prop · H2031d15 · 2014-10-23 00:00:00 — Regeringen ser behov av att ytterligare stärka lagstiftningen som rör diskriminering så att denna blir så effektiv och heltäckande som möjligt. Reglerna i diskrimineringslagen (2008:567) med avseende på aktiva åtgärder bör ändras. Regeringens ambition är att aktiva åtgärder ska utökas till att gälla samtliga diskrimineringsgrunder och reglerna om lönekartläggning och handlingsplan för jämställda löner bör ändras för att i denna del uppfylla tillkännagivande . Regeringen avser att återkomma med en proposition till i dessa frågor. Vidare avser regeringen att se över hur diskrimineringslagens skydd mot bristande tillgänglighet kan stärkas ytterligare. Denna fråga ska utredas. Lagändringen om bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning som träder i kraft kommer att behöva åtföljas av informations- och utbildningsinsatser, se vidare utgiftsområde 9 avsnitt 6.5. DO:s verksamhet är central i arbetet för ett samhälle som är fritt från diskriminering. Det är därför viktigt att se till att verksamheten bedrivs rättssäkert och effektivt. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Inom ramen för EU-arbetet fortsätter att verka för antagandet av ett EU-direktiv som säkerställer samma nivå av skydd mot diskriminering på samtliga grunder, dvs. religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, ålder och sexuell läggning. Arbetet för att förebygga och motverka främlingsfientlighet och rasism behöver ytterligare intensifieras. Rasism ska mötas med kunskap och aktiva insatser. Det krävs särskilda insatser mot afrofobi, antisemitism, antiziganism och islamofobi. Det ökade engagemanget i mot rasismen behöver tas tillvara. Regeringen kommer att följa utvecklingen inom området noga och vidta ytterligare åtgärder mot rasism vid behov. Ett flertal uppdrag har lämnats och dessa kommer att följas upp såsom de fleråriga uppdragen till DO att utveckla och intensifiera arbetet genom att följa upp insatser inom området och till att vidta kunskapshöjande insatser i skolan om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Vidare följer regeringen det arbete som Kommissionen mot antiziganism gör för att ta fram ett material som utgår från vitboken om övergrepp och kränkningar av romer och som ska spridas till skolor och andra delar av samhället. Regeringen avser att öka insatserna mot rasism. För det första avser regeringen att ge Forum för levande historia i uppdrag att i samarbete med vidta kunskapshöjande insatser om olika former av rasism i historien och . Forum för levande historias erfarenheter på detta område kommer att vara en viktig utgångspunkt. Uppdraget kommer också att utgå från de insatser som vidtagits och som kommer att fortsätta samt 2017. Regeringen avser vidare att se över behovet av och formerna för ett nationellt kunskaps- och resurscentrum om rasism, bl.a. för att sprida de lyckade modeller som finns för att minska rekryteringen av människor till rasistiska organisationer. Arbetet för att främja homo- och bisexuellas, transpersoners och queera personers (hbtq) rättigheter ska stärkas. Regeringen avser att utifrån hbt-strategin ge de strategiska myndigheterna , och ett samlat ansvar för att inom sina verksamhetsområden främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) får motsvarande uppdrag inom ungdomspolitiken. Även särskilda uppdrag fortsätter för att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Därigenom avser regeringen att säkerställa långsiktigheten i arbetet inom de fokusområden som finns i hbt-strategin. Regeringen avser också att fullfölja uppdraget till om att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck genom att ge kommuner och landsting möjligheter att ansöka om projektmedel . Tabell 4.5 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 97 420 tkr prisnivå. 3Motsvarar 97 426 tkr prisnivå. 4Motsvarar 97 435 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter för . Anslaget 2:1 minskas med och med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . , 2017 och 2018 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:1 utsättning för genomförandet av insatser inom området. Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget minskar med i samband med att , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, och ges ett samlat ansvar för att inom sina respektive relevanta verksamhetsområden främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Dessa medel tillförs berörda myndigheters förvaltningsanslag. minskas anslaget tillfälligt med i samband med att berörda myndigheter tillförs ovan nämnda medel. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Åtgärder mot diskrimi- 4.6.22:2 Åtgärder mot diskriminering nering och rasism m.m. . och 2018 beräknas anslaget till 38 919 000 kronor, respektive 29 919 000 Tabell 4.7 Anslagsutveckling 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget får användas för utgifter för insatser mot diskriminering, främlingsfientlighet, homofobi och liknande former av intolerans samt för att främja lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck samt till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering och verksamheter som arbetar för att motverka rasism och liknande former av intolerans. Anslaget får användas för administrativa kostnader som är en för- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Här redovisas de åtgärder som finansieras från utgiftsområde 13, anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. Jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande. Övriga insatser på jämställdhetsområdet redovisas därför inom berörda utgiftsområden. Insatser som rör diskriminering på grund av kön redovisas under kapitel 4 Diskriminering inom detta utgiftsområde. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom område Jämställdhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Regeringen arbetar utifrån följande delmål för jämställdhetspolitiken. –En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. –Ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. –Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. –Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. 5.3.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Jämställdhetspolitiken är bred och omfattar många utgiftsområden. Målen är övergripande och långsiktiga och indikatorerna tydliggör de 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 centrala aspekterna i dessa. Givet dessa förutsättningar finns det svårigheter att bedöma och urskilja jämställdhetspolitikens påverkan på den generella utvecklingen. Många andra påverkansfaktorer ligger utanför politiken. Indikatorerna utgör dock grunden för beskrivningen och analysen av utvecklingen. Regeringens strategi för att genomföra de jämställdhetspolitiska målen, jämställdhetsintegrering, dvs. att jämställdhetsperspektiv integreras i alla politikområden och i alla led av beslutsfattande, planering och utförande av verksamheter, innebär även att resultat-redovisningen görs inom flera utgiftsområden i budgetpropositionen. Här prioriteras upp-följningen utifrån indikatorerna kopplade till de fyra delmålen och anslaget för jämställdhetspolitiken. I syfte att förbättra uppföljningen av de jämställdhetspolitiska målen har på den förra regeringens uppdrag utvecklat jämställdhetsstatistiken och indikatorer kopplade till de fyra jämställdhetspolitiska delmålen (IJ2010/2217/JÄM). Ett uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken med utgångspunkt i indikatorerna har utarbetats inom . Resultatet av arbetet har redovisats i departementsskrivelsen Ett uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken (Ds 2013:37). Redovisning av indikatorer uppdelade på respektive delmål. Följande indikatorer används i resultat-redovis- ningen: Jämn fördelning av makt och inflytande –Styrelser och ledning i börsföretag –Chefer i privat sektor efter typ av chef –Chefer i offentlig sektor efter typ av chef –Nettoinkomst efter hushållstyp och antal barn –Kvinnors lön som andel (%) av mäns lön efter sektor före och efter standardavvägning 1994-20xx –Segregeringsindex efter ålder –Sysselsatta 20-64 efter ålder och vanligen arbetad tid som heltid och deltid –Pågående sjukpenningfall i december åren 1974-20xx Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet –Ersatta dagar för vård av barn 1974-20xx –Genomsnittlig tidsanvändning för personer i åldern –Tid för obetalt arbete efter livscykel –Orsak till deltidsarbete för personer i åldern 20–64 år Mäns våld mot kvinnor ska upphöra –Personer utsatta för misshandel efter plats –Personer utsatta för misshandel efter relation till förövaren –Personer utsatta för sexualbrott efter ålder –Anmäld grov kvinnofridskränkning –Lagförda efter huvudbrott Indikatorerna finns tillgängliga och uppdateras på . Uppföljning av ett urval av dessa indikatorer redovisas under respektive delmål. Nedan