prop · H10390 · 2014-03-18 00:00:00 — I den satsning Skogsriket – med värden för världen, är träbyggande ett av de prioriterade områdena och tillsammans med övriga nordiska länder kan vi samverka, lyfta goda exempel och bygga nätverk. Som ordförande i har landsbygdsminister besökt Global Seed Vault (Frölager), som öppnades . MR-FJLS institution har det operativa ansvaret för valvet, Lantbruks och Matdepartement äger valvet och The Global Crop Diversity Trust koordinerar och betalar för transport av frön från lämpliga samlingar. I de nordiska länderna har vi en lång och framgångsrik tradition att bevara växtgenetiska resurser. Syftet är att ge möjlighet att på ett säkert sätt bevara fröer för eftervärlden. Även om strömmen skulle sluta fungera bevaras fröna av permafrosten. närvarande finns det ca 750 000 unika fröprover i frölagret, insända av genbanker över hela världen för förvaring. Att minska överfisket och att fiskbestånden byggs upp till biologiskt säkra gränser är några av de prioriterade frågor som drivit inom den gemensamma fiskeripolitiken , men även globalt. För att förbättra beståndens reproduktionsförmåga är åtgärder såsom flerartsförvaltning och långsiktiga förvaltningsplaner nödvändiga för att nå målen. I syfte att främja ett hållbart resursutnyttjande och en minskning av fiskets negativa ekosystemeffekter arrangerades två konferenser om internationell flerartsförvaltning och konsekvenserna av ett avskaffande av bränslesubventioner inom fisket. Resultaten av de båda konferenserna var en god uppslutning och bra genomslag, bl.a. genom att en internationell standard kommer att tas fram vad gäller flerartsförvaltning. Inom ramen för ÄK-FJLS (fiske) godkändes ett flertal projekt med finansiering i syfte att bedriva vetenskapliga studier om beståndens utveckling i de nordiska ländernas gemensamma fiskevatten. , som går under namnet Nordic Built, har utvecklats . Vinnaren i lanserades vid MR-NER i . Tävlingens mål var att uppmuntra innovation och utveckling av hållbara och skalbara renoveringskoncept för vanligt förekommande byggnader i . Tävlingen baserades på den lanserade Nordic Built Charter, där 10 principer och målsättningar för den nordiska byggsektorn är formulerade. Arbetet med Nordic Built kommer att fortgå även , då en fortsättning av projektet (under namnet Nordic Built 2.0) beslutades att ingå i det nya samarbetsprogrammet för närings- och innovationspolitik 2014–2017. Under det svenska ordförandeskapet togs ett nytt handlingsprogram för det nordiska energisamarbetet 2014–2017 fram. Handlingsprogrammet pekar ut viktiga samarbetsområden för : den nordiska elmarknaden, energieffektivisering, förnybar energi och energiforskning. Dessa frågor är kärnan i det nordiska energisamarbetet och ligger väl i linje med de energi- och klimatpolitiska målsättningar som finns på både nationell och internationell nivå. I programmet tillkom också en del frågor som sträcker sig över flera områden, t.ex. energirelaterade transportfrågor. För de nordiska länderna är transporterna den största utmaningen när det gäller att minska energisektorns miljö- och klimatpåverkan. Målsättningen med det energipolitiska handlingsprogrammet är att de nordiska länderna genom sitt samarbete ska kunna medverka till förbättringar för som helhet. Det nära nordiska samarbetet ger också de nordiska länderna bättre möjligheter att möta gemensamma globala och europeiska utmaningar, genom att lära av varandra och agera och världen behöver ett starkt nordiskt Skr. 2013/14:90 energisamarbete som bidrar till ökad konkurrenskraft, stärkt konsumentmakt och ett klimatneutralt samhälle. anordnades en konferens i om den nordiska elmarknaden. På konferensen diskuterades hur framtidens elförsörjning kan se ut och vilka utmaningar den nordiska elmarknaden står inför de kommande decennierna. Framförallt diskuterades s.k. kapacitetsmekanismer som planeras på flera håll inom och hur sådana kan komma att påverka den nordiska elmarknaden. I korthet handlar det om hur man ska