prop · H103115 · 2014-03-07 00:00:00 — Kommissionen har kommit med en ny rekommendation om principerna för Solvit (se faktapromemoria 2013/14:FPM16). Rekommendationen ska återspegla nätverkets ärendehantering och förtydliga omfattningen av de ärenden som Solvit ska ta sig an för att skapa en enhetlig funktion av . Solvit-centren rekommenderas att använda sig av den s.k. Solvit plus-funktionen för att komma till rätta med strukturella problem gällande lagstiftning i medlemsstaterna. Med detta avses att Solvit tar kontakt med berörda myndigheter och departement för att försöka informera om och påverka dem att ändra lagstiftning som eventuellt står i konflikt med . Det görs i de fall Solvit har fått kännedom om problematik gällande nationell och inre marknadslagstiftning via ett ärende. Vidare ges rekommendation om minimistandarder och servicenivå gällande centrets hantering av ärenden. Regeringen stöder kommissionens rekommendation för Solvit då den stärker möjligheterna att undanröja handelshinder och bidrar till att underlätta den fria rörligheten inom EU. 32.2.3 Resultattavlan för den inre marknaden – ny statistik på nätet lanserade kommissionen en ny nätupplaga av resultattavlan för den inre marknaden på nätet. Därmed infördes en mer användarvänlig översikt av hur den inre marknaden fungerar och hur situationen ser ut i De länder som lyckats bäst överlag när det gäller den sammantagna statistiken över t.ex. genomförande av direktiv, överträdelseärenden och Solvit-problemlösning är i rangordning , , , , , , , , När det gäller införlivande av inremarknadsdirektiv var det som inte införlivats i tid i nationell lagstiftning . lägsta genomförandeunderskottet av alla medlemsstater med endast ett utestående icke införlivat direktiv, vilket gav en siffra på . 2013/14:115 det gäller överträdelseförfaranden med koppling till den inre marknaden hade EU-genomsnittet minskat något från 31 pågående ärenden till 30 per medlemsstat. Dessa siffror bekräftar den långsamma men stadiga minskningen av överträdelseärenden. Den svenska nivån var den lägsta med 28 pågående ärenden. Regeringen anser att resultattavlan ger en god bild av den inre marknadens styrka och svagheter och vilka områden som behöver förbättras i de olika EU-länderna. Resultattavlan visar t.ex. att det fortfarande finns många hinder kvar när det gäller social trygghet, rätt till bosättning, erkännande av yrkeskvalifikationer och registrering av motorfordon. 32.2.4Handlingsplan för att förbättra webbportalen Ditt Ditt är kommissionens webbplats som syftar till att informera såväl företag som privatpersoner om deras respektive EU-rättigheter. Webbplatsen har existerat och och företräder i webbplatsens redaktionsstyrelse. Som svar på uppmaning att utveckla portalen så att den blir en verklig digital gemensam kontaktpunkt presenterade kommissionen ett meddelande inklusive en handlingsplan för att förbättra webbplatsen. Webbplatsen har ca 16 000 besökare , varav anser att webbplatsen fungerar tillfredställande. Kommissionen konstaterar dock att det finns utrymme för förbättringar. I stora drag identifieras tre områden där förbättringar är möjliga: –Otillräcklig information. I kommissionens undersökningar uppger av besökarna att de hittat all information de letat efter. En orsak till detta är att viss information saknas på nationell nivå. –Otillgänglig information. En annan orsak till att de som besöker sidan inte alltid hittar den information som de söker är att det finns brister i sökfunktionen och vägledningen på sidan. För att åtgärda detta har kommissionen åtagit sig att förbättra webbplatsens sökfunktion. Även medlemsstaterna kan bidra genom att förslagsvis skapa länkar mellan nationella webbplatser och Ditt . –För få besökare. Kommissionen konstaterar att det alltjämt finns möjligheter för webbplatsen att expandera. För att bidra till detta åtar sig kommissionen att synliggöra Ditt genom bl.a. sökmotoroptimering, onlinereklam och ökad integrering i sociala medier. Medlemsstaterna uppmanas att göra reklam för webbplatsen genom att länka till den från sina nationella portaler samt genomföra informationskampanjer. 