redovisas översiktligt vilka jämställdhetsinsatser som genomfördes . En mer detaljerad redovisning av resultaten görs inom respektive politikområde. I bilaga ges en särskild redovisning av könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser vid utgången av 2013. Jämn fördelning av makt och inflytande Kvinnor och män i styrelser och ledning var andelen kvinnor och andelen män i statligt hel- och delägda bolag. Könsfördelningen bland ordförandena var kvinnor och män. Bland verkställande direktörer var kvinnor och män. I statliga myndigheters styrelser och insynsråd 2013 var kvinnor och män. Bland styrelseordförandena var andelen kvinnor och andelen män . Könsfördelningen bland chefer i offentlig sektor är jämnast i staten, kvinnor och män (se även avsnitt 5 Statliga arbetsgivarfrågor, UO 02). I landstingen är motsvarande fördelning kvinnor och män, och i verksamhet kvinnor och män. Enligt Styrelser och revisorer i 2012–2013, var andelen kvinnor i börsföretagens styrelser och andelen män . Andelen kvinnor som ordförande var och andelen män . Bland börs-företagens verkställande direktörer var kvinnor och män. Könsfördelningen i kommunala- och landstingsägda bolag följs inte upp regelbundet. Enligt uppgift från Kommuner och Landsting 2012 uppnåddes en relativt jämn könsfördelning i endast två typer av bolag, nämligen biblioteks-, arkiv och museiverksamhet (kvinnor och män) samt konstnärlig och kulturell verksamhet (kvinnor respektive män). genomförde 2013 en enkätundersökning om könsfördelning och jämställdhetsarbete i företag med minst 200 anställda i syfte att fördjupa kunskapen om kvinnor på ledande positioner och företagens jämställdhetsarbete. En liknande undersökning genomfördes (SOU 2003:16) vilket gör det möjligt att se utvecklingen . Kvinnor och män i näringslivet, SCB 2013, visar att både styrelserna och företagens ledningar överlag har blivit mer jämställda, men att utvecklingen går långsamt. Andelen kvinnor i ledningen har ökat från 2013. Företagen hade 2013 i något större utsträckning än ett organiserat jämställdhetsarbete. Statligt stöd till jämställdhetsprojekt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (f.d. ) kan på ansökan från organisationer och verksamheter lämna bidrag enligt förordningen (2006:390) om statsbidrag till jämställdhetsprojekt till projekt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. fördelade myndigheten bidrag på 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 till 22 projekt. De projekt som beviljades bidrag var i huvudsak kopplade till delmålen om makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet och mäns våld mot kvinnor. Det finns ett stort intresse för jämställdhetsbidraget bland organisationerna. Dåvarande (numera Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor) fick i uppdrag att analysera och följa upp projekt som finansierats med bidraget (U2013/6125/JÄM). Uppföljningen visar att jämställdhetsbidraget fyller en viktig funktion och att civilsamhällets organisationer bidrar i jämställdhetsarbetet. Resultaten visar också att projekten har stimulerat organisationers, målgruppers och enskilda projektmedarbetares engagemang i jämställdhetsfrågor och att möjligheten till efterföljande effekter efter projektetens slut är betydande. Kvinnolobby beviljades ett bidrag på totalt för genomförandet av konferensen 2014 – new actions on women’s rights (U2012/5557/JÄM). Konferensen som genomfördes i den 12–syftade bl.a. till att stärka arbetet för att förverkliga FN:s konvention om avskaffande av all diskriminering av kvinnor och genomförandet av den s.k. Pekingplattformen. Enligt samlade konferensen 11 300 besökare från ett femtiotal länder. I det öppna programmet medverkade 280 organisationer, föreningar, företag och myndigheter. 130 utställningar genomfördes i mässan och konferensen fick ett stort genomslag i medierna. Ett slutdokument från konferensen med krav och strategier med utgångspunkt i Pekingplattformens tolv artiklar överlämnades till jämställdhetsministrarna i de nordiska länderna. Kraven rör bl.a. att bekämpa mäns våld mot kvinnor, jämställdhetsintegrering, kvinnors politiska deltagande och lika lön. Målet om ekonomisk jämställdhet tar sikte på att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. I budgetpropositionens bilaga 3 Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män redovisas utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 och indikatorerna