säkerställa att det finns tillräckligt mycket elproduktionskapacitet tillgänglig för att garantera en robust elförsörjning. har fortsatta framsteg gjorts i arbetet med initiativet Harmonisering av den nordiska elmarknaden. Målet är att realisera en gemensam nordisk slutkundsmarknad för el, så att konsumenten fritt kan välja elleverantör i hela . Vid ministermötet inom enades man om att nödvändiga initiativ till implementering tar vid möjligt i respektive land. Hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft Det övergripande målet med det regionalpolitiska samarbetet är att bidra till hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft i samtliga nordiska regioner – och att få till ett effektivt samarbete kring gemensamma regionala och demografiska utmaningar. inleddes genomförandet av ett nytt samarbetsprogram med hjälp av fyra arbetsgrupper utifrån följande huvudteman: Regionalt hållbar välfärdsutveckling – med hänsyn till de demografiska utmaningarna i regioner, Hållbar regional utveckling i , Grön tillväxt i alla regioner – med fokus på innovationer samt Hållbar stadsutveckling och fysisk planering. Många regioner och kommuner i står inför stora demografiska utmaningar. Urbaniseringen är fortsatt stark och fler ska på ålderns höst försörjas och vårdas av färre, vilket påverkar både samhällets möjligheter att tillhandahålla välfärdsservice och näringslivets kompetensförsörjning. Den regionalpolitiska arbetsgruppen för hållbar välfärd och demografi lägger nu grunden till en gemensam nordisk plattform för kunskapsuppbyggnad och erfarenhetsutbyte kring demografiska utmaningar och möjligheter. Arbetsgruppen har redan tagit fram en nordisk demografihandbok som beskriver regionala och kommunala exempel på insatser för att möta utmaningarna. Det fortsatta arbetet kommer bl.a. att bestå i att utveckla interaktiva webbkartor där medborgare i nordiska gränsregioner kan söka närmast tillgängliga vårdcentral och annan service, oavsett riksgränserna – samt formulera konkreta policyrekommendationer. kan nordiska kommuner och regioner även söka medel från Nordiska demografiprogrammet för att genomföra demografiprojekt, helst i samarbete med en nordisk grannkommun. skapades Nordregio forum som är en ny, återkommande mötesplats för kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan tjänstemän, politiker och forskare i de nordiska länderna i frågor som rör hållbar regional tillväxt och utveckling. Attraktionskraft och samlade ca 100 deltagare från hela under två intensiva dagar av kunskapsseminarier och diskussionspass. Ungdomars sysselsättning och ett inkluderande arbetsliv arrangerades ett stort arbetsmarknadsmöte som syftade till att belysa och diskutera olika aspekter av ungdomars sysselsättning och arbetslöshet i på i . Mötet samlade drygt 650 deltagare från hela som representerade myndigheter, arbetsmarknadens parter, det privata näringslivet, ungdomsorganisationer, parlamentariker och utbildningsinstitutioner. De nordiska statsministrarna och arbetsmarknadsministrarna deltog och utbytte erfarenheter i paneldiskussioner. Parallellt med själva arbetsmarknadsmötet ordnades även ett Jobbforum där 26 goda exempel på hur sysselsättning har skapats för att få unga i jobb i alla nordiska länder presenterades. Som ett led i uppföljningen av paneldiskussionerna från arbetsmarknadsmötet ska en studie av yrkes- och lärlingsutbildningssystemen i göras med särskilt fokus på kopplingen till näringslivet. anordnade tillsammans med och den för vidareutbildning inom arbetsmiljöområdet () en konferens som lyfte fram olika aspekter av ungas arbetsmiljö. En god arbetsmiljö som förebygger arbetsrelaterade hälsoproblem är en viktig förutsättning för att dagens unga ska kunna stanna i arbetslivet än tidigare generationer. Konferensen gav en unik möjlighet till nordiskt erfarenhetsutbyte inom området och det publicerades även en rapport som sammanfattade situationen för unga arbetstagares arbetsmiljö i (TemaNord 2013:568). I slutet av