prop · H2031d8 · 2014-10-23 00:00:00 — Försvarsmakten ges möjlighet att svara på dessa iakttagelser. Regeringen har uppmärksammat Riks- revisionens iakttagelser och myndighetens bedömning gällande rekommendationer och förbättringar av den interna styrningen och kontrollen. Regeringen kommer i dialog med Försvarsmakten att fortsatt följa myndighetens arbete med att komma tillrätta med bristerna. Regeringens bedömning är att Försvarsmakten i huvudsak hade en operativ förmåga som motsvarade de krav som ställdes på myndigheten. Begränsningar har dock bedömts finnas i bl.a. förmågan att hantera ett försämrat omvärldsläge, att verka vid högre konfliktnivåer med en kraftsamlad insatsorganisation samt att kunna ta emot militärt stöd. Bedömningen avseende Försvarsmaktens operativa förmåga ovan har gjorts relativt de krav som ställdes på Försvarsmakten . Den omvärldsutveckling som därefter skett, vilken beskrivs i avsnitt 2 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, har därför inte beaktats i ovan- stående bedömningar. Försvarsmakten hade utöver genomförda internationella insatser förmåga att ge militärt stöd med delar av insatsorganisationen, även om begränsningar har funnits vad gäller till- gänglighet. Förmåga att ge stöd till samhället har utvecklats genom etableringen av de regionala staberna, vilket bl.a. har medfört kortare ledtider och en ökad samverkansförmåga med civila myndigheter. Regeringens bedömning är att de förband som deltagit i internationella insatser och i den SSR- och kapacitetsuppbyggande verksamheten, bl.a. ISAF, KFOR, , EUTM , EUTM och FN:s och OPCW:s insats i , har uppfyllt de krav som ställts i respektive insatsområde avseende bidragens uppgifter, organisation, bemanning och utrustning. Minskningen av antalet kontinuerligt insatta har skett i enlighet med de uppgifter som myndig- heten har fått. Förbandsverksamheten har genomförts med gott resultat för framförallt prioriterade förband, dvs. sådana förband som har stått i internationell beredskap eller som har planerats för att genomföra internationella insatser. Övningsverksamhet har bidragit till att utveckla både enskilda krigsförbands och arméförbandens samlade förmåga. Verksam- heten, inklusive krigsförbandsövningar med tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T), har därtill genomförts med högre ambition än 2012. Exempelvis har en försvarsmaktsgemensam övning genomförts med deltagande från marin-, flyg- och arméförband. Försening av förmågeuppbyggnad har dock skett avseende bl.a. förmåga att samverka i brigadnivån och förmågan att uppträda i sammansatta förband inom marinen och flygvapnet. Den minskade flygtiden för strids- flygförbanden, beroende på brist på utbytes- och reservdelar, är särskilt bekymrande. Pro- duktionsmålsättningarna för helikopterför- banden har inte kunnat nås. Även vissa arméförband har inte kunnat nå dessa målsättningar. Regeringen anser att läget är godtagbart på kort sikt under förutsättning att Försvarsmakten kommer till rätta med de brister som angivits. har krigsförbanden omorgani- serats till insatsorganisation 2014. Andelen befattningar i insatsorganisationen, exklusive hemvärnsförband, som finns tillgängliga har successivt ökat. Förändringen beror bl.a. på att frivillig personal till hela förband har hunnit rekryteras och utbildats. Regeringen kan dock konstatera att krigs- förbanden fortfarande till stor del har varit uppfyllda med tidigare utbildade värnpliktiga. Utfasningen av värnpliktig personal är planerad att vara helt genomförd först . Då den värnpliktiga personalen inte kommer att kunna repetitions- utbildas sjunker deras användbarhet successivt. Detta påverkar möjligheten att höja den operativa förmågan i krigsförbanden negativt. Personalförsörjningen baserad på frivillighet har i olika grad utvecklats i enlighet med Försvarsmaktens planering. Rekryteringen av GSS/K följer i stort myndighetens planering och krigsförbanden bedöms vara uppfyllda 2019. Rekryteringsmålen för GSS/T har dock i flera 