redovisas i tabellform. Även området makt och inflytande respektive obetalt hem- och omsorgsarbete berörs i bilagan. Områdena som omfattas av indikatorerna för delmålet ekonomisk jämställdhet beskrivs och analyseras mer ingående i bilagan. En viss minskning av könssegregeringen på arbetsmarknaden har skett . Orsaken till minskningen är främst att kvinnor har breddat sina utbildnings- och yrkesval och gjort inbrytningar på vissa mansdominerade områden. Motsvarande rörelse har inte skett bland männen i samma utsträckning. Den vertikala könssegregeringen, dvs. att män i större utsträckning når högre positioner i yrkeslivet än vad kvinnor gör, har också minskat . Andelen kvinnor bland chefer har ökat, i både privat och offentlig sektor. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män är i stort sett oförändrade . tjänade kvinnor av vad män tjänar och 2013 var andelen . Inte heller den standardvägda löneskillnaden (dvs. då hänsyn tas till att kvinnor och män har olika ålder, utbildning, arbetstid, finns inom olika sektorer och tillhör olika yrkesgrupper) har visat på några större förändringar . Indikatorerna visar också att kvinnor har en lägre disponibel inkomst än män oavsett hushållstyp. Sammanboende kvinnor med barn har en lägre individuell nettoinkomst (tidigare benämnt disponibel inkomst) än ensamstående kvinnor med barn. Det omvända gäller för män. Det finns en mängd andra strukturella förhållanden på arbetsmarknaden och i arbetslivet som påverkar den ekonomiska ojämställdheten, bl.a. arbetar kvinnor deltid i betydligt större utsträckning () än män () och män är företagare i betydligt större utsträckning () än kvinnor (). Kvinnors sjukskrivningstal ligger på en stadigt högre nivå än mäns Insatser för att främja jämställdhet i arbetslivet Delegationen för jämställdhet i arbetslivet (A2011:05) har i uppgift att sammanställa och sprida kunskap om hur jämställdhet i arbetslivet kan främjas och lämna förslag på åtgärder till regeringen. Delegationen har bl.a. anordnat en rad konferenser och seminarier samt gett ett flertal forskare i uppdrag att ta fram forskningsantologier på teman såsom lön, ersättning och karriärvägar, arbetets ramar och innehåll, och den ojämställda arbetsmarknadens konsekvenser. Delegationen ska lämna sitt betänkande . fortsätter genomförandet av uppdraget om kvinnors arbetsmiljö (A2011/2209/ARM). presenterades en kunskapssammanställning om belastningsskador som bl.a. visar att den köns-segrege- rade arbetsmarknaden är en viktig förklaring till kvinnors högre ohälsotal. Kvinnor arbetar främst i yrken inom vård, omsorg och service, som innehåller många moment som är tunga, repetitiva, handintensiva och innehåller mycket kontakt med människor. Men även då kvinnor och män arbetar inom samma yrken fördelas dessa arbetsuppgifter i större utsträckning på kvinnor, vilket bidrar till att kvinnor är mer sjukskrivna än män även då de har samma yrke. Uppdraget ska slutrapporteras . () har ett flerårigt uppdrag att systematiskt sammanställa kunskap om arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdom. I uppdraget ska särskilt kvinnors arbetsmiljöer beaktas. SBU ska utgå från behov av ökad kunskap vid handläggning av arbetsskador. I uppdraget ska särskilt kvinnors arbetsmiljöer beaktas. har tre rapporter redovisats från uppdraget: Arbetsmiljöns betydelse för sömnstörningar, Arbetsmiljöns betydelse för symtom på depression och utmattningssyndrom och Arbetsmiljöns betydelse för ryggproblem. Uppdraget delredovisades (S2014/4493/SF) och ska slutredovisas . Efter denna särskilda satsning från UO 13 fortsätter satsningen med medel från socialförsäkringen, under UO 10. Jämställdhet i skolan och högskolan Statskontoret har i uppdrag (U2013/1852/S) att utvärdera den förra regeringens satsningar för att främja jämställdhet i skolväsendet. Statskontoret ska bl.a. analysera och redovisa faktorer som stimulerar respektive förhindrar att genomförda satsningar bidrar till att främja jämställdhet. Uppdraget ska redovisas . Statskontoret har också i uppdrag att kartlägga och analysera fördelningen av anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor ur ett jämställdhetsperspektiv. Kartläggningen ska omfatta ett fåtal universitet och högskolor med intresse att delta. I uppdraget ingår att studera fördelningsprocessen bl.a. de bedömningar som ligger till grund för fördelningsbesluten. Där det bedöms möjligt för deltagande lärosäten får även övriga medel när det gäller forskning och forskarutbildning inkluderas. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om män och jämställdhet (dir. 2012:97) presenterade sitt betänkande Män och jämställdhet (SOU 2014:6). Utredningens uppdrag var bl.a. att beskriva och analysera mäns livssituation i förhållande till kvinnors, ta fram en översikt över relevant forskning om mäns livssituation, förhållningssätt till jämställdhet och ansvarstagande när det gäller föräldraskap, obetalt hemarbete och anhörigomsorg och sprida den kunskap som sammanställs samt uppmuntra till dialog om de frågor som berörs i uppdraget. Utredningen, som inte hade i uppdrag att lämna några förslag, landade i flera slutsatser som berör breda samhällsområden, som utbildning, arbete, hälsa och omsorg. En jämställd skola och mäns omsorgsgivande i relation till barn lyfts bl.a. fram som strategiska frågor. Betänkandet har spridits till berörda myndigheter, organisationer, forskare och andra relevanta aktörer. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet När kvinnor och män tar samma ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet ökar förutsättningarna för att kvinnor och män ska ha samma möjligheter att delta i arbetslivet, utvecklas och vara aktiva i samhället. För att undersöka kvinnors och mäns tidsanvändning har () genomfört regelbundna tidsanvändningsstudier. Tidsanvändningsundersökningen är en EU-harmoni- serad undersökning som ger en bild av kvinnors och mäns vardagsliv. Undersökningen visar bl.a. hur kvinnor och män fördelar sin tid på olika aktiviteter, men också hur tidsanvändningen varierar i livets olika faser. Den senaste undersökningens resultat i rapporten (SCB, Levnadsförhållanden rapport 123, 2012) visar att den övergripande trenden sedan 1990- talet är att kvinnor lägger allt mindre tid på hemarbete och mer tid på förvärvsarbete medan det omvända förhållandet gäller för män. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 det förvärvsarbetar män mer än kvinnor en genomsnittlig vardag och kvinnor gör en större del av det obetalda hemarbetet. En studie från visar att fördelningen av föräldraledigheten samvarierar med fördelning av både betalt och obetalt arbete. När såväl kvinnor som män ökar sin andel av föräldraledigheten utför de en större andel av hushålls- och omsorgsarbetet. Mäns våld mot kvinnor Våld och andra former av övergrepp mot kvinnor är ett allvarligt hinder för jämställdhet och kvinnors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter. I Brottsförebyggande rådets (Brå) nationella trygghetsundersökningar uppskattar omkring 142 000 personer har blivit utsatta för misshandel . Unga män och kvinnor mellan är mest utsatta. Enligt Nationella trygghetsundersökningen (NTU) utövas den vanligaste typen av våld mot kvinnor i samband med arbetet och i skolan, av t.ex arbets- eller skolkamrater, lärare och patienter. Antalet anmälda misshandelsbrott mot kvinnor har ökat , vilket till viss del förklaras av att fler fall anmäls. anmäldes 17 704 sexualbrott enligt 6 kap. , varav 6 017 våldtäktsbrott. Det innebär en markant ökning av anmäla våldtäkter , vilket bl.a. kan förklaras av förändringar i sexualbrottslagstiftningen som genomfördes , samt en ökad anmälningsbenägenhet. Den förra regeringens handlingsplaner för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer, prostitution och människohandel för sexuella ändamål samt för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja, har följts upp med nya åtgärder med målet att de nya arbetssätt och metoder som berörda myndigheter tagit fram ska integreras i myndigheternas ordinarie verksamheter. Nationell mobilisering och samordning av arbetet Länsstyrelserna har i sina årsredovisningar återrapporterat ett aktivt arbete för att förbättra samordningen i länet av insatser som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor, att barn 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 bevittnar våld, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel. Många länsstyrelser strävar efter att samtliga kommuner ska hålla en god och jämlik kvalitet när det gäller insatser riktade mot våldsutsatta kvinnor och mot våldsutövare. De nationella insatserna för att bekämpa mäns våld mot kvinnor rör olika politikområden och utförs av flera myndigheter och aktörer, däribland Nationellt vid () och läns-styrelserna i och . I uppdragen ingår att samordna arbetet med andra myndigheter. Åtgärder mot sexuellt våld