ordförandeskapet, , arrangerade en nordisk konferens om ett inkluderande arbetsliv med fokus på utrikes födda. På konferensen presenterades och diskuterades skillnader, likheter och goda integrationsexempel. Nordiska politiker med ansvar för integration deltog i en paneldiskussion och genomförde därefter ett eget informellt ministermöte. Inför konferensen tog fram en unik nordisk fickfakta som innehåller statistik och analyser om integrationen på den nordiska arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. Ny strategi för kultursamarbetet Kulturens och kulturpolitikens arbetsfält rör kärnan av vår identitet. Det handlar bl.a. om att gestalta den verklighet vi lever i och att ge utrymme för ett inkluderande och öppet samhälle. Genom att eftersträva en mångfald av kulturyttringar bidrar kulturen till att utanförskapet minskas. Ett flertal aktiviteter inom ramen för för kultur har genomförts under ordförandeåret. Dit hör ett expertmöte om mediekunnighet som nyckel till yttrandefrihet och demokrati samt två konferenser: Unga läsare i respektive Öppna kulturarvsdata i . Därutöver har ytterligare ett antal möten hållits bl.a. om konstnärernas villkor i , fristäder för konstnärlig yttrandefrihet och om hållbar arkitektur och design. Flera av dessa möten har särskilt fokuserat på att utveckla de nordiska nätverken mellan nationella myndigheter och aktörer. En ny strategi för det nordiska kultursamarbetet 2013–2020 lanserades under det svenska ordförandeskapet. Strategin har fem teman: det hållbara , det kreativa , det interkulturella , det unga och det digitala . Strategin syftar till att ge samarbetet ännu tydligare kontinuitet och fokus. Nordiska ministerrådets institutioner på kulturområdet utgår nu från strategin i sina egna verksamheter. Under det svenska ordförandeskapsåret delades nya barn- och ungdomslitteraturpris ut . för utbildning och forskning (MR-U) slutförde under ordförandeskap en översyn av det nordiska forskningssamarbetet. Översynen genomfördes av en extern högnivågrupp på uppdrag av MR-U och redovisas i rapporten till forskning? I rapporten föreslås insatser inom fyra områden: Samspelet mellan forskning och innovation, Samspelet mellan det nordiska samarbetet och EU, Forskarmobilitet samt Forskningsinfrastruktur. Som ett resultat av detta har MR-U bl.a. beslutat nya stadgar för det nordiska forskningsorganet NordForsk. Beslutet bekräftas av de nordiska samarbetsministrarna . behandlades även rapporten från arbetsgruppen om samarbete under MR-U (den s.k. 90-gruppens rapport, 2012). Arbetsgruppen tillsattes med uppgift att värdera om nordiskt utbildnings- och forskningssamarbete var optimalt med avseende på måluppfyllelse, synergieffekter samt utnyttjande av resurser och inflytande. I rapporten lämnas förslag som har diskuterats och följts upp inom MR-U, vilket har resulterat i förändringar av organisationen, beslutsprocesser och arbetsformer. Bland annat har permanenta rådgivningsgrupper ersatts med mer flexibla ad hoc-arbetsgrupper. Under ordförandeskapsår slutfördes därutöver en omorganisering av nordiskt språksamarbete. Den nya organisationen trädde i kraft . I och med omorganiseringen fick bl.a. förvaltningsorganet på språkområdet en starkare ställning. Som ordförande för organiserade dessutom sex nordiska konferenser på prioriterade teman, såsom forskningsinfrastruktur, etablering av akademiker med utländsk utbildning, språkets betydelse för integration samt jämställdhet i skolan. lanserades därtill det treåriga programmet Hållbar nordisk välfärd (HNV) som är ett samarbete mellan MR-U och MR-S. Programmet innehåller ett antal projekt inom tre insatsområden: Utbildning och arbete för välfärd, Forskning för välfärd samt Infrastruktur för välfärd. Programmet är sektorsövergripande, men MR-U har huvudansvar för det första området, medan för social- och hälsofrågor (MR-S) har huvudansvar för de andra två. Programmet ska bidra till att åstadkomma innovativa, nya och välfungerande lösningar på välfärdsproblemen i . Inom ramen för