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 omgångar behövts juterats ned och med nuvarande planering bedöms krigsförbanden vara uppfyllda först . Personalomsättningen av GSS/K är högre än planerat och den prognosticerade medelanställningstiden kortare än planerat. Sammantaget påverkar detta möjlig- heterna att höja den operativa förmågan i krigsförbanden negativt, som det medför ökade kostnader för rekrytering och utbildning. Andelen kvinnor är fortsatt låg på alla nivåer och inom alla militära personalkategorier. Antalet kvinnliga sökanden till den grund- läggande militära utbildningen har fördubblats i förhållande till tidigare men andelen kvinnor som antas till utbildningen har minskat. Försvarsmakten redovisar att en större andel kvinnor än män faller bort i antagnings- processen. har reservofficerssystemet haft ett begränsat inflöde. Resultatet av detta är en ogynnsam ålders- och kompetensstruktur. Regeringen noterar att Försvarsmakten har påbörjat ett arbete för att komma i balans mellan tillgång och behov av reservofficerare och avser att följa att utvecklingen av reservofficers- systemet sker i enlighet med vad som har angivits i uppdrag i bl.a. regleringsbrevet . I syfte att bidra till en långsiktigt hållbar personalförsörjning fattade regeringen beslut om att tillsätta en särskild utredare att föreslå hur Försvarsmaktens personal- försörjning bör utvecklas inom ramen för den försvarspolitiska inriktning som har beslutat. Det internationella förmågesamarbetet inom försvarsområdet har, enligt regeringen, lett till stärkt operativ förmåga och ökade förutsättningar för ytterligare fördjupat samarbete, inte minst inom . Vid diskuterades försvars- och säkerhetspoliska frågor och stort fokus lades vid industri- och marknadsfrågor. Regeringen har fattat beslut om ett flertal anskaffningar för att säkerställa att förbanden är utrustade för sina uppgifter. Åtgärder har vidtagits för att insats- organisationen ska nå full uppfyllnad av den viktigaste materielen. Regeringen bedömer att de vidtagna åtgärderna sammantaget i god utsträckning ersätter materiel som uppnått sin livslängd. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen kan emellertid konstatera ett antal kvarstående utmaningar inom materiel- och logistikförsörjningen. tillsattes en särskild utredare för att föreslå en ändrad process för hur regeringen ska styra investeringar i försvarsmateriel samt för hur och regeringen ska kunna fatta investeringsbeslut på strategisk nivå. Regeringen har fortsatt att genomföra den av beslutade in- riktningen att rationalisera och effektivisera försvarslogistiken. Försvarsmakten och För- svarets materielverk har redovisat att delar av beslutade rationaliseringar kan bli svåra att genomföra och pekar på att detta riskerar leda till att medel inte kan frigöras i den omfattning som behövs för den fortsatta försvarsreformen. Regeringen följer fortsatt hur de båda myndigheterna genomför sina uppdrag att rationalisera försvarslogistiken. Regeringens bedömning är att efterfrågan på de statliga aktörernas medverkan i export- sammanhang fortsätter att öka. Den växande efterfrågan har lett till krav på hårdare prioriteringar inom ramen för export- stödsverksamheten. Regeringen bedömer att Försvarsmaktens resultat avseende forskning och utveckling motsvarade de krav som ställdes på verksamheten. Incidentberedskap och insatser nationellt Försvarsmakten ska upprätthålla nationell bered- skap och förmåga att hävda den territoriella integriteten i enlighet med beslutade beredskaps- krav. Svenskt sjöterritorium och luftrum ska kontinuerligt övervakas och incidentberedskap ska upprätthållas. Beredskapen ska anpassas mot rådande omvärldsläge och militär övningsverk- samhet. som övningsområde ska i ut- ökad omfattning tillvaratas. Med tillgängliga och användbara förband ska Försvarsmakten med befintliga förmågor och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. Försvarsmaktens stöd till övriga samhället Försvarsmakten har unika och kvalificerade resurser som i många