prop · H20323 · 2014-12-03 00:00:00 — Thaler, R., och Sunstein, C., (2008) Nudge – Improving Decisions About Health, Wealth, and Happiness, , & . , Så fungerar LOV. Tillgängligt på [huvudmeny/insatserfortillvaxt/ﬂerochvaxandeforetag/halsavardochomsorg/ lagenomvalfrihetlov/safungerarlov.4.21099e4211fdba8c87b800017206.html]. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? Otryckt material inom ramen för granskningen (2014) Enkätundersökning till kontaktpersoner på lotsföretag (webbenkät). (2014) Enkätundersökning till nyanlända som har haft lots (telefonenkät). utfördes av på uppdrag av . Statistikkonsulterna (2014), Resultatrapport – , undersökning riktad till personer som haft etableringslotsa. Intervjuer har genomförts med tjänstemän på , Arbetsförmedlingen, SKL samt med lotsar och nyanlända arbetssökande. Inom ramen för den fallstudie som genomfört intervjuades företrädare för sex lotsföretag, arbetsförmedlare för fem arbetsförmedlingskontor och nyanlända arbetssökande som har avslutat lotstjänsten. granskar: etablering och integration har intervjuat sammanlagt 43 personer inom ramen för granskningen. På intervjuades fem tjänstemän . Frågorna handlade i huvudsak om implementeringen av tjänsten etableringslots och Totalt åtta intervjuer genomfördes på med tio tjänstemän som arbetar inom olika avdelningar på myndigheten. Intervjuerna på huvudkontoret behandlade främst utveckling av tjänsten, upphandling, valfrihetssystemet samt kontroll och uppföljning. intervjuade även arbetsförmedlare och nyanlända arbetssökande vid två lokala arbetsförmedlingskontor. Valet av kontoren gjordes enligt följande kriterier. Ett kontor ligger i ett storstadsområde, i en kommun som tar emot många nyanlända relativt genomsnittet i landet och har en hög andel utrikes födda. andra arbetsförmedlingskontoret ﬁnns i en mindre kommun som inte är en del av ett storstadsområde, och som har tagit emot något mindre antal nyanlända. I rapporten nämns inte vilka kommuner och arbetsförmedlingskontor som ligger till grund för intervjuerna. Anledningen till detta är att kommunerna eller arbetsförmedlingskontoret i sig inte ska hamna i fokus. Istället används intervjuerna för att illustrera hur arbetsförmedlingskontoren arbetar med lotstjänsten och hur de nyanlända som har en lots upplever lotsens stöd. Syftet med valen av kontor har varit att undersöka hur lotstjänsten fungerar på två orter som är olika avseende vissa förutsättningar. arbetsförmedlare genomfördes i grupp. Totalt sex arbetsförmedlare som arbetar som etableringshandläggare intervjuades. Frågorna handlade framför allt om hur valet av lots går till, tjänstens innehåll, arbetsförmedlarnas uppföljning av tjänsten och samverkan med lotsarna. Två gruppintervjuer genomfördes med totalt nio nyanlända. Inför dessa intervjuer ombads Arbetsförmedlingen kontakta ett antal personer och fråga om de kunde ställa upp på intervju tillsammans med andra nyanlända. De nyanlända arbetssökande valdes utefter kriterier fastställda av . Intervjuerna genomfördes i , men inga arbetsförmedlare var närvarande, endast tolk. Eftersom det krävdes tolkhjälp, talade de intervjuade nyanlända samma språk. Under intervjuerna behandlades frågor som hur valet av lots går till, hur de nyanlända uppfattar lotsens roll och vilket stöd de får från lotsarna. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? kontaktade även lotsleverantörer i de utvalda kommunerna och gjorde intervjuer med företrädare för fyra olika lotsleverantörer, två i vardera kommun. Totalt genomfördes sex intervjuer med företrädare för lotsleverantörer med sammanlagt elva personer. De intervjuade personerna har alla egen erfarenhet av lotsning. Förutom några få undantag har alla intervjuer i granskningen spelats in, varefter minnesanteckningar har distribuerats för faktagranskning och ljudﬁlerna raderats. Intervjuerna varade cirka 1–1,. granskar: etablering och integration Bilaga 2 till nyanlända har genomfört en telefonenkät med nyanlända som har haft stöd av etableringslotsar. Datainsamling skedde med hjälp av telefonintervjuer, med intervjuare från på uppdrag av . Frågeformuläret togs fram av . Intervjuerna startade och avslutades . Målgruppen för undersökningen var nyanlända personer som hade avslutat stöd från etableringslots senast räknat från urvalstillfället () och haft sådant stöd i åtminstone . Denna grupp, som utgör undersökningens målpopulation, uppgick till 1900. En