prop · H103228d2 · 2014-05-12 00:00:00 — 2.Instituten ska använda denna interna modell för att be räkna ett värde som på ett tillfredsställande sätt mäter alla pris risker inom ett konfidensintervall på med en tidshori sont , under antagandet att en risknivå före ligger och om lämpligt anpassa den för att återspegla inverkan av likviditet, koncentrationer, risksäkring och optionalitet. Insti tuten ska beräkna detta värde minst en gång . 3.Den modell som avses i punkt 1 ska fånga upp följande risker på ett tillfredsställande sätt: a)Den kumulativa risk som uppstår genom flera fallissemang, inbegripet olika rangordning av fallissemang, för produkter som delas upp i trancher. b)Kreditspreadrisken, även gamma- och "cross-gamma"-effek ter. c)Volatiliteten inom implicita korrelationer, även den korsvisa effekten mellan spreadar och korrelationer. d)Basisrisk, inbegripet både i)basisen mellan spreaden för ett index och spreadarna för de ingående enskilda namnen, och ii)basisen mellan den implicita korrelationen för ett index och korrelationen för särskilt anpassade portföljer (s.k. bespoke portfolios). e)Volatiliteten för återvinningsgraden, till den del som den hänför sig till benägenheten för återvinningsgrader att in verka tranchpriser. f)I den utsträckning det övergripande riskmåttet (CRM-måttet) innefattar vinsterna från dynamisk risksäkring, risken för nedsatt risksäkring och de potentiella kostnaderna för att vikta om sådana risksäkringar. g)Alla andra väsentliga prisrisker för positioner i korrelations handelsportföljen. 4.Ett institut ska använda tillräcklig marknadsdata i den modell som avses i punkt 1 för att garantera att det till fullo beaktar de mest framträdande riskerna för dessa exponeringar i sin interna metod i enlighet med de krav som anges i denna artikel. Det ska genom utfallstester eller på andra lämpliga sätt kunna visa de behöriga myndigheterna att dess modell i till räckligt hög grad kan förklara den historiska prisvariationen hos dessa produkter. Institutet ska ha tillfredsställande interna regler och processer för att separera de positioner vilka det har tillstånd att införliva i kapitalbaskravet i enlighet med denna artikel från andra posi tioner för vilka det inte har ett sådant tillstånd. När det gäller portföljen med samtliga de positioner som ingår i den modell som avses i punkt 1, ska institutet regelbun det tillämpa en rad särskilda i förväg fastställda stresscenarion. Genom dessa stresscenarion ska man undersöka effekten av stress på fallissemangsgrader, återvinningsgrader, kreditspreadar, basisrisk, korrelationer och andra relevanta riskfaktorer för kor relationshandelsportföljen. Institutet ska åtminstone tillämpa stresscenarion och åtminstone kvartalsvis rapportera resultaten till de behöriga myndigheterna, inbegripet jämförelser med institutets kapitalbaskrav enligt denna artikel. I fall då stres stester visar på ett väsentligt underskott i kapitalbaskravet för korrelationshandelsportföljen ska detta rapporteras till de behö riga myndigheterna inom rimlig tid. ska utarbeta riktlinjer om tillämpningen av stresscenarier för korrelationshandelsport följen. Europeiska unionens officiella tidning L 176/223 Den interna modellen ska ge en försiktig bedömning av den risk som uppkommer till följd av mindre likvida positioner och positioner med begränsad pristransparens vid realistiska marknadsscenarier. Modellen ska dessutom uppfylla minimida takrav. Proxyvariabler ska vara tillräckligt försiktiga och får en dast användas, om tillgänglig data är otillräcklig eller inte åters peglar en positions eller portföljs verkliga volatilitet. Vid transaktioner i vilka räntebärande instrument, aktier, ut ländsk valuta och råvaror, utom transaktioner i repor samt utlåning och lån av värdepapper eller råvaror, inte är avvecklade efter den överenskomna leveransdagen ska ett institut beräkna den prisskillnad det riskerar. Prisskillnaden beräknas som skillnaden mellan överenskommet