programmet initieras nordiskt samarbete dels genom konkreta insatser och dels genom att skapa plattformar för dialog och kunskapsutbyte. och forskningssektorn har t.ex. en kunskapsbank om avhopp från skolan etablerats och ett svenskt initiativ om lärande på arbetsplats inletts, båda inom området Utbildning och arbete för välfärd. Inom social- och hälsopolitikens område har vissa aktiviteter inom ramen för Forskning för välfärd inletts, bl.a. projektet om social ojämlikhet i hälsa och välfärd som integrerats i en av NordForsks utlysningar . Detta inom ramen för samarbetsprogrammet om hälsa och välfärd. På området Infrastruktur för välfärd pågår ett nordiskt samarbete om kliniska multicenterstudier och högspecialiserade behandlingar. Ny strategi för samarbetet på social-och hälsområdet beslutades om en ny strategi som ska vägleda de nordiska regeringarnas samarbete på social- och hälsoområdet 2013-2015. Strategin fokuserar på fyra mål som ska stärka hållbar välfärd och hälsa i : säkerställa social trygghet i på en arbetsmarknad under ständig förändring, fokus på förebyggande insatser, höja kvalitet och säkerhet inom hälso- och sjukvård samt socialtjänst och slutligen främja innovation och forskning. MR-S beslutade om ett uppdrag att göra en oavhängig rapport om det nordiska samarbetet på hälsoområdet . Uppdraget har gått till före detta statsråd och landshövding , som vid nästa möte i MR-S ska presentera en rapport med ett tiotal förslag med avseende på: områden där nordiskt samarbete kan resultera i nordisk nytta i form av effektivisering eller högre kvalitet, var det finns störst potential i form av kompetens och kapacitet eller behov av att höja kompetensen och kapaciteten samt hur detta kan uppnås, t.ex. genom konkreta förslag till arbetsdelning, samordning och gemensamma lösningar. Med utgångspunkt i den utvärdering som gjordes 2012 av , (för hälsovetenskap, NHV) i beslöt MR-S att lägga ner skolan med sikte på att denna ska vara avvecklad . Beslutet har konfirmerats av . Nedläggningen är föranledd av omvärldsförändringar som har lett till att den nordiska nyttan av gemensamma utbildningsprogram på folkhälsoområdet har minskat avsevärt sedan skolan startades . Den viktigaste faktorn är att det numera finns såväl forskning som akademisk utbildning på folkhälsoområdet i de nordiska länderna. har MR-S beslutat om samlokalisering av Välfärdscenter (NVC) med moderinstitutionen i . NVC Danmark ansvarar för det nordiska samarbetet inom dövblindfältet. Under det norska ordförandeskapet togs initiativ till att inrätta en arbetsgrupp med sakkunniga inom patientsäkerhetsområdet. bidrog under sitt ordförandeskap 2013 till att föra detta arbete framåt. Mandat för arbetsgruppen beslutades och arbetsgruppen har därefter påbörjat sitt arbete. Arbetet för barn och unga Nordiska barn- och ungdomskommittén (NORDBUK) är Nordiska ministerrådets rådgivande och samordnande organ i barn- och ungdomspolitiska frågor. NORDBUK har haft särskilt fokus på att alla barn och unga ska ha goda uppväxtvillkor samt att inflytande och ungas aktiva deltagande ska främjas i samhället. Nuvarande handlingsplan för NORDBUK har utvärderats och ett förslag på en ny handlingsplan för perioden –2017 har beslutats. NORDBUK avsätter ca till projekt och organisationsbidrag i syfte att stärka nordisk identitet bland barn och unga genom kulturella, sociala eller politiska aktiviteter. hanteras bidragsgivningen av Kulturkontakt Nord i , . Genom bidragsgivningen har fler ungdomsorganisationer getts möjlighet att samverka genom olika projekt och samverkansinsatser. Inom ramen för det svenska ordförandeskapet har flera aktiviteter genomförts. hölls konferensen in Northern Europe i i syfte att stärka och utveckla samarbetet mellan de nordiska och baltiska landsråden och ungdomsorganisationerna genom att diskutera gemensamma utmaningar. Under arbetsmarknadsmötet deltog NORDBUK med en informationsmonter under jobbforum Unga och bidrog med filmintervjuer med unga arbetslösa vid toppmötets