2013/14:115 Regeringen gör bedömningen att håller en hög nivå på sin information. Möjligen kan framtida åtgärder bli aktuella på området t.ex. informationskampanjer för Ditt eller utökad länkning från svenska myndigheters webbplatser till kommissionens webbplats. Den digitala inre marknaden och utvecklingen av e-handel och onlinetjänster har stor tillväxtpotential och prioriteras högt av regeringen. Gränsöverskridande e-handel ökar även konsumenternas valfrihet såväl som företags möjligheter att nå ut till en större marknad. Regeringen stöder EU:s målsättning att till 2015 fördubbla e-handelns andel av detaljhandeln samt internetbaserade verksamheters andel av EU:s BNP. Det finns dock vissa hinder som måste undanröjas för att e-handeln ska fungera effektivt. Inte alla är specifika för just e-handeln, men kan ha kommit i dager för att e-handeln på ett nytt sätt tydliggör onödiga handelshinder. Såväl kommissionen som regeringen har tagit initiativ till åtgärder som syftar till att undanröja hinder och stärka förtroendet för e- handel. Den gränsöverskridande e-handeln främjas vidare bl.a. genom bättre fungerande lösningar för e-signaturer, e-fakturering och mer utvecklade betalningslösningar. På EU-nivå har regeringen i flera fora arbetat för att uppmärksamma den digitala inre marknadens tillväxtpotential och vikten av att främja e-handeln, bl.a. inom ramen för inremarknadsakterna, vid kontakter med kommissionen och rådet samt i Europeiska rådets slutsatser. Rådsslutsatser om den digitala ekonomin, digital innovation och tjänster inom den digitala sektorn antogs vid . presenterade kommissionen grönboken för leverans av paket i syfte att främja e-handeln inom EU. Samrådet om grönboken avslutades . Regeringen anser att det är positivt att kommissionen ser över hur leveranser på den inre marknaden kan bli t.ex. säkrare, snabbare och mer tillförlitliga (se faktapromemoria 2012/13:FPM48). antog kommissionen meddelandet Färdplan för fullbordandet av den inre marknaden för paketleveranser – bygga upp förtroendet för leveranstjänster och uppmuntra av nätförsäljningen. Färdplanen ger ett antal rekommendationer till marknadsaktörerna och kommissionen för att fullborda den inre marknaden för paket. Huruvida målsättningarna i planen har uppnåtts ska utvärderas . Standardiseringen är ett viktigt instrument för svensk tillväxt och konkurrenskraft och därmed även till tillväxt för svensk export. De viktigaste processerna sker inom det europeiska och det internationella standardiseringsarbetet och där måste de svenska intressena bevakas och Ett angeläget mål för den svenska standardiseringen är att den ska Skr. 2013/14:115 bidra till en hållbar utveckling för det svenska samhället i vid mening. Det är önskvärt att de svenska standardiseringsinsatserna bygger både på svensk kompetens liksom medvetenhet om att en del sektorer måste byggas upp eller förstärkas när det gäller standardisering. I EU:s förordning om europeisk standardisering som trädde i kraft framhålls bl.a. betydelsen av att beakta funktionshinderfrågorna liksom medverkan i standardiseringsprocessen från de slutliga användarnas sida (konsumenter och arbetstagare). Det är områden där har lång tradition och kompetens som kan bidra till ändamålsenlig utveckling av standarder. Kommissionen presenterade en handlingsplan på bolagsrättens område. Planen syftar bl.a. till att öka bolagens öppenhet och uppmuntra ett långsiktigt ägarengagemang. Kommissionen har bl.a. meddelat att ändringar i direktivet om aktieägares rättigheter och en rekommendation om självregleringens följ eller förklara-princip är att vänta. lämnade kommissionen ett förslag till direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i stora börsnoterade bolag (se faktapromemoria 2012/13:FPM33). I förslaget finns regler om