pris för det räntebärande instrumentet, aktien, den utländska valutan eller råvaran i fråga och dess aktuella marknadsvärde, om skillnaden skulle kunna medföra en förlust för kreditinsti tutet. Institutet ska multiplicera denna prisskillnad med tillämplig fak tor i den högra kolumnen i tabell 1 nedan för att beräkna institutets kapitalbaskrav för avvecklingsrisk. Antal arbetsdagar efter avtalad avvecklingsdag Transaktioner utan samtidig prestation Ett institut ska uppfylla ett kapitalbaskrav i enlighet med tabell 2 när a)institutet har erlagt betalning för värdepapper, utländsk va luta eller råvaror innan det har erhållit dem eller har levererat värdepapper, utländsk valuta eller råvaror innan det har er hållit betalning för dem, b)vid gränsöverskridande handel eller fler har förflutit efter det att betalningen eller leveransen ägde rum. Kapitalbehandling vid transaktioner utan samtidig prestation Fram till första avtalade be Från första avtalade betal nings-/leveransben fram till lingsdatum fram till det att efter det andra avta Institut som använder den metod som beskrivs i del tre avdelning II kapitel 3 får, när de fastställer riskvikter för transaktioner utan samtidig prestation som behandlas enligt kolumn 3 i tabell 2, tilldela motparter, mot vilka de inte har någon ytterligare exponering utanför handelslagret, PD-värden utifrån motpartens externa kreditvärdering. Institut som använder egna LGD-skattningar får tillämpa LGD-värdet i artikel 161.1 på riskvikter för sådana exponeringar från transaktioner utan samtidig prestation som behandlas enligt kolumn 3 i tabell 2, förutsatt att institutet tillämpar det på alla sådana exponeringar. Alternativt får institut som använder den metod för intern kreditklassificering som anges i del tre avdelning II kapitel 3 tillämpa antingen de riskvikter som återfinns i schablonmetoden i enlighet med del tre avdelning II kapitel 2, förutsatt att de tillämpar dem på alla sådana exponeringar, eller en riskvikt på på alla sådana exponeringar. Om beloppet för den positiva exponering som härrör från transaktioner utan samtidig prestation inte är väsentligt, får instituten tillämpa riskvikten på dessa exponeringar, utom när det krävs en riskvikt på 1 i enlighet med kolumn 4 i tabell 2 i punkt 1. L 176/224 Europeiska unionens officiella tidning Som ett alternativ till att tillämpa en riskvikt på 1 på exponeringar från transaktioner utan samtidig prestation i enlighet med kolumn 4 i tabell 2 i punkt 1, får institut dra av det överförda värdet plus den löpande positiva exponeringen som dessa exponeringar ger upphov till från poster i kärnpri märkapitalet i enlighet med artikel 36.1 k. Om ett avvecklingssystem, ett clearingsystem eller en central motpart drabbas av en störning som omfattar hela systemet, får de behöriga myndigheterna åsidosätta de kapitalbaskrav som beräknats enligt bestämmelserna i artiklarna 378 och 379 fram till dess att situationen har rättats till. En motparts oförmåga att avveckla en transaktion ska i detta fall inte be traktas som fallissemang i kreditriskavseende. Vid tillämpningen av denna avdelning och av avdelning II ka pitel 6 avses med kreditvärdighetsjustering en justering från marknadens mittvärde på portföljen av transaktioner med en motpart. Denna justering tar hänsyn till det aktuella marknads värdet på motpartens kreditrisk för institutet men inte till det aktuella marknadsvärdet på institutets kreditrisk för motparten. 1.Ett institut ska beräkna sitt kapitalbaskrav för kreditvär dighetsjusteringsrisk i enlighet med denna avdelning för samt liga OTC-derivatinstrument i samband med all affärsverksamhet iinstitutet, utom för kreditderivat som erkänns minska de risk viktade exponeringsbeloppen för kreditrisk. 2.Ett institut ska ta med transaktioner för värdepappers finansiering i den beräkning av kapitalbaskrav som krävs enligt punkt 1 om den behöriga myndigheten fastställer att institutets exponeringar för kreditvärdighetsjusteringsrisk från dessa trans aktioner är väsentliga. 