prop · H2031d14 · 2014-10-23 00:00:00 — för familjer och barn 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Förslag till statens budget Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Ekonomisk .........................................................trygghet för familjer och barn Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Höjd föräldrapenning på grundnivå 1:5 Barnpension och efterlevandestöd 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1:7 Pensionsrätt för barnår 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. trygghet för familjer och barn.............................................................................. Tabell 3.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. trygghet för familjer och barn.............................................................................. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, netto ............................................................................................................. Tabell 3.5 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet (ekonomisk standard) 2013 och förändring 2008–2013.................................................................................... Tabell 3.6 Barnhushåll med låg ekonomisk standard efter hushållstyp och för inrikes respektive utrikes födda föräldrar........................................................................ Tabell 3.7 Andelen fyraåringar födda som har en mamma/pappa som har tagit ut ett visst antal dagar med föräldrapenning............................................................ Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:1 Barnbidrag ................................................................. Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Barnbidrag ....................... Tabell 3.10 Anslagsutveckling 1:2 Föräldraförsäkring .................................................. Tabell 3.11 Anslagets komponenter ............................................................................... Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Föräldraförsäkring ......... Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd........................................................ Tabell 3.14 Statens utgifter och bidragsskyldigas inbetalningar 2008–2013................ Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Underhållsstöd............... Tabell 3.16 Anslagsutveckling 1:4 Adoptionsbidrag ..................................................... Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Adoptionsbidrag ............ Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:4 Barnpension och efterlevandesstöd ....................... Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Barnpension och Tabell 3.20 Anslagsutveckling 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ................ Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:7 Vårdbidrag för Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:7 Pensionsrätt för barnår ........................................... Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:7 Pensionsrätt för barnår .. Tabell 3.24 Anslagsutveckling 1:8 Bostadsbidrag.......................................................... Tabell 3.25 Volymer och medelersättning för bostadsbidraget, utfall samt prognos 2015–2018 ............................................................................................... Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:8 Bostadsbidrag................. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 3.1 Medianen av disponibel inkomst per konsumtionsenhet 2013, personer Diagram 3.2 Den ekonomiska familjepolitikens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet , efter hushållstyp, personer 0–....................... Diagram 3.3 Andel barnhushåll med låg ekonomisk standard 2008–2013, absolut och Diagram 3.4 Andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard under 1–under perioden –2012, efter hushållstyp och inrikes respektive utrikes födda Diagram 3.5 Antalet födda barn samt summerad fruktsamhet.................................... Diagram 3.6 Antalet barn med i underhållstöd och antalet barn av dessa som beräknas få mer i underhållsbidrag än underhållsstöd, fördelat på boförälderns inkomst efter deciler. Diagram 3.7 Effekt av den ekonomiska familjepolitiken för att förbättra förutsättningarna för en god levnadsstandard, andelen hushåll med låg ekonomisk standard (LES) med och utan den ekonomiska familjepolitiken, Absolut mått, personer 0–................................................................. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i 3. för anvisar ramanslagen socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1 och 3.7), 2.godkänner det mål som regeringen föreslår för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn (avsnitt 3.4), under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt följande uppställning: 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 12 kap. 22, 23 och 35 §§ och 18 kap. 20, 24 och 25 §§ socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För hel föräldrapenning motsvarar sjukpenningnivån förälderns beräkningsunderlag för sjukpenning på normalnivån enligt 28 kap. 7 § 1 grundat på en sjukpenninggrundande inkomst beräknad enligt 25–31 §§. Om hel föräldrapenning på sjuk- Om hel föräldrapenning på sjuk- penningnivån inte överstiger 225 penningnivån inte överstiger 250 kronor lämnas i stället kronor , lämnas i stället föräldrapenning på grundnivån enligt föräldrapenning på grundnivån enligt Föräldrapenning på grundnivån kan lämnas till en förälder som är försäkrad för bosättningsbaserad föräldrapenning enligt 5 kap. 9 § 1 eller arbetsbaserad föräldrapenning enligt 6 kap. 6 § 2. För hel föräldrapenning är grund- För hel föräldrapenning är grund- 1Senaste lydelse 2012:931. 