urvalsram bestående av en förteckning över alla personer som avslutat stöd från etableringslots – och som haft stöd i åtminstone , 1 900 stycken, erhölls från Arbetsförmedlingen. Ett slumpmässigt urval (OSU) om 1400 personer gjorde. Kalkyler av förväntade approximativa felmarginaler gjordes och användes också som ett underlag vid dimensioneringen. I tabell 1 anges bruttourval, antal genomförda intervjuer och bortfall. Tabell 1 Urval, antal svar och bortfall Genomförda intervjuer antal/% – saknade eller felaktiga telefonnummer – övriga ej anträﬀade – övrigt bortfall (vägran, språksvårigheter etc) Eftersom ett stickprov med slumpmässigt urvalsförfarande tillämpats kan man kvantiﬁera urvalsfelet med hjälp av statistiska felmarginaler, se tabell 2. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? Tabell 2 Approximativa felmarginaler för skattning av procentandel Bas = antal svar Felmarginal (± procentenheter) Anm. Felmarginalerna är av konﬁdensgrad och är beräknade under antagandet att den sanna procentandelen är . Beräkningen innebär ett ”antagande om värsta fall” i den meningen att man får en mindre felmarginal än den redovisade om den sanna procentandelen är större eller mindre än 50. Antag att man skattat ett procenttal som för hela undersökningen ligger på för en fråga med 400 svar. Approximativa felmarginaler ligger då på ± 3.0, vilket betyder att ett approximativt konﬁdensintervall är 34.0 – . Detta kan tolkas som att det sanna värdet säkerhet täcks av intervallet. Vid upprättandet av en urvalsram är det angeläget att se till att denna i hög utsträckning överensstämmer med undersökningens målpopulation. Man brukar här tala om två täckningsfel – undertäckning och övertäckning. Undertäckning innebär att det ﬁnns enheter i målpopulationen som inte är representerade i urvalsramen. Sådana element får då ingen chans att komma med i urvalet och är undertäckningen omfattande ﬁnns risk för snedvridning av resultat. Övertäckning uppstår då det i ramen ﬁnns element som inte ingår i målpopulationen. I regel är övertäckning ett mindre allvarligt problem beroende på att man ofta har möjlighet att identiﬁera och rensa bort sådana element. Övertäckning som kvarligger vid resultatbearbetning kan dock ge upphov till snedvridningseﬀekter. I den aktuella undersökningen kan det ﬁnnas diskrepanser mellan målpopulation och ram som orsakas av hur och när nyanlända registreras av registerhållaren. Sådana diskrepanser får förmodas förekomma i begränsad utsträckning. granskar: etablering och integration Under planeringsfasen gjordes bedömningen att intervjuer i största möjliga utsträckning borde genomföras på personernas modersmål. I urvalsramen som erhölls från Arbetsförmedlingen fanns uppgifter med var hjälp man kunde göra en bedömning av aktuellt modersmål. Ett arbete genomfördes här för att identiﬁera de vanligast förekommande språken, vilket ledde till att ett antal kategorier märktes upp i urvalsramen, se tabell 3. Tabell 3 Fördelning över språkkategorier i urvalsram Övriga: engelska/svenska En kategori skapades för övriga språk och för de fall då ingen tillräckligt säker bedömning kunde göras. För denna kategori planerades intervjuer att hållas antingen på svenska eller på engelska. Frågeformuläret översattes till de olika språkalternativen och intervjuare med motsvarande språkkunskaper anlitades. Utformning av enkätfrågor och enkätmissiv sköttes av . Själva intervjuarbetet föregicks av att ett brev skickades ut till de utvalda personerna, vari undersökningen presenterades och den kommande intervjun annonserades. Breven innehöll en svensk version och en översatt. I anslutning till starten av intervjuarbetet hölls ett informationsmöte mellan tjänstemän från och intervjuarna. När det gäller bortfallsfel är det främst de systematiska felen man bekymrar sig för. Sådana fel kvarstår med en ökande urvalsstorlek, men minskar ju högre svarsfrekvens man har. På samma sätt som för mätfel är det svårt att uttala sig om bortfallseﬀekter. De ﬂesta empiriska studier som gjorts i undersökningssammanhang indikerar att bortfallsgruppen i regel avviker systematiskt, varför man bör vara försiktig vid tolkning av resultat. Som visats i tidigare avsnitt är svarsfrekvensen på individnivå för hela undersökningen . Ett annat slag av bortfall är det som kan uppkomma genom att respondenter hoppar över en fråga. Sådant bortfall, som framför allt uppstår vid självadministrerade enkäter, kan variera från fråga till fråga och benämns partiellt bortfall. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? är partiellt bortfall i regel ett litet eller inget problem. I den aktuella undersökningen förekommer inget partiellt bortfall. För att få en bild av hur ett individbortfall kan ha inverkat, kan man genomföra olika slag av bortfallsanalyser. Dessa bygger på att man har tillgång till lämpliga bakgrundsvariabler dels i svarsgruppen, dels i bortfallsgruppen eller hela målpopulationen. En bortfallsanalys bygger på tanken att det ﬁnns samband mellan bakgrundsfaktorer och en resultatvariabel. Om man då ﬁnner att svarsgrupp och bortfallsgrupp skiljer sig åt med avseende på de aktuella bakgrundsfaktorerna, leds man till slutsatsen att grupperna också skiljer sig åt avseende resultatvariabeln. Om man å andra sidan ﬁnner att grupperna är lika varandra med avseende på bakgrundsfaktorerna, så kan man dra slutsatsen att en eventuell skillnad med avseende på resultatvariabeln inte orsakas av de aktuella bakgrundsfaktorerna. Ovanstående innebär att det kan vara enkelt att påvisa systematiska bortfallsfel, dvs. att svars- och bortfallsgrupp skiljer sig åt med avseende på någon resultatvariabel. Det är däremot i princip omöjligt att bevisa att det inte ﬁnns några sådana fel. Även om man kan konstatera att svars- och bortfallsgrupp är lika med avseende på de bakgrundsfaktorer man har tillgång till, så kan ju grupperna skilja sig åt på annat sätt. brukar man därför säga att en bortfallsanalys inte kan fria utan endast fälla. I praktiken är vanligtvis inte svars- och bortfallsgrupp exakt lika med avseende på bakgrundsfaktorers fördelningar, och frågan kan då uppstå huruvida en liten skillnad har någon betydelse för det systematiska felet. En sådan fråga går inte att besvara generellt. Vad man kan säga är att en ökad skillnad medför ett ökat bidrag till det systematiska felet för sådana resultatvariabler som är kopplade till bakgrundsfaktorn i fråga, men det går inte att med säkerhet kvantiﬁera detta. Om man observerar en skillnad i svars- och bortfallsgrupp med avseende på en eller ﬂera bakgrundsvariabler så går det att under vissa antaganden skatta storleken av det systematiska fel som åstadkoms av dessa. Storleken på en sådan skattning påverkas av skillnaden mellan bakgrundsfaktorernas fördelningar i grupperna samt hur starkt sambandet mellan bakgrundsfaktorer och resultatvariabel är. En sådan, utvidgad, bortfallsanalys måste med andra ord göras separat för varje resultatvariabel och har inte genomförts i den aktuella undersökningen. I tabell 4 redovisas resultat av en enkel bortfallsanalys där fördelning över bakgrundsvariabler kan jämföras i svars- och bortfallsgrupp. Det bedömdes att andra potentiella bakgrundsvariabler inte var lämpade att ingå i analysen. Man kan av resultatet konstatera att det ﬁnns vissa skillnader mellan svars- och bortfallsgrupp främst med avseende på utbildning och kön. I tabell 4 kan man se att personer med enbart förgymnasial utbildning samt kvinnor är underrepresenterade i svarsgruppen. granskar: etablering och integration Tabell 4 Fördelning över bakgrundsvariabler i svars- och bortfallsgrupp 18–24 år 25–29 år 30–39 år 40–49 år Anm. Gruppen Ej svar avser här samtliga i målpopulationen som ej svarade. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? granskar: etablering och integration Bilaga 3 till kontaktpersoner på lotsföretag skickade en elektronisk enkät till leverantörer som levererar tjänsten etableringslots. skickades ut och gick att besvara fram till . Tre påminnelser skickades ut. med data från Arbetsförmedlingen som grund. Datauttaget gjordes och innehöll kontaktuppgifter till personer som registrerats hos Arbetsförmedlingen som kontaktperson för en eller ﬂera verksamhetsadresser. Ett lotsföretag kan ha ﬂera verksamhetsadresser vilket innebär olika adresser där de bedriver verksamhet. Enkäten skickades ut till kontaktpersonerna för de verksamhetsadresser som hade godkänts av Arbetsförmedlingen som leverantörer av lotstjänsten och hade minst en deltagare som de lotsade för datauttaget. Lotsleverantörer med 0 deltagare i beläggning valdes bort. I det fall en person var registrerad som kontaktperson på ﬂera verksamhetsadresser skickades endast en enkät ut, vilket innebär att enkäten skickats till samtliga kontaktpersoner (fråntaget dem utan deltagare och ej godkända) men inte till samtliga speciﬁka