jobbtorg. genomförde en konferens, Fler unga i arbete i – jämförelser på regional och lokal nivå, i syfte att sprida lokala och regionala resultat om, och genom goda exempel visa, hur man kan få fler unga i arbete i . Nästan 900 personer deltog i konferensen och deltagare från alla nordiska länder och självstyrande områden fanns representerade. Därtill arrangerade NORDBUK och för jämställdhet (ÄK-JÄM) seminariet Youth, gender and online exposure på i i anslutning till . Jämställdhet i utbildning och arbetsliv Inom jämställdhetsområdet bidrog ministerrådet för jämställdhet (MR- JÄM) till att lyfta frågor om jämställdhet i utbildning och jämställdhet i arbetslivet. Inom ramen för området jämställdhet i arbetslivet var deltidsarbetets effekter för kvinnors och mäns ekonomi i fokus. Resultatet av arbetet har kunnat spridas genom rapporter som tagits fram och konferenser som har genomförts på dessa teman. En annan prioritering för MR-JÄM var att vidareutveckla och implementera en ny rapporteringsmodell för jämställdhetsintegrering för hela . fick sektorerna i uppgift att ta fram jämställdhetsmål och indikatorer som sedan ska ligga till grund för en årlig rapportering av jämställdhetsarbetet. Detta genomfördes med stöd i beslut om att alla sektorer har ansvar för jämställdhetsintegrering. Vid ministermötet genomfördes en visionsdiskussion om vad det nordiska jämställdhetssamarbetet bör innehålla där ministrarna betonade vikten av nordiskt samarbete vid internationella arenor och att jämställdhet är en stark profilfråga för det nordiska samarbetet. I syfte att göra aktuell ekonomisk-politisk forskning mer användbar för beslutsfattare och att lyfta fram gemensamma nordiska frågor samt att främja en bredare diskussion av ekonomisk-politiska spörsmål i de nordiska länderna, igångsattes en försöksverksamhet med en 2013/14:90 nordisk ekonomisk-politisk tidsskrift vid namn . En utvärdering av försöksverksamheten gav vid handen att tidskriften fyllde ett behov och var väl värd en fortsättning. Mot denna bakgrund beslöt MR-Finans vid sitt möte att fortsätta utgivningen av tidskriften om än under något förändrade förutsättningar. Innehållet i tidskriften skulle bli mer politiskt relevant och produktionen mer kostnadseffektiv. Tidskriften ska ges ut en gång , mot tidigare två, och de i samband med utgivningen hållna seminarierna ska fokusera mer på politiska slutsatser och rekommendationer rörande innehållet i den ekonomiska politiken. deltar i ett projekt där de nordiska länderna gemensamt förhandlar om informationsutbytesavtal på skatteområdet med sekretessjurisdiktioner. Avtalen ingås på bilateral basis och har inom ramen för det nordiska projektet undertecknat avtal om informationsutbyte med 43 jurisdiktioner. Detta projekt har fortsatt . Arbetet med att genomföra för har fortsatt haft hög prioritet för de nordiska EU-länderna. uppdaterad handlingsplan, som ett led i översynen av strategin, med tre övergripande mål: rädda havsmiljön, länka samman regionen och öka välståndet i regionen. Strategin har därmed blivit mer mål- och resultatinriktad och tydligare förankrats i Europeiska kommissionens förslag till stödförordningar och i EU:s tillväxtagenda. ministerrådet har deltagit i översynen av handlingsplanen och bidragit med såväl kunskap som förslag till genomförandet av strategin. skrivelse som överlämnades till (Ny inriktning för för ) redovisar regeringen bl.a. sin syn på vilka åtgärder som behöver vidtas för att kunna nå de nya övergripande målen som antagits genom strategin. MR-FJLS har fortsatt sitt engagemang inom ramen för EU:s fiskefrågor, och här har ett aktivt arbete bedrivits, liksom på skogsområdet där har ett huvudansvar för ett flertal skogsrelaterade projekt inom strategin. MR-FJLS sekretariat har med stöd av ministerrådet tagit på sig uppgiften att vara Horizontal Actionleader för bioekonomi inom Östersjöstrategin. arrangerade MR-FJLS sekretariat som sådan en workshop i inom ramen för det svenska ordförandeskapet i . seminariet