2Senaste lydelse 2012:931. Om förutsättningarna i 1 inte är uppfyllda eller hel föräldrapenning på sjukpenningnivån i annat fall inte överstiger , lämnas föräldrapenning på grundnivån. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Till en förälder som är försäkrad för både bosättningsbaserad och arbetsbaserad föräldrapenning lämnas förmånen enligt följande: Föräldrapenning lämnas på sjukpenningnivån, om föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen har varit försäkrad för sjukpenning enligt 6 kap. 6 § 3 och under hela skulle ha haft rätt till en sjukpenning som överstiger lägstanivån för föräldrapenning (240-dagarsvillkoret). Om förutsättningarna i 1 inte är uppfyllda eller hel föräldrapenning på sjukpenningnivån i annat fall inte överstiger , lämnas föräldrapenning på grundnivån. Underhållsstöd till ett barn lämnas med , om inte annat följer av 21–31 §§. Underhållsstöd till ett barn lämnas med , om inte annat följer av 21–31 §§. Om sökanden begär det, lämnas Om sökanden begär det, lämnas underhållsstöd med 1 273 underhållsstöd med 1 573 månaden med avräkning för det månaden med avräkning för det fastställts om 19 kap. 10–17 samt 21, fastställts om 19 kap. 10–17 samt 21, 26 och 27 §§ hade tillämpats på 26 och 27 §§ hade tillämpats på inkomsten för den av föräldrarna som inkomsten för den av föräldrarna som inte är boförälder. inte är boförälder. underhållsstöd för var och en av underhållsstöd för var och en av föräldrarna med hälften av 1 273 föräldrarna med hälften av 1 573 Från detta belopp avräknas hälften av det betalningsbelopp som skulle ha fastställts om 19 kap. 10–17 samt 21, 26 och 27 §§ hade tillämpats på inkomsten för föräldern. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för föräldrapenning som avser tid före ikraftträdandet. 3Senaste lydelse 2012: 931. 4Senaste lydelse 2012:896. 5Senaste lydelse 2012:896. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Föreskrifterna i 18 kap. 20, 24 och 25 §§ i den nya lydelsen tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser tid efter . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn finns tre typer av förmåner: –barnpension och efterlevandestöd till barn –pensionsrätt för barnår –vårdbidrag för funktionshindrade barn Samhällets stöd till hushåll inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas i huvudsak på statens budgets utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av skatteutgifter. Den nedsatta mervärdesskatten för livsmedel redovisas som en skatteutgift under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, eftersom familjer med barn är en viktig målgrupp för detta stöd. Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljer är studiehjälpen under utgiftsområde 15 Studiestöd, samt maxtaxan i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgifterna inom utgiftsområdet blev 2013 ca och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. beräknas utgifterna bli nästan vilket är lägre än budgeterat. I förhållande till 2013 beräknas utgifterna bli högre. Av utgifterna för den ekonomiska familjepolitiken utgjorde försäkringsförmånerna drygt hälften av utgifterna, ca . De generella bidragen utgjorde ca och de behovsprövade bidragen ca . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1:5 Barnpension och efterlevandestöd 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1:7 Pensionsrätt för barnår Totalt för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Tabell 3.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1 Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Stöd på budgetens inkomstsida utgörs av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som ett medel inom specifika områden som t.ex. bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Den skatteutgift som redovisas för livsmedel är den nedsatta mervärdesskattesatsen för livsmedel. En viktig målgrupp för denna nedsättning är familjer med barn, vilket är anledningen till att den redovisas här. Som livsmedel räknas inte vatten, spritdrycker, vin, starköl och tobaksvaror. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, netto Totalt för utg.omr. Källa: Regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr.2013/14:98) är målet för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. 2010/11:1 utg.omr. 12 avsnitt 2.4, bet. 2010/11:SfU1, rskr. 2010/11:121). Regeringens förslag: Följande mål ska gälla för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn: Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap. Skälen för regeringens förslag: En familjepolitik byggd på långsiktiga lösningar för föräldrar genom såväl generella bidrag och försäkringslösningar som behovsprövade bidrag, skapar trovärdighet och trygghet och ger därmed gynnsamma förutsättningar för en god ekonomisk levnadstandard för barnfamiljerna samt för ett ökat barnafödande. Regeringen vill förstärka den omfördelande ambitionen för den ekonomiska familjepolitiken. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 med trygghetssystemen är en solidarisk omfördelning mellan dem som har och inte har barn samt över individens livscykel. En solidarisk utjämning av risker och kostnader mellan generationer, mellan dem som har arbete och dem som för tillfället är utan, mellan sjuka och friska och mellan kvinnor och män, är viktiga inslag i den generella välfärden. Det är även av betydande vikt att tydligt slå fast att även jämställdhet ingår i målet. Det övergripande jämställdhetspolitiska målet innebär att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Familjepolitiken ska underlätta för föräldrar att kombinera yrkesliv med familjeliv. Detta uppnås genom att förbättra möjligheten för båda föräldrarna att delta i arbetslivet som de ska kunna ta hand om barnen när barnen är små. 3.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder har målet för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn varit att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. Resultatredovisningen i det följande görs i förhållande till detta mål. Regeringen föreslår ett nytt mål för utgiftsområdet . Den ekonomiska familjepolitiken ska ses i ett större sammanhang. Utvecklingen inom olika utgiftsområden ger gemensamt förutsättningar och möjligheter som påverkar barnfamiljernas ekonomiska välfärd. Utöver de ekonomiska stöd som redovisas i detta avsnitt finns det andra faktorer som har betydelse för barnfamiljernas ekonomi så som reallöneutveckling, transfereringar, skatter och subventioner utanför den ekonomiska familjepolitiken, som exempelvis subventionerad förskola och fritidshem samt hälso- och sjukvård för barn och blivande mödrar. Utvecklingen på arbetsmarknaden har avgörande betydelse för familjernas inkomster och goda förutsättningar att kombinera arbetsliv och familjeliv påverkar arbetsmarknadsdeltagandet för män och kvinnor. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 har på förra regeringens uppdrag tagit fram ett antal indikatorer som beskriver hur familjepolitiken bidrar till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer.6 För en beskrivning av hur indikatorerna har tagits fram, se t.ex. prop. 2010/11:1 utgiftsområde 12. Som underlag till beräkningarna har utfall använts, framskrivet till värden enligt de ekonomiska och demografiska uppgifter som finns. Värdena är därmed en prognos. Avseende resultat kopplade till ökad valfrihet och stärkt makt över livssituationen bedrivs ett utvecklingsarbete för att skapa indikatorer som kan beskriva resultaten och utvecklingen. Föräldrarnas uppfattning om familjepolitikens möjligheter och flexibilitet är centrala uppgifter för en sådan bedömning, men mätningar av sådana uppgifter sker inte regelbundet. Föräldrarnas arbetsmarknadsdeltagande, barnafödandet och hur föräldrarna använder förmåner inom till exempel föräldraförsäkringen används därför som indikatorer på valfrihet och makt över livssituationen. De indikatorer som används för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är följande: –barnfamiljernas inkomstutveckling, –den ekonomiska familjepolitikens betydelse för hushållens inkomster, –barnhushåll med låg ekonomisk standard, –föräldrarnas användning av föräldraförsäkringen, och –föräldrars arbetskraftsdeltagande. Följande indikatorer och bedömningsgrunder används för administrationen på området: –redovisade insatser för att ge information till föräldrar om föräldraförsäkring samt om underhåll till barn i enlighet med regeringens beslutade mål i regleringsbrevet , –produktivitet, och I bedömningen vägs även resultat från rapporter och undersökningar från t.ex. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och () in. I finns det knappt 1,3 miljoner hushåll med barn som i olika utsträckning berörs av den ekonomiska familjepolitiken. Antalet barn i åldrarna 0–uppgår till närmare två miljoner. Yngre barn har i mycket högre grad sammanboende föräldrar än äldre barn. I genomsnitt är föräldrarna sammanboende i tre av fyra barnfamiljer. Den resterande fjärdedelen består av familjer med ensamstående föräldrar, oftast en ensamstående mamma, samt ombildade familjer utan gemensamma barn. I en genomsnittlig barnfamilj bor det 1,7 barn. I familjer med en ensamstående förälder finns det färre barn än i familjer med sammanboende föräldrar. Utgifterna ökar över tid Utgifterna inom den ekonomiska familjepolitiken påverkas av flera faktorer. Antalet födda barn får omedelbara och direkta effekter, t.ex. för barnbidrag och föräldrapenning. Till följd av stigande födelsetal har utgifterna för dessa förmåner ökat och beräknas göra det . Barnfamiljernas inkomster kommer främst från förvärvsarbete, vilket medför att konjunkturen har stor betydelse för försörjningsmöjligheterna för barnhushållen. Höjda löner för föräldrarna påverkar exempelvis utgifterna för föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Arbetslöshet eller långvarig sjukdom kan vara orsaker till låg ekonomisk standard, då kan bostadsbidraget bidra till inkomsten. Hushållens sammansättning kan också påverka utgifterna. Försörjningsbördan ökar med antalet barn och då blir konsekvenserna av låga eller minskade inkomster större. Detta påverkar exempelvis utgifter för bostadsbidrag och underhållsstöd. 