tillsättning av styrelseledamöter i bolag där färre än av styrelseledamöterna tillhör det underrepresenterade könet. Bolagen ska vid tillsättningen tillämpa fastställda kriterier i syfte att uppnå en jämnare könsfördelning. Förslaget har förhandlats i rådet. Förhandlingarna har ännu inte avslutats. har haft omröstning och antagit ett förslag som i huvudsak överensstämmer med kommissionens. har informerats och samråd har skett med . Det finns enbart nationella stiftelseformer. Dessa skiljer sig åt mellan olika medlemsstater och det kan upplevas som ett hinder för gränsöverskridande verksamhet. Kommissionen presenterade därför ett förslag till en förordning om en europeisk stiftelseform (se faktapromemoria 2011/12:FPM123). Avsikten är att stärka den inre marknaden genom att underlätta gränsöverskridande verksamhet med allmännyttiga ändamål. Förhandlingar om förslaget påbörjades i rådet 2012 och har fortsatt . lämnade kommissionen ett förslag till direktiv om skyddet för företagshemligheter (se faktapromemoria 2013/14:FPM42) . I förslaget finns krav på en civilrättslig reglering av skyddet mot att företagshemligheter anskaffas, röjs och utnyttjas utan lov. Syftet är att öka europeiska företags konkurrenskraft. Förhandlas i rådet . 2013/14:115 32.6 lade kommissionen fram ett förslag till nytt redovisningsdirektiv (se faktapromemoria 2011/12:FPM42). Ett av huvudsyftena med direktivet är att minska byråkratin och förenkla bestämmelserna för små företag. Direktivet innehåller bl.a. också en ny skyldighet för vissa företag att redovisa vilka betalningar som görs till regeringar i de länder där naturtillgångar hämtas. Förhandlingar skedde , 2012 och 2013. har informerats och samråd har skett med . Revisorernas och revisionens roll under och efter den finansiella krisen har uppmärksammats genom en översyn av om revision. Kommissionen lämnade ett förslag till ändringar av det s.k. revisorsdirektivet och ett förslag till förordning med nya regler om revisionen av företag av allmänt intresse, dvs. börsnoterade och finansiella företag, (se faktapromemoria 2011/12:FPM82). Förslagen ska bl.a. bidra till ökad finansiell stabilitet och förbättra förutsättningarna för och tillsynen över gränsöverskridande revisionsverksamhet på den inre marknaden. Bland delförslagen märks ett förbud för revisorer att tillhandahålla revisionsklienterna vissa andra tjänster än revision och en skyldighet för revisionsklienter att välja en revisor från en ny revisionsbyrå (s.k. byrårotation). Följderna kan bli ökade kostnader för klienterna, vilket har framhållit. har också påtalat att förändringsbehovet i fråga om icke-finansiella företag är oklart. Förhandlingar om förslagen har pågått i rådet . Informella trepartssamtal inleddes . En prognos är att förhandlingarna kan slutföras . har informerats om förslagen och dessutom har överläggningar med utskottet ägt rum. föreslog kommissionen ändringar i EU:s redovisningsdirektiv. Förslaget innebär att stora bolag ska göra ett uttalande om bl.a. miljöaspekter och respekt för mänskliga rättigheter (icke-finansiell information) i sin årsredovisning (se faktapromemoria 2012/13:FPM101). Stora noterade bolag ska också lämna information om mångfaldspolicy i styrelsen. Informationen ska belysa aspekter som t.ex. ålder och kön. Ett bolag som inte tillämpar en policy ska vara tvunget att förklara varför man inte gör det. Förhandlingar i rådet påbörjades . Fri rörlighet för varor Varuhandeln står för den största andelen av handeln på EU:s inre marknad av den totala handeln. väl utbyggt regelverk för varuhandeln är en förutsättning för varors fria rörlighet på den inre marknaden. gjorts på såväl det harmoniserade varuområdet där regelverk har reviderats och förenklats som på det icke harmoniserade området där har skett inom ramen för befintliga procedurer. Industrivaruområdet är till skillnad från tjänsteområdet reglerat sedan länge i EU. Initiativ för att modernisera ramverket har emellertid inletts dels i form av en allmän översyn, dels i form av förhandlingar om marknadskontroll och om anpassning av nio olika direktiv. har man även kommit överens om en ny tullkodex för unionen och en förordning om en fortsättning av åtgärdsprogrammet för tullfrågor (2020). 