3.Transaktioner med en kvalificerad central motpart och en kunds transaktioner och en clearingmedlem ska uteslutas ur kapitalbaskravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk, när clearing medlemmen agerar som mellanhand mellan kunden och en kvalificerad central motpart och transaktionerna ger upphov till handelsexponering för clearingmedlemmen, mot den kvalifi cerade centrala motparten. 4.Följande transaktioner ska uteslutas ur kapitalbaskravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk: a)Transaktioner med icke-finansiella motparter enligt artikel 2.9 i förordning (EU) nr 648/2012 eller med icke-finansiella motparter etablerade i ett tredjeland, om dessa transaktioner inte överskrider tröskelvärdet i artikel 10.3 och 10.4 i den förordningen. b)Transaktioner inom grupper i enlighet med artikel 3 i för ordning (EU) nr 648/2012om inte medlemsstaterna antar nationell lagstiftning som kräver en strukturell uppdelning inom en bankgrupp; om så är fallet får de behöriga myn digheterna kräva att sådana transaktioner inom grupper mel lan strukturellt uppdelade institut tas med i kapitalbaskraven. c)Transaktioner med motparter enligt vad som avses i arti kel 2.10 i förordning (EU) nr 648/2012 och som omfattas av övergångsbestämmelserna i artikel 89.1 i den förordning en, till dess att dessa övergångsbestämmelser upphör att gälla. d)Transaktioner med motparter enligt vad som avses i arti kel 1.4 a och 1.4 b, och artikel 1.5 a, b och c i förordning (EU) nr 648/2012 och transaktioner med motparter för vilka artikel 115 i den här förordningen anger en riskvikt på för exponeringar mot dessa motparter i fråga. Undantaget från kreditvärdighetsjusteringskostnader för de transaktioner som avses i led c i denna punkt vilka ingås under den övergångsperiod som fastställs i artikel 89.1 i förordning (EU) nr 648/2012 skall tillämpas under hela transaktionsavtalets löptid. ska genomföra en översyn och därefter mot bakgrund av utvecklingen inom internationell lagstiftning, inklusive av potentiella metoder för kalibrering och trösklar för tillämpning av kreditvärdighetsjuste ringskostnader för icke-finansiella motparter som är etablerade i tredjeland. ska i samarbete med utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn och där specificera förfarandena för ute slutning av icke-finansiella motparter som är etablerade i ett tredjeland från kapitalbaskravet för kreditvärdighetsjusterings risk. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn för den översyn som avses i första stycket. Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för tillsyn som avses i andra stycket i enlighet med artikel 10-14 i förordning (EU) nr 1093/2010.] Europeiska unionens officiella tidning L 176/225 Ett institut som har tillstånd att använda en intern modell för specifik risk i skuldinstrument i enlighet med artikel 363.1 d ska för alla transaktioner för vilka det har tillstånd att använda metoden med interna modeller för att fastställa exponeringsvärdet för en motpartsrisk i enlighet med artikel 283 fastställa ka pitalbaskraven för kreditvärdighetsjusteringsrisk genom att modellera effekterna av förändringar i motpar tens kreditspreadar på kreditvärdighetsjusteringarna för samtliga motparter för dessa transaktioner, med beaktande av tillåtna risksäkringar för kreditvärdighetsjustering i enlighet med artikel 386. Ett institut ska använda sin interna modell för att fastställa kapitalbaskrav för den specifika risken i samband med positioner för omsättningsbar skuld och ska tillämpa ett 99-procentigt konfidensintervall och en innehavsperiod motsvarande . Den interna modellen ska användas på ett sådant sätt att den simulerar förändringar i motparternas kreditspreadar, men inte modellerar kreditvärdighetsjusteringens käns lighet för förändringar i andra marknadsfaktorer, däribland förändringar i värdet på referenstillgången, råvaran, valutan eller räntan i ett