fall saknas inom andra samhällssektorer. Dessa resurser är i flera avseenden användbara när samhället utsätts för påfrestningar. Regeringen anser att Försvars- makten i större omfattning ska kunna bidra med ett kvalificerat stöd till övriga samhället. Detta stöd ska ske inom ramen för Försvarsmaktens befintliga förmågor och resurser och ska inte vara dimensionerande för myndigheten. Utifrån den förändrade säkerhetspolitiska situationen i , vilken närmare beskrivs i avsnitt 2 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, är det särskilt viktigt att stärka samverkan mellan civila verksamheter och Försvarsmakten. Detta bör bidra till ökad säkerhet och trygghet samt medföra ett rationellt utnyttjande av samhällets samlade resurser. Detta ställer krav på samordning, övning och utbildning. Regeringen vill särskilt uppmärksamma samarbetet mellan polisen och Försvarsmakten. Regeringen anser att det finns ett fortsatt behov av gemensamma övningar mellan polisen och Försvarsmakten i syfte att ge Försvarsmakten de förutsättningar som krävs för att kunna lämna efterfrågat stöd. Beredskap för internationella insatser ska upprätthållas i enlighet med de anmälningar gjort till internationella styrkeregister inom FN, EU och Nato. Insatser och beredskap bör genomföras av insatsorganisationens ord- inarie förband eller delar av dess förband. ska som deltagare i insatser stödja och påskynda ansträngningarna att genomföra 1325 , om kvinnor, fred och säkerhet samt säkerhets- rådsresolution om sexuellt våld i konflikter. Hänsyn ska tas till kvinnors roll som aktörer, och till kvinnors och flickors särskilda skyddsbehov i kris och konflikter. planeras det försvarsrelaterade stödet till säkerhetssektorreformer (SSR) och militär kapacitetsuppbyggnad att fortsätta genom insatser i bl.a. , , , , (stöd till östafrikanska fredsstyrkan), (stöd till utbildning av den somaliska regeringens säkerhetsstyrkor), (stöd till utbildning av den maliska försvarsmakten) och på västra . Regeringen ser positivt på ett fortsatt försvarsrelaterat SSR- och kapacitetsuppbygg- nadsstöd i multilaterala fora, särskilt samordnat nordiskt och nordiskt-baltiskt SSR-stöd. Resolute Support Mission (RSM), Regeringens inriktning är att ska fortsätta arbetet med att stödja utvecklingen av de afghanska säkerhetsstrukturernas förmåga att hantera säkerheten i efter det att ISAF fasas ut vid utgången av 2014. Mål- sättningen är att bidra till att åstadkomma en långsiktig stabilitet och en positiv säkerhets- utveckling i landet. avser därför att bidra till utbildnings- och rådgivningsinsatsen Resolute Support Mission (RSM) med syftet att stödja, utbilda och genomföra rådgivning till de afghanska säkerhetsstrukturerna. bidrag planeras bestå av högst 50 personer på plats och inriktningen är att det svenska bidraget i huvudsak ska vara verksamt i norra . Bidraget kommer främst att bestå av rådgivare samt personal vid de staber som leder RSM. Det svenska bidraget kommer att fasas in , i takt med att förberedelserna för insatsen genomförs parallellt med ISAF:s verksamhet. Regeringen avser att åter- komma till om svenskt deltagande i RSM. Målsättningen är att den nya insatsen ska vara fullt operativ . EUNAVFOR (Operation ) Piratattacker utgör en potentiell risk för den internationella sjöfarten mot bakgrund av det instabila säkerhets- och politiska läge som fortsatt råder i . Regeringens inriktning är att på nytt ska delta i insatsen och har därför anvisat Förvarsmakten att förbereda och planera för ett nytt svenskt bidrag. Bidraget planeras omfatta ett svensklett styrkehögkvarter (FHQ), två helikoptrar samt två stridsbåtar baserat ombord på ett nederländskt fartyg . fortsätter att bidra inom ramen för stöd till säkerhetssektorreformer. Stödet består av ett 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 knappt tiotal befattningar i Nato:s rådgivnings- grupp (Nato Advisory Team), Nato:s samverkans- och rådgivningsgrupp (Nato Liaison and Advisory Team), KFOR högkvarter, en militär samverkansofficer vid