6 Redovisning av uppdrag i regleringsbrevet 2014, resultatindikatorer för den ekonomiska familjepolitiken, , dnr S2014/4757. Barnfamiljernas ekonomi har stärkts har de flesta hushåll ekonomiskt sett fått det bättre, trots den ekonomiska nedgång som tog sin början . Högre sysselsättning och sänkta inkomstskatter är den främsta förklaringen till ökningen av disponibla inkomstnivåer. Disponibel inkomst definieras som summan av hushållens faktorinkomster samt positiva transfereringar minus negativa transfereringar. Den disponibla inkomsten sätts sedan i relation till hushållets storlek genom att använda en konsumtionsenhetsskala. Den ekonomiska standarden (mätt som real disponibel inkomst per konsumtionsenhet) har ökat för samtliga barnhushållstyper jämfört med situationen 1998. Förändringen har dock varit olika stor för olika hushållstyper. För att ta hänsyn till försörjningsbördan används måttet ekonomisk standard per konsumtionsenhet. För sammanboendehushållen är utgångspunkten för analysen att inkomsterna delas lika mellan individerna i hushållet varför inte denna statistik redovisas uppdelat på kön. Diagram 3.1 Medianen av disponibel inkomst per konsumtionsenhet 2013, personer 0–64 år 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 Källa: , 2014 Diagram 3.1 illustrerar skillnaden i ekonomisk standard mellan olika typer av hushåll. Antalet sammanboende hushåll med barn är större än antalet hushåll med ensamstående föräldrar. har inkomsterna ökat realt för samtliga hushållstyper, men inte lika mycket för ensamståendehushåll som för sammanboendehushåll. En förklaring till skillnaderna är att det i sammanboendehushåll är två individer och inte en som fått ta del av ökade inkomster till följd av ökad sysselsättning samt 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Det är hushåll med en ensamstående förälder som har den lägsta disponibla inkomsten av de olika familjetyperna, speciellt när det finns flera barn i hushållet. höjdes bostadsbidraget, något som får genomslag i en höjd disponibel inkomst för vissa hushåll. Samma effekt har den reform som genomfördes året efter, , när grundnivån inom föräldrapenningen höjdes per dag. Majoriteten av de ensamstående föräldrarna är kvinnor (). Dessa hushåll har en lägre procentuell ökning av medianinkomsten än vad ensamstående män har. Den ekonomiska familjepolitikens betydelse för hushållens ekonomi Det är inte bara inkomsternas nivå och utvecklingen som skiljer sig åt mellan olika hushållstyper. Även inkomsternas sammansättning varierar, exempelvis gällande hur stor andel av inkomsterna som består av transfereringar från samhället. En allmän trend för alla typer av hushåll är att transfereringarnas andel av den disponibla inkomsten har minskat . En allt större andel av hushållens inkomster kommer därmed från arbete och kapital. Diagram 3.2 Den ekonomiska familjepolitikens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet , efter hushållstyp, personer 0–64 år 1 barn E. 2+ barn S. 1 barn S. 2 barn S. Anm: Förkortningar ovan E motsvarar ensamstående med 1 respektive 2 eller flera barn, S motsvarar sammanboende med 1, 2 respektive 3 eller flera barn Källa: , 2014. Diagram 3.2 visar hur stor andel av den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet som utgörs av olika familjeekonomiska stöd. Av den disponibla inkomsten för barnhushåll kommer 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 ungefär var tionde krona från den ekonomiska familjepolitiken. Den ekonomiska familjepolitikens betydelse för familjer ökar ju fler barn som finns i hushållet. Av diagrammet framgår att familjestöden utgör en större andel av hushållens disponibla inkomst för ensamstående med barn än för sammanboende med barn. beräknas exempelvis av den disponibla inkomsten för ensamstående föräldrar med två eller flera barn utgöras av olika former av familjepolitiska stöd. För ensamstående mammor var andelen och för ensamstående pappor . De behovsprövade bidragen, exempelvis bostadsbidraget, har störst betydelse för ensamståendehushållen med barn, medan de generella bidragen är viktigast för sammanboendehushåll med fler än ett barn. Av de behovsprövade bidragen gick till ensamstående föräldrar . Den ekonomiska familjepolitiken spelar en viktig roll för hushållens disponibla inkomster, men betydelsen har minskat . Hushållens disponibla inkomster har ökat, och en större andel av den består av inkomster från arbete och kapital. Ekonomisk utsatthet bland barnfamiljerna Regeringen anser att det är av särskild vikt att följa utvecklingen för barnhushåll med låg ekonomisk standard. Även ur ett barnrättsperspektiv har frågan stor betydelse. En vanlig orsak till att barn lever i hushåll med ekonomisk utsatthet är att föräldrarna saknar arbete eller endast har en förgymnasial utbildning som därmed ger sämre förutsättningar på arbetsmarknaden. Arbetsfrämjande åtgärder är därför av stor betydelse för att motverka att barn lever i ekonomisk utsatthet. De samlade insatserna, exempelvis på områdena arbetsmarknad och utbildning samt satsningar inom den ekonomiska familjepolitiken och socialpolitiken, bidrar till att minska ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer. De skattningar av låg ekonomisk standard som redovisas i detta avsnitt är baserade på data där hushållens och individernas ekonomiska resurser är beräknade. De hushåll vars inkomster faller under en given gräns betraktas som hushåll med låg ekonomisk standard. Faktaruta – absoluta och relativa mått Den inkomstgräns som väljs för att beskriva ekonomisk standard kan vara absolut eller relativ. En absolut inkomstgräns betyder att det finns en på förhand bestämd gräns som inte ändrar sig (förutom efter prisutveckling). En relativ inkomstgräns förändras i takt med att medianinkomsten ändras.