medverkade bl.a. landsbygdsminister . att starta upp arbetet och identifiera potentiella flaggskeppsprojekt. ligger också väl i linje med det kommande isländska ordförandeskapets huvudsakliga prioritering, bioekonomi, där det beslutats att MR-FJLS ska ha en sammanhållande roll. Inför kommande arbetsmarknadsministermöten inom EU den nordisk-baltisk-polska EU-informationsgruppen inom arbetslivsområdet för att diskutera och informera om ländernas Skr. 2013/14:90 ståndpunkter i olika EU-frågor. Gruppen träffades två gånger i under ledning av det svenska ordförandeskapet i . I samband med MR-A-mötet i diskuterades aktuella EU/EES-frågor inom arbetslivsområdet, bl.a. ett förslag om samarbete mellan de offentliga arbetsförmedlingarna inom EU/EES. Miljöministrarna har diskuterat på klimatområdet. Många av de utmaningar som och står inför både på nationell och på regional nivå sträcker sig över nationella gränser. Därför har det gränsöverskridande samarbetet blivit allt mer betydelsefullt. EU:s program för territoriellt samarbete är kanske det viktigaste verktyget för att finansiera gränsöverskridande utvecklingsarbete i . deltar i totalt tretton INTERREG-program med en sammanlagd omsättning på ca –2013. Dessa medel har gett stöd till 1 100 projekt inom bl.a. näringslivsutveckling och innovationsfrämjande, myndighetssamverkan, kulturarvssatsningar och besöksnäring. De nordiska länderna har arbetat intensivt med att utarbeta nya gemensamma program inför den kommande programperioden som ska inledas 2014. som diskussioner förts inom respektive land om hur man vill fördela sina EU-medel till de olika gränsregionala programmen. bjöd in till Gränsregionalt forum i för en nordisk diskussion om utmaningar och möjligheter i det framtida gränsregionala samarbetet, med anledning av de nya direktiven från . Lärdomar från den förra programperioden var en viktig utgångspunkt. Uppslutningen var god från både programkontor och gränskommittéer. 5 Det nordiska utrikespolitiska samarbetet ledde arbetet inom ramen för det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet. Detta samarbete har fortsatt att utvecklas och fördjupas, såväl när det gäller engagemanget för närområdesfrågorna som för utökad samverkan kring viktiga globala frågor och den internationella utvecklingen. Vårens nordiska utrikesministermöte ägde rum i . Förutom diskussioner kring utvidgat nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete, diskuterades roll i FN, nordiskt ambassadsamarbete, och aktuella internationella frågor. Vid utrikesministrarnas möte , i anslutning till session i , fortsatte diskussionen om utvecklingen av det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet, ambassadsamarbete och deltagande i fredsbevarande insatser, samt aktuella internationella frågor såsom och utvecklingen i Östliga partnerskapet. Vid session i presenterade utrikesminister också de nordiska regeringarnas gemensamma redogörelse för det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet . konstateras att det skett en betydelsefull utveckling och fördjupning av samarbetet, inte minst med inspiration från den s.k. Ett exempel på detta är och deltagande i form av övningar tillsammans med i samband med Natos luftrumsövervakning över . Några frågor kan nämnas som exempel på det arbete som pågått under Samarbetet kring fredsfrämjande insatser och krishantering har fortsatt. En strävan är att kunna erbjuda ett gemensamt nordiskt styrkebidrag till har också diskuterats hur det nordiska samarbetet inom FN, bland annat avseende kandidaturer, kan utvecklas för en fortsatt stark nordisk röst inom FN. Arbetet har fortsatt med att utveckla det allt tätare ambassadsamarbetet mellan de nordiska länderna. är att bidra till gemensam resursanvändning och ökad effektivitet, liksom till en bredare diplomatisk närvaro och inflytande. olika former finns på ett drygt trettiotal platser i världen. Det säkra kommunikationsnätverket mellan de nordiska länderna för att öka skyddet mot it-angrepp, blev operativt .