verksamhetsadresser. I det medföljande aviseringsbrevet bad vi kontaktpersonen själv svara på enkäten utan att distribuera enkätlänken till någon annan inom organisationen. Enkäten kunde besvaras endast en gång. Denna målgrupp valdes eftersom inte hade tillgång till e-postadresser till enskilda lotsar som är anställda på de olika verksamhetsadresserna. Utformning av enkätfrågor och enkätmissiv samt utskick och insamling av data sköttes av . Då det var viktigt att en stor del av kontaktpersonerna hade erfarenhet av lotsning kontaktade ﬂera av dessa kontaktpersoner för att fråga om de lotsar eller har lotsat nyanlända arbetssökande. Dessutom frågade vi i början av enkäten om kontaktpersonen i fråga har erfarenhet av lotsning. syfte med telefonkontakt var att undersöka om det fanns en risk för systematiskt bortfall i enkäten, då vi antog att större företag kan ha kontaktpersoner som framför allt arbetar med administrativa uppgifter och som i så fall skulle svara nej på frågan om de har erfarenhet av lotsning i större utsträckning än övriga leverantörer. Kontakter per telefon med ett tjugotal kontaktpersoner visade att risken för systematiskt bortfall var låg. Vi ﬁck sammanlagt in 378 besvarade enkäter av totalt 530. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? För att få en bild av hur ett individbortfall kan ha inverkat, kan man genomföra olika slag av bortfallsanalyser. Dessa bygger på att man har tillgång till lämpliga bakgrundsvariabler dels i svarsgruppen, dels i bortfallsgruppen eller hela målpopulationen. En bortfallsanalys bygger på tanken att det ﬁnns samband mellan bakgrundsfaktorer och en resultatvariabel. Om man då ﬁnner att svarsgrupp och bortfallsgrupp skiljer sig åt med avseende på de aktuella bakgrundsfaktorerna leds man till slutsatsen att grupperna också skiljer sig åt med avseende på resultatvariabeln. Om man å andra sidan ﬁnner att grupperna är lika varandra med avseende på bakgrundsfaktorerna, så kan man dra slutsatsen att en eventuell skillnad med avseende på resultatvariabeln inte orsakas av de aktuella bakgrundsfaktorerna. Ovanstående innebär att det kan vara enkelt att påvisa systematiska bortfallsfel, dvs. att svars- och bortfallsgrupp skiljer sig åt med avseende på någon resultatvariabel. Det är däremot i princip omöjligt att bevisa att det inte ﬁnns några sådana fel. Även om man kan konstatera att svars- och bortfallsgrupp är lika med avseende på de bakgrundsfaktorer man har tillgång till, så kan ju grupperna skilja sig åt på annat sätt. brukar man därför säga att en bortfallsanalys inte kan fria utan endast fälla. I praktiken är vanligtvis inte svars- och bortfallsgrupp exakt lika med avseende på bakgrundsfaktorers fördelningar. Frågan kan då uppstå huruvida en liten skillnad har någon betydelse för det systematiska felet. En sådan fråga går inte att besvara generellt. Vad man kan säga är att en ökad skillnad medför ett ökat bidrag till det systematiska felet för sådana resultatvariabler som är kopplade till bakgrundsfaktorn ifråga, men det går inte att med säkerhet kvantiﬁera detta. Om man observerar en skillnad i svars- och bortfallsgrupp med avseende på en eller ﬂera bakgrundsvariabler, går det att under vissa antaganden skatta storleken av det systematiska fel som åstadkoms av dessa. Storleken på en sådan skattning påverkas av skillnaden mellan bakgrundsfaktorernas fördelningar i grupperna samt hur starkt sambandet mellan bakgrundsfaktorer och resultatvariabel är. En sådan, utvidgad, bortfallsanalys måste med andra ord göras separat för varje resultatvariabel och har inte genomförts i den aktuella undersökningen. I tabell 1 redovisas resultat av en enkel bortfallsanalys där fördelning över tre tillgängliga bakgrundsvariabler kan jämföras i svars- och bortfallsgrupp. Man kan av resultatet konstatera att det är små skillnader mellan svars- och bortfallsgrupp. Det ﬁnns en tendens till att individer som är kopplade till företag med många lokalkontor är överrepresenterade i bortfallsgruppen, men det är inga stora skillnader. granskar: etablering och integration Tabell 1 Fördelning över bakgrundsvariabler i svars- och bortfallsgrupp Notera: Den ursprungliga dataﬁlen var på företags-/lokalkontorsnivå. I denna fanns uppgift om ”kontaktperson” och det förekom att samma kontaktperson var kopplad till ﬂer än ett företag/lokalkontor. Undersökningens målpopulation är individer, dvs nämnda kontaktpersoner. rensades ﬁlen så att bara en rad per kontaktperson behölls. De tre bakgrundsvariablerna som används i bortfallsanalysen är karaktäristika för företag/lokalkontor. Den nämnda rensningen innebär att man måste vara försiktig så man inte feltolkar ovanstående procentuella fördelningar. I och med att man bara behåller en individ per företag/lokalkontor är fördelningarna inte representativa för gruppen företag/lokalkontor. Detta innebär dock inte några problem för själva bortfallsanalysen. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? granskar: etablering och integration Bilaga 4 Deﬁnitioner av Arbetsförmedlingens uppföljningsverktyg och åtgärder Åtgärder som tillämpas innan leveransen påbörjas Avtalskontroll – tillämpas inför att en leverantör börjar leverera en tjänst och syftar till att se till att leverantörerna har fått tillräcklig information om tjänsten för att kunna bedriva verksamheten och att kontrollera att leverantören har de förutsättningar som krävs för att göra det i enlighet med avtalen. Uppstartsmöte – Inför start av nytt avtal/ny tjänst går Arbetsförmedlingen igenom tjänsten tillsammans med leverantören för att säkerställa att alla parter känner till de krav som ställs och att de har rätt förutsättningar för att bedriva verksamheten vid start. Leverantörsdialoger – en förebyggande insats som används för att lösa problem och säkra en bra leverans. I praktiken innebär detta besök hos upphandlade leverantörer i syfte att skapa bra relationer, fånga tidiga signaler och undvika missförstånd. Kvalitetskontroll – Vid inkomna klagomål kan Arbetsförmedlingen besluta att göra kvalitetskontroller. Kontrollen kan exempelvis bestå av att Arbetsförmedlingen begär in dokument för granskning. Rättelse – Rättelse begärs skriftligt när leverantören trots dialog och åtgärdsplan inte löst en situation där brister konstaterats. Arbetsförmedlingen kräver då att leverantören rättar till bristen. Avropsstopp – i det fall det som rättelsen avsett inte åtgärdats enligt kraven kan Arbetsförmedlingen sluta avropa tjänster från aktuell leverantör som frågan är under utredning. Hävning av avtal – om leverantören trots rättelse inte åtgärdat en brist kan avtalet hävas. Arbetsförmedlingen kan även häva avtal utan föregående begäran om rättelse om bristerna är nog allvarliga. – Arbetsförmedlingen genomför en inspektion bland annat men inte enbart när det ﬁnns misstanke om allvarligt avtalsbrott alternativt att det ﬁnns etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? upprepade klagomål på en leverantör med avtal på många orter där kvalitetskontroller inte har lett till en lösning. Då inspekteras leverantörens ledning och styrning av verksamheten för att se om det ﬁnns tillförlitliga processer och rutiner för att bedriva verksamhet av god kvalitet. granskar: etablering och integration Alla tidigare utgivna rapporter ﬁnns tillgängliga på Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot Bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till pensionärer – når förmånerna fram? Energieﬀektivisering inom industrin – eﬀekter av statens insatser i – eﬀektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för oﬀentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Eﬀekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? Ökad sysselsättning bland utrikes födda är en viktig del av regeringens integrationspolitik. För att åstadkomma detta har regeringen introducerat nya arbetsförberedande insatser. En sådan insats är etableringslots som upphandlas av Arbetsförmedlingen inom ett valfrihetssystem. Detta innebär att nyanlända arbetssökande kan välja en etableringslots bland olika privata aktörer. har granskat om regeringen och Arbetsförmedlingen utformat tjänsten så att den på ett eﬀektivt sätt kan bidra till att påskynda nyanländas etablering i arbetslivet. Granskningen visar att etableringslotstjänsten har en allt för bred utformning som inte ger de nyanlända ett tillräckligt arbetsmarknadsrelaterat stöd. Dessutom är de nyanländas förutsättningar att göra välgrundade val av etableringslots begränsade. Granskningen visar också att uppföljning och kontroll av lotsleverantörerna inte fungerar tillfredsställande, vilket kan leda till att oseriösa leverantörer tillåts verka som etableringslotsar. För att nå regeringens mål om ökad sysselsättning bland utrikes födda anser att regeringen bör tydliggöra att etableringslotsen framför allt ska vara en arbetsförberedande insats.