ambassaden i samt en rådgivare vid sekretariatet för Kosovos säkerhetsråd. Bedömningen är att detta bidrag kommer att innebära viktiga synergi- effekter avseende övriga engagemang inom säkerhetssektorreform i Kosovo, då KFOR fortfarande bedöms vara den samman- länkande och viktigaste externa aktören i Kosovo för försvarsrelaterat säkerhetssektor- reformarbete. Med detta bidrag kommer få fortsatt insyn i, och möjlighet till påverkan på, insatsens fortsatta verksamhet i Kosovo. Målet för den svenska insatsen är att bidra till att uppfylla MINUSMA:s mandat enligt 2100 och att därigenom bidra till förbättrad säkerhet i , återupprättande av den konstitutionella och demokratiska ordningen samt till att understödja långsiktigt hållbara lösningar på krisen i landet. Bidraget ligger i linje med engagemang för fred och utveckling i och är därtill ett uttryck för det svenska stödet för FN och dess fredsfrämjande verksamhet. Det svenska del- tagandet i MINUSMA svarar mot ett tydligt efterfrågat stöd till FN:s verksamhet. Huvuddelen av det svenska styrkebidraget ska utgöras av ett underrättelsekompani, samt en nationell stödenhet innehållande sjukvård- sresurser och stabsofficerare i relevanta staber. Det totala svenska bidraget till insatsen förväntas uppgå till ungefär 250 personer och är till del samordnat med bidrag från andra nordiska länder. Regeringens avsikt är att fortsatt bidra till FN:s stabiliseringsinsats i , MINUSMA. engagemang i EUTM är en del i breda engagemang för . EUTM är ett viktigt redskap i att bygga upp kapaciteten i den maliska försvarsmakten och ett komplement till den svenska insatsen i MINUSMA samt EU:s civila säkerhets- främjande insats EUCAP . Regeringens inriktning är ett förlängt svenskt bidrag till insatsen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 EUTM utbildning av personal till den somaliska armén bidrar fortsatt till att stärka säkerhetssituationen i landet. Regeringens inriktning är ett förlängt svenskt bidrag till insatsen. Nordiska stridsgruppen, NBG15 kommer den nordiska stridsgruppen att under svensk ledning stå i beredskap för att kunna genomföra en operation inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. Styrkan består av olika enheter som sätts samman beroende på uppdragets art. Storleken på styrkan som kan komma att sättas in kan variera beroende på uppgiftens behov. Fullt utvecklad består NBG 15 av cirka 2 400 soldater från , , , , , och . Det svenska bidraget till den nordiska stridsgruppen 2015 utgör kärnan av stridsgruppen och omfattar cirka 1 900 personer. Regeringens förslag: ska i huvudsak bestå av följande förband . Försvarsmaktens telenät- och markteleförband informationssystemförband (FMTIS) It-försvarsförband med FM CERT 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Förklaring till tabellen: Tabellen visar för varje förbandstyp hur många förband som ska ingå i insatsorganisationen. 1) Försvarsmaktens telekommunikations- och informationssystemförband (FMTIS) utvecklas ur Försvarsmaktens telenät- och markteleförband och operativ ledningsteknisk bataljon som avvecklas. Skälen för regeringens förslag: har godkänt inriktningen för insatsorganisationens utformning (prop. 2008/09:140 Ett användbart försvar, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Regeringen gör bedömningen att inriktningen i huvudsak fortsatt är relevant och föreslår därför att inriktningen för insatsorganisationens utveckling fortsätter gälla i avvaktan på nytt försvarspolitiskt inriktningsbeslut. Försvarsmaktens operativa förmåga och insatsorganisationens utformning Försvarsmakten ska i enlighet med och regeringens försvarspolitiska inriktning ha en operativ förmåga och en planering som möjliggör för Försvarsmakten att genomföra omvärldsbevakning, insatser och utveckling av insatsorganisationen. Denna operativa förmåga ska uppnås enskilt och tillsammans med andra. Försvarsmaktens operativa förmåga ska utifrån rådande omvärldsläge möta kraven på ett användbart och tillgängligt försvar. Insatser ska kunna