 166I detta fall avses med ordet plattform ett utbildningsförband. 2004/05:43, s. 20 f. 2004/05/43, s. 21. 2004/05:43, s. 21 f. 170Regeringen förklarade att i skulle det nnas ett antal förband som skulle vara särskilt utbildade för att uppträda i den miljön (Livgardet i , Första ambieregementet i samt marinens fartyg i ). Det skulle också nnas specialresurser att tillgå inom en begränsad tid från . I fråga om lades visserligen Fjärde ambieregementet ned, men dit skulle ju i stället Försvarsmaktens sjukvårdscentrum ytta. Regeringen menade att det också skulle vara möjligt att basera fartygsförband där, och sjöbevakningscentralen skulle få vara kvar.(Prop. 2004/05:43, s. 171I avvägningen mellan förband där förbandet P 18 på ingick att ansågs alla förband var för sig ha goda förutsättningar, dock att P 7 i Revingehed i södra ansågs ha de bästa övningsbetingelserna. Utöver de rent produktionsrelaterade skälen framhöll regeringen att internationaliseringen var viktig och att de så kallade nya hoten hade blivit allt tydligare, och att detta talade för att behålla P 7 medan P 18 kunde läggas ned tillsammans med P 10 i och I 5 i . 2004/05:5, s. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA sett ut –2013. Detta för att få en bild av vad förändringen inneburit. redovisades inte alla typer av insatser i i de öppna delarna av Försvarsmaktens årsredovisning. Från och med årsredovisningen ingår uppgifter om bevakningsinsatser och från och med årsredovisningen ingår även insatser vid kränkningar eller befarade kränkningar av territorialgränsen. rapporteras cirka 150 bevakningsinsatser, sex konstaterade kränkningar och fem händelser som kan vara en kränkning. Dessutom rapporteras 133 händelser där föranmälan av utländskt statsfartyg eller statsluftfartyg uteblivit eller meddelat tillstånd för tillträde har överskridits. Försvarsmakten har en uppgift att bistå det civila samhället vid kriser eller särskilda händelser där myndighetens personal och materiel kan bidra med nytta. Det handlar om olika former av insatser vid statlig räddningstjänst.172 Försvarsmakten har också i uppgift att vid behov kunna lämna stöd till statliga myndigheter, kommuner, landsting och enskilda. Detta förutsätter dock att Försvarsmakten har lämpliga resurser och att det inte allvarligt hindrar den ordinarie verksamheten eller medverkan i statlig räddningstjänst.173 Inriktningen mot internationella insatser har varit av stor betydelse i omställningen av Försvarsmakten. För att belysa omfattningen av Försvarsmaktens internationella insatser har vi utgått från regeringens mål för varje enskilt år, som det framgår av de årliga regleringsbreven. Där visas omfattningen av de väpnade styrkor som regeringen har beslutat att sätta in i specicerade insatser i andra länder. avses alltså rent militär personal, vilket också är det som tar ställning till i sina beslut. Omfattningen på insatserna varierar: från några hundra 172Enligt 4 kap. lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Detta omfattar fjäll-, yg- och sjöräddning, eftersök av försvunna personer i andra fall samt räddningstjänst vid utsläpp av radioaktiva ämnen och miljöräddningstjänst till sjöss.