33.1 Det harmoniserade varuområdet presenterade kommissionen ett paket om produktsäkerhet och marknadskontroll (se faktapromemoria 2012/13:FPM74). Paketet är en av nyckelåtgärderna i den andra inremarknadsakten och innehåller en handlingsplan för marknadskontroll samt förslag till två rättsakter. De rör dels ett förslag till förordning om konsumentprodukters säkerhet (se även avsnitt 38.1), dels ett förslag till förordning om marknadskontroll av produkter. Syftet med paketet är att reformera och förenkla reglerna om marknadskontroll av produkter och samla regler i färre rättsakter. När förordningen om marknadskontroll beslutas kommer regler som återfinns i ett stort antal rättsakter som gäller för enskilda typer av produkter att upphävas och motsvarande regler endast återfinnas i förordningen om marknadskontroll. Vissa regler som återfinns i det allmänna produktsäkerhetsdirektivet kommer också att flyttas över till den nya förordningen om marknadskontroll. Marknadskontrollförordningen har diskuterats i berörd rådsarbetsgrupp och beslut väntas under förutsättning att en överenskommelse nås. Förordningen kan förväntas ha regelförenklande effekter när det gäller kontroll av varor på det harmoniserade området och vara till nytta för både myndigheter och företag. Därigenom kan i förlängningen mer gynnsamma förutsättningar för den fria rörligheten för varor inom EU skapas. Regeringen välkomnar översynen av regelverket för marknadskontroll och stöder förslagets övergripande målsättning att förbättra och stärka marknadskontrollen av produkter på den inre marknaden. har förhandlingar om revidering av de nio olika harmoniserade produktdirektiven som presenterades (se faktapromemoria 2011/12:FPM66) avslutats. Genom revideringen har direktiven gjorts mer enhetliga genom att anpassas efter en gemensam mall. Även denna revidering kan på motsvarande sätt som förordningen om marknadskontroll förväntas ha regelförenklande effekter. Beslut i rådet väntas även gällande dessa rättsakter . 33.2 Det icke harmoniserade varuområdet Det icke harmoniserade området bedöms täcka 20–av varuområdet. Inom denna sfär förväntas fri varurörlighet gälla på basis av ömsesidigt erkännande. I den av kommissionen aviserade översynen av regelverket på industrivaruområdet lyftes bl.a. detta område fram. 2013/14:115 Den preventiva proceduren i direktiv /34/EG om ett informationsförfarande för tekniska föreskrifter genererade på sedvanligt vis över 700 anmälningar från medlemsstaterna. Av dessa blev föremål för reaktioner. För del anmäldes 33 förslag och dessa kommenterades i 8 av fallen (). Ett stort antal aktörer använder den öppna databasen som hör till proceduren. Databasen ger möjlighet inte bara för företagen att upptäcka handelshinder utan även för medlemsstaternas myndigheter att jämföra bästa regelpraxis. En modell för frivilligt inkluderande av konsekvensanalyser aviserades av kommissionen. presenterades ett förslag till kodifiering av direktivet med anledning av exkluderandet av direktivets del om standardisering. Vid Corepers möte gavs ordförandeskapet mandat att inleda trilog med kommissionen och om förslaget till omarbetning av tullkodexen, den s.k. unionstullkodexen (se faktapromemoria 2011/12:FPM12). trädde förordningen (EG) nr 450/2008 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen i kraft. Avsikten var att den moderniserade tullkodexen skulle börja tillämpas när dess tillämpningsföreskrifter trätt i kraft, dock . Den moderniserade tullkodexen innehåller regler om de förfaranden och tullformaliteter som ska tillämpas då varor förs in i eller ut ur unionen. lämnade emellertid kommissionen ett förslag till och rådet om en omarbetning av denna