derivat. Kapitalbaskravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk för varje motpart ska beräknas enligt följande formel: si – 1 ti – 1 EEi – 1 Di – 1 þ EEi Di max 0,exp = tidpunkten för omvärdering nr i, med början från t0 = 0, den längsta avtalade löptiden i de nettningsmängder som bestämts med motparten, motpartens kreditspread ti, vilken används för att beräkna motpartens kreditvärdig hetsjustering; i de fall motpartens kreditswappsspread finns tillgänglig, ska institutet använda denna spread; i de fall det inte finns någon kreditswappsspread tillgänglig, ska institutet använda en lämplig skattning av spreaden med hänsyn till motpartens kreditvärdering, bransch och region, = effektiv förlust (LGD) vid motpartens fallissemang, vilket ska baseras på spreaden för ett av motpartens marknadsinstrument, om ett motpartsinstrument finns tillgängligt; om det inte finns något motpartsinstrument tillgängligt, ska institutet använda en lämplig skattning av spreaden med hänsyn till motpartens kreditvärdering, bransch och region.Den första faktorn i summan motsvarar en approximering av den marknadsimplicita marginella sannolikheten för ett fallissemang mellan tidpunkterna ti–1 och ti, den förväntade exponeringen mot motparten vid omvärderingstidpunkten ti där exponeringar i olika nettningsmängder för denna motpart läggs till och där den längsta löptiden för varje nettningsmängd anges med den längsta avtalade löptiden i nettningsmängden; ett institut ska tillämpa den behandling som avses i punkt 3 när det är fråga om handel med marginalsäkerhet, om institutet använder det EPE-mått som avses i artikel 285.1 a eller b för handel med den riskfria diskonteringsfaktorn vid tiden ti, där D0 =1. Vid beräkningen av kapitalbaskravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk för en motpart ska ett institut basera alla indata i sin interna modell för specifik risk för skuldinstrument på följande formler (beroende på vilken som är tillämplig): a)Om modellen är baserad på fullständig räntejustering, ska formeln i punkt 1 användas direkt. b)Om modellen är baserad på kreditspreadskänslighet för specifika löptider ska ett institut basera varje kreditspreadskänslighet ("Reglering CS01") på följande formel: Regulatory CS01i ¼ 0 0001 ti exp – EEi – 1 Di – 1 – EEi þ1 Di þ1 L 176/226 Europeiska unionens officiella tidning För den sista perioden i=T är motsvarande formel följande: T ¼ 0 0001 tT exp DT – 1 þ EET DT c)Om modellen använder kreditspreadskänslighet för parallella förändringar i kreditspreadar, ska institutet använda följande formel: si – 1 ti – 1 EEi – 1 Di – 1 þ EEi Di i – 1 exp d)Om modellen använder andra gradens känslighet för förändringar i kreditspreadar (spread gamma), ska gammavärdena beräknas på grundval av formeln i punkt 1. Ett institut som använder EPE-måttet för de säkrade OTC- derivat som avses i artikel 285.1 a eller b ska vidta båda föl jande åtgärder, när det fastställer kapitalbaskrav för kreditvär dighetsjusteringsrisk i enlighet med punkt 1: a)Förutsätta en . b)Ange EE till samma värde som den effektiva förväntade exponeringen, beräknad enligt artikel 285.1 b för en löptid som är lika med det största av följande båda värden: i)Hälften av den längsta löptiden i nettningsmängden. ii)Den teoretiska viktade genomsnittliga löptiden för samt liga transaktioner inom nettningsmängden. Ett institut som har tillstånd av de behöriga myndighe terna i enlighet med artikel 283 att använda metoden med interna modeller för att beräkna exponeringsvärden för merpar ten av sin verksamhet, men som använder den metod som anges i avdelning II kapitel 6 avsnitt 3, 4 eller 5 för mindre portföljer, och som har tillstånd att använda metoden med interna modeller för marknadsrisk i enlighet med artikel 363.1 d får, förutsatt att de behöriga myndigheterna ger sitt tillstånd, beräkna kapitalbaskrav för kreditvärdighetsjusteringsrisk enligt punkt 1 för de nettningsmängder som inte ingår i metoden med