genomföras enskilt och tillsammans med andra länder i , i närområdet och utanför närområdet. Den senaste tidens omvärlds- utveckling har medfört ett ökat behov av fokus på närområdet. Stridskrafterna ska kunna användas i alla konfliktnivåer från konfliktförebyggande insatser till krig. Försvarsmakten ska, med delar av insatsorganisationen, kunna påbörja en insats efter beslut. Huvuddelen av för- banden i insatsorganisationen ska vara till- gängliga och inget förband ska normalt behöva mer än för att bli tillgängligt. Vidare ska insatsorganisationens förband vara snabbt gripbara vid krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden, vilket betyder att huvuddelen av insatsorganisationens förband ska kunna mobiliseras efter beslut om höjd beredskap enligt 3 § lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap. Inget förband bör vid ett sådant beslut ha en beredskapstid som överstiger . Regeringens utgångspunkt är att samtliga förband i insatsorganisationen vid varje givet tillfälle bör vara uppfyllda med krigsplacerad personal. En personalreserv med krigsplacerad personal ska finnas. Förbandsreserven ska så långt det är möjligt ha krigsplacerad personal som varit anställd eller värnpliktig. Förbandens materiel ska vara krigsplacerad. Chefer för krigsförbanden ska, enligt regeringens mening, ha god kännedom om vilken status materielen har, var den förvaras och att den kan bli tillgänglig inom beredskapstiden. Utifrån omvärldsutvecklingen, vilken närmare beskrivs i avsnitt 2 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, är det regeringens mening att insatsorganisationens tillgänglighet och användbarhet bör öka både på kort och på lång sikt. På kort sikt anser regeringen därför att marinens tillgänglighet och antalet flygtimmar bör höjas, att incidentberedskapen bör förstärkas samt att övningsverksamheten och närvaron på och i bör öka. Regeringen bedömer i likhet med Försvarsberedningen att förbandsverksamheten och materielanskaff- ningen i Försvarsmakten successivt behöver förstärkas under den kommande försvars- inriktningsperioden. bör därför denna del av verksamheten ha anslag som kommer vara högre på årsbasis jämfört med tidigare beräknade anslag. Respektive års tillskott är i löpande priser och kommer då de ingår i anslagbasen att justeras inom ramen för den årliga försvarsspecifika pris- och löneomräkningen de efterföljande åren. Parallellt med att anställd personal ersätter värnpliktiga, är övningsverksamhet central för att insatsorganisationens förmåga ska höjas. Regeringens inriktning är att mobiliserings- övningar ska genomföras med krigsplacerad personal och materiel, i enlighet med fastlagda mobiliseringsplaner. Krigs- förbandsövningar med stående och kontrakts- förband, ska genomföras regelbundet, vilket successivt kommer att öka förbandens användbarhet. Återkommande försvarsmaktsgemensamma övningar är nödvändiga för att höja förmågan till att verka med en samlad insatsorganisation. bör en större övning genomföras med förband från samtliga stridskrafter där en stridsgrupp ingår bland de deltagande förbanden. Utbildning och övning bör, utgående från respektive förbands uppgifter, beredskap och planerade insatser, samordnas med personal- och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 materieluppfyllnad för att förbanden efterhand ska bli användbara och tillgängliga. Försvarsplaneringen är fortsatt central för att lägga grunden till hur Försvarsmakten ska ställa förband i beredskap och använda dessa. Den säkerhetspolitiska analysen och de beslutade ekonomiska ramarna är styrande och ger tillsammans med den tillgängliga operativa förmågan de resursmässiga ramarna för försvars- planeringen. Erfarenheter vunna ur försvars- planeringen ger också ingångsvärden för framtida utveckling av Försvarsmaktens, inte minst avseende kritiska begränsningar. Regeringen beslutar om anvisningar för försvars- planeringen med utgångspunkt i målen för det militära försvaret, Försvarsmaktens uppgifter samt beredskaps- och