tullkodex. Anledningen till detta var dels ikraftträdandet av Lissabonfördraget, dels ett behov av att anpassa den moderniserade tullkodexen till den utveckling som skett inom tullagstiftningen och andra politikområden. Slutligen finns ett behov av att anpassa förordningen till den tid som krävs för utveckling av stödjande it-system. Efter det att triologen genomfördes godkändes förslaget av och rådet . Lagstiftningsakten är nu publicerad (förordning 952/2013) och den nya tullkodexen för unionen trädde i kraft och ska tillämpas . fram till dess kommer arbete att pågå inom EU med kommissionens delegerade akter och genomförandeakter. För svenskt vidkommande behöver en ny tullag beredas. har under förhandlingarna i likhet med flertalet andra medlemsstater motsatt sig att beslutanderätt delegeras till kommissionen i den utsträckning som kommissionen föreslagit. I den antagna förordningen har omfattningen på delegeringarna till kommissionen begränsats. hölls överläggning med skatteutskottet. Nytt åtgärdsprogram – 2020 Ett nytt åtgärdsprogram för tullfrågor (2020), som ska ersätta det nuvarande åtgärdsprogrammet (2013) antogs av rådet . 2020 har utarbetats med målsättningen att stärka den inre marknaden genom en ändamålsenlig och effektiv tullunion. Det föreslagna programmet syftar till att främja samarbetet i tullfrågor i unionen, bl.a. genom kompetensutbyte, personligt nätverksbyggande och uppbyggnad av it-kapacitet (se faktapromemoria 2012/13:FPM6). Överläggning skedde med skatteutskottet . diskuterade , rådet och kommissionen förslaget om en förordning om tullkontroller för immaterialrättsintrång (se faktapromemoria 2010/11:FPM130). Enighet i diskussionerna nåddes och förslaget godkändes av rådet och av . Den nya förordningen, och rådets förordning (EU) nr 608/2013 om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter och upphävande av rådets förordning (EG) nr 1383/2003, antogs . Den ska börja tillämpas . Överläggning ägde rum med skatteutskottet . tog kommissionen fram ett förslag till ny handlingsplan för tullens bekämpning av intrång i de immateriella rättigheterna för perioden –2017. Handlingsplanen antogs av konkurrenskraftsrådet . Samråd skedde med samma månad. inleddes genomförandet på expertnivå. deltar i arbetet. 33.6 Förordning om administrativt samarbete på tull- och jordbruksområdet presenterade kommissionen ett förslag om ändring av förordning (EG) nr 515/97 om ömsesidigt bistånd mellan medlems- staternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (se faktapromemoria 2013/14:FPM43). att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen. Kommissionen föreslår bl.a. inrättandet av två nya databaser om containerrörelser respektive import-, export- och transiteringsuppgifter. Förslaget innebär också möjligheten att använda information som samlats in genom ömsesidigt bistånd som bevisning i nationella Likaså föreslås en högsta tillåtna lagringstid för uppgifter som finns i tullinformationssystemet. innebär också att den nuvarande förordningen görs förenlig med Även frågor om dataskydd berörs. rådsarbetsgruppen för tullunionen kommer att inledas . 2013/14:115 34 Offentlig upphandling spelar en viktig roll i EU:s gemensamma tillväxt- och sysselsättningsstrategi . Reformen av upphandlingslagstiftningen är en av de tolv prioriterade åtgärderna i den första inremarknadsakten. avslutades förhandlingarna om nya EU-direktiv på upphandlingsområdet, då en politisk överenskommelse uppnåddes . De nya direktiven förväntas bli antagna . Nya EU-direktiv på upphandlingsområdet Offentlig upphandling spelar en viktig roll i EU:s gemensamma strategi för smart och hållbar tillväxt för alla – 2020. reformen av lagstiftningen om offentlig upphandling är en av tolv prioriterade nyckelåtgärder i inremarknadsakten . Reformen omfattar förslag till tre nya direktiv på upphandlingsområdet (se faktapromemoria 2011/12:FPM90). Två av dessa avser att ersätta nu gällande direktiv /18/EG om offentlig upphandling (det s.k. klassiska direktivet) och direktiv /17/EG om upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (det s.k. Det tredje direktivet är nytt och rör tilldelning av Reformen av de befintliga upphandlingsdirektiven har som över- gripande mål att öka effektiviteten i de offentliga utgifterna när det gäller att få mer värde för pengarna och att ge upphandlande myndigheter och enheter bättre möjlighet att använda upphandling till stöd för gemensamma samhälleliga mål, såsom skyddet av miljön samt främjande av innovation, sysselsättning och social integration. Reformen omfattar fem huvudområden: förenkling av och ökad flexibilitet i upphandlingsreglerna, strategisk användning av upp- handling, bättre tillgång till marknaden för små, medelstora och nystartade företag, sunda förfaranden samt tillsyn och vägledning (se vidare nedan). Det kommande direktivet om tilldelning av koncessioner syftar till att minska osäkerheten kring tilldelning av koncessioner och därmed vara en hjälp för myndigheter och leverantörer samt att garantera alla företag i ett effektivt marknadstillträde. Sedan rådet enats om en allmän inriktning om de tre förslagen och avslutat sin interna behandling inleddes intensiva förhandlingar mellan och rådet, som pågick . förhandlingarna då en politisk överenskommelse uppnåddes om alla tre De nya direktiven har ännu inte antagits, men förväntas bli antagna och träda i kraft . Några av nyheterna i de kommande reformerade upphandlings- direktiven är att möjligheten att förhandla om anbuden i den s.k. klassiska sektorn ökar, ett nytt förfarande, innovationspartnerskap, introduceras och elektronisk kommunikation görs obligatorisk inom en övergångstid från direktivens ikraftträdande. Genom de kommande direktiven betonas vidare möjligheterna att beakta Skr. 2013/14:115 miljöhänsyn och sociala hänsyn, bl.a. genom en allmän bestämmelse om säkerställandet av leverantörers efterlevnad av miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter och bestämmelser om livscykelkostnader. Den nuvarande uppdelningen i A- och B-tjänster ersätts av en ordning med enklare regler för s.k. sociala och andra särskilda tjänster. Ytterligare en nyhet är att undantag för s.k. offentligt–offentligt samarbete, som avser i vilken utsträckning avtal kan ingås mellan offentliga aktörer utan att det behövs någon upphandling, regleras i direktiven. De nya direktiven kommer också att innehålla regler om tillsyn, vägledning, rapportering och statistik. Reglerna är inriktade på vilka uppgifter som ska utföras, men inte hur verksamheten ska organiseras. Det kommande direktivet om tilldelning av koncessioner kommer att reglera såväl byggkoncessioner som tjänstekoncessioner. Regleringen är mindre detaljerad än i de båda övriga direktiven. Enligt de nya direktiven bör valfrihetssystem och andra liknande arrangemang inte anses utgöra koncessioner och inte heller ses som upphandling. informerades om förhandlingarna . presenterade kommissionen meddelandet Genomgående e- upphandling för att modernisera offentlig förvaltning. Meddelandet betonar vinsterna med att införa en genomgående elektronisk inköpsprocess (från elektronisk annonsering till elektronisk betalning). Bland de föreslagna åtgärderna kan nämnas att och rådet föreslås komma överens om en ny rättslig ram enligt vilken det blir obligatoriskt för upphandlande myndigheter och upphandlande enheter att godta e-fakturor som uppfyller en ny europeisk standard. Åtgärden knyter an till det förslag till direktiv om elektronisk fakturering i offentlig upphandling, som presenterades som det aktuella meddelandet. Bland övriga åtgärder kan nämnas att medlemsstaterna uppmanas att upprätta nationella strategier med detaljerade handlingsplaner för att säkerställa införandet av e-upphandling och e- fakturering inom de tidsfrister som anges i direktiven för offentlig upphandling och e-fakturering. beslutade kommissionen att ett konsortium och projekt med namnet (e- ) ska etableras.