interna modeller. De behöriga myndigheterna ska endast ge ett sådant tillstånd om institutet använder den metod som anges i avdelning II kapitel 6 avsnitt 3, 4 eller 5 för ett be gränsat antal mindre portföljer. För en beräkning enligt föregående stycke ska institutet, om metoden med interna modeller inte ger en förväntad expone ringsprofil, vidta följande båda åtgärder: a)Förutsätta en . b)Ange EE till samma värde som exponeringsvärdet enligt be räkningen med de metoder som anges i avdelning II kapitel 6 avsnitt 3, 4 eller 5 eller metoden för interna modeller för en löptid som är lika med det största av följande båda värden: i)Hälften av den längsta löptiden i nettningsmängden. ii)Den teoretiska viktade genomsnittliga löptiden för samt liga transaktioner inom nettningsmängden. 5.Ett institut ska fastställa kapitalbaskravet för kreditvärdig hetsjusteringsrisk i enlighet med artiklarna 364.1, 365 och 367 som summan av de icke stressjusterade och de stressjusterade Value-at-Risk-värdena, vilka ska beräknas enligt följande: a)För det icke stressjusterade Value-at-Risk-värdet ska aktuella parameterkalibreringar för förväntad exponering enligt arti kel 292.2 första stycket användas. b)För det stressjusterade Value-at-Risk-värdet ska framtida EE- profiler för motparten med användning av en stressjusterad kalibrering i enlighet med artikel 292.2 andra stycket använ das. Stressperioden för kreditspreadparametrarna ska vara den allvarligaste ettåriga period av stress som ingår i den treåriga stressperiod som används för exponeringsparamet rarna. c)Multiplikatorfaktorn tre, som ligger till grund för beräk ningen av kapitalbaskravet baserat på ett Value-at-Risk-värde och för ett stressjusterat Value-at-Risk-värde i enlighet med artikel 364.1, ska användas för dessa beräkningar. ska för att säkerställa konsekvens övervaka alla former av tillsyn som används för att tillämpa en multiplikationsfaktor högre än tre för indata från Value-at-Risk-värden och stressjus terade Value-at-Risk-värden för kreditvärdighetsjusteringskra vet. Behöriga myndigheter som tillämpar en multiplikator högre än tre ska överlämna en skriftlig motivering till . d)Beräkningen ska utföras minst en gång och det EE som används ska beräknas med samma frekvens. Om en frekvens lägre än används för den beräkning som avses i artikel 364.1 a ii och 364.1 b ii, ska instituten ta genomsnittet . För exponeringar mot en motpart för vilken institutets godkända interna modell för den specifika risken för skuld instrument inte ger någon lämplig skattning av spreaden med hänsyn till motpartens kreditvärdering, bransch och region ska institutet använda den metod som avses i artikel 384 för att beräkna kapitalbaskravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk. Europeiska unionens officiella tidning L 176/227 7.EBA ska utarbeta förslag till reglerande tekniska standarder i syfte att närmare specificera följande: a)Hur en skattning av spreaden ska fastställas genom institutens godkända interna modell för den specifika risken med skuldinstrument i syfte att identifiera si och LGDMKT i punkt 1. b)Antalet och storleken på de portföljer som uppfyller det krav på ett begränsat antal mindre portföljer som anges i punkt 4. ska lägga fram dessa förslag till reglerande tekniska standarder till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Ett institut som inte beräknar sitt kapitalbaskrav för kreditvärdighetsjusteringsrisk för sina motparter i enlighet med artikel 383 ska beräkna ett portföljkapitalbaskrav för kreditvärdighetsjusteringsrisk för varje motpart enligt följande formel, med hänsyn till risksäkringar för kreditvärdighetsjusteringsrisk som är godtagbara enligt artikel 386. K ¼2 33 h 0 5 wi Mi EADitotal – MihedgeBi – wind Mind Bind þ 0 75 wi2 Mi EADitotal – MihedgeBi =den ettåriga riskhorisonten (i enheter ); h = 1; =den viktning som ska tillämpas på motparten "i". Motparten "i" ska kopplas till en av de sex viktningarna wi på grundval