tillgänglighetskrav. Därigenom åstadkoms en samlad styrning av planeringen för det samlade försvaret inklusive vilken förmåga som ska kunna upprätthållas . fortsätter krigsförbanden arbetet med att höja sin krigsduglighet. När hela krigsförband når avsedd förmåga kan de genomföra insatser och övningar i sammanhållna förband. bygger sin säkerhet tillsammans med andra. , liksom många av länder, strävar efter att på ett kostnadseffektivt sätt använda, vidmakthålla och utveckla militära förmågor. Ett fördjupat internationellt sam- arbete kan uppnås genom att metodiskt arbeta för ökad interoperabilitet, etablera nya övnings- former samt samutnyttja och gemensamt äga militära förmågor och resurser. Överväganden kring detta ska därför integreras som en rutin i planerings- och beslutsprocesser. Inom ramen för det internationella samarbetet bör Försvars- makten fortsatt genomföra bl.a. utbildnings- och övningsverksamhet, erfarenhetsutbyte och delta i internationella insatser. kommer fortsatt anmäla förband till internationella styrkeregister inom FN, EU och Nato. Dessa register redovisar resurser som efter nationellt beslut skulle kunna bidra med till internationella insatser under dessa organisationers ledning. Regeringen vill särskilt peka på värdet och behovet av att öva tillsammans med andra länder. Övningssamarbeten kan ge bättre förut- sättningar för samarbeten i insatser och det kan också medge mer kvalificerade och kostnads- och resurseffektiva övningar. har förband anmälda till Natos snabbinsatsstyrkas reserv- styrkeregister, Nato Response Forces’ Reserve Forces Pool vilket medför att möjligheten att delta i avancerade Nato-ledda övningar ökar. Detta, liksom övriga samarbeten inom , EU, FN och Nato ökar färdigheten hos Försvarsmaktens personal och förbättrar Försvarsmaktens interoperabilitet. Vidare ökar förutsättningar för stärkt samverkan mellan Försvarsmakten och civila myndigheter inom ramen för nationella och internationella insatser. partnerskap med Nato bygger på Partnerskapet för fred och . I samband med i 2014 inbjöds en mindre grupp länder, bland dem och , till möjligheten att fördjupa och utveckla partnerskapet (Enhanced Opportunities Programme) utifrån varje enskilt lands specifika vilja, behov och förmåga. dåvarande regering tecknade med stöd av Socialdemokraterna och de gröna ett samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd i linje med det partner- skapsmål som regeringen beslutade om 2010 och 2012. Syftet med värdlandsstödet bedömdes vara att säkerställa att värdlandet kan lämna effektivt stöd för militär verksamhet på värdlandets territorium i samband med övningar, kris- hanterings- eller andra insatser. ska inte söka medlemskap i . Regeringen avser återkomma till med en redovisning av hur man avser att utveckla partnerskapet med Nato. Då värdlandsstöd kan omfatta många samhällssektorer, kan redovis- ningen bland annat inrymma hur regeringen avser utveckla samverkan mellan civila och militära aktörer. Regeringen ser möjligheter till ett mer fördjupat nordiskt samarbete, både inom krisberedskapen och inom det militära försvaret. Utifrån ett svenskt perspektiv finns inga andra principiella begränsningar än att samarbetet inte innebär ömsesidiga försvarsförpliktelser och kan ske inom av anvisade ekonomiska ramar. Det är också regeringens ambition att ytter- ligare fördjupa och utveckla det nordiska sam- arbetet, i syfte att stärka den militära förmågan och bidra till säkerhet och stabilitet såväl i , i närområdet som utanför närområdet. Det nordiska försvarssamarbetet Nordefco (Nordic Defence Cooperation) vägleds fortsättningsvis av den politiska vision ministrarna enades om . tar över ordförande- skapet för Nordefco. Detta kommer för svenskt vidkommande att innebära av möjligheter att ytterligare påverka, stärka och fördjupa det nordiska samarbetet, men även att utveckla nordiskt-baltiskt samarbete. Ordförandeskapet kommer omfatta förberedelser, genomförande samt nära samordning med berörda myndig- heter, främst Försvarsmakten och .