prop · H103209 · 2014-04-03 00:00:00 — 2