av en extern kredit värdering av ett av ett utsett externt kreditvärderingsinstitut enligt tabell 1. För en motpart för vilken en kreditvärdering av ett utsett externt kreditvärderingsinstitut inte är tillgänglig ska a)ett institut som använder modellen i avdelning II kapitel 3 koppla motpartens interna kreditvärdering till en extern kreditvärdering, b)ett institut som använder modellen i avdelning II kapitel 2 tilldela wi=1,to denna motpart. Om ett institut emellertid använder artikel 128 för att riskvikta motpartsrisk exponeringen mot denna motpart, ska den tilldelas wi=3,. =Det sammanlagda värdet för kreditriskexponeringen för motparten "i" (summerat över dess nettningsmängder), i tillämpliga fall inbegripet effekten av säkerheter i enlighet med de metoder som anges i avdelning II kapitel 6 avsnitt 3–6 för beräkning av kapitalbaskrav för motpartsrisk för motparten i fråga. Ett institut som använder en av de metoder som anges i avdelning II kapitel 6 avsnitt 3 och 4 får som EADitotal använda det fullständigt justerade exponeringsvärdet i enlighet med artikel 223.5. För ett institut som inte använder den metod som anges i avdelning II kapitel 6 avsnitt 6 ska exponeringen diskonteras med följande faktor: 1 – e–0 05 Mi Det teoretiska värdet på förvärvade risksäkringar av kreditswappar som refererar till ett enda namn (summerade om det finns mer än en position) och som hänvisar till motparten "i" och används för att risksäkra kreditvärdighetsjusteringsrisk. Detta teoretiska belopp ska diskonteras med följande faktor: 1 – e–0 05 Hela det teoretiska beloppet för en eller flera indexerade kreditswappar i förvärvat skydd som används för att risksäkra kreditvärdighetsjusteringsrisk. L 176/228 Europeiska unionens officiella tidning Detta teoretiska belopp ska diskonteras med föl jande faktor: 1 – e–0 05 Mind =Den viktning som ska tillämpas på indexerade risksäkringar. Institutet ska fastställa genom att beräkna ett vägt genomsnitt av wi som är tillämpligt på de enskilda beståndsdelarna i indexet. =Den effektiva löptiden för transaktionerna med motparten i. För ett institut som använder den metod som anges i avdelning II kapitel 6 avsnitt 6 ska Mi beräknats i enlighet med artikel . detta ändamål ska Mi dock inte begränsas till utan till den längsta avtalsenliga resterande löptiden i nettningsmängden. För ett institut som inte använder den metod som anges i avdelning II kapitel 6 avsnitt 6 ska Mi vara lika med den genomsnittliga teoretiska vik tade löptiden i enlighet med artikel 162.2 b. detta ändamål ska Mi dock inte begränsas till utan till den längsta avtalsenliga resterande löptiden i nettningsmängden. =Löptiden för risksäkringsinstrumentet med teore tiskt Bi (kvantiteterna Mihedge Bi ska läggas sam man om dessa är flera positioner). Alternativ till användningen av kreditvärdighetsjustering för beräkning av kapitalbaskrav Som ett alternativ till artikel 384 får institut som använder ursprungligt åtagandemetoden i enlighet med artikel 275 med förbehåll för att den behöriga myndigheten har gett sitt medgi vande för de instrument som avses i artikel 382 tillämpa en multiplikationsfaktor på 10 på det resulterande riskvägda expo neringsbeloppet för motpartsrisk avseende dessa exponeringar, i stället för att beräkna kapitalbaskrav för kreditvärdighetsjuste ringsrisk. Risksäkringar ska endast vara godtagbara risksäkringar vid beräkningen av kapitalbaskrav för kreditvärdighetsjusteringsrisk enligt artiklarna 383 och 384 om de används för att reducera kreditvärdighetsjusteringsrisken och förvaltas som sådana samt är något av följande: a)Kreditswappar som refererar till ett enda namn eller andra likvärdiga risksäkringsinstrument som refererar direkt till motparten. b)Indexerade kreditswappar, förutsatt att basen mellan en en skild motparts spread och spreaden för risksäkringar genom indexerade kreditswappar avspeglas, på ett för den behöriga myndigheten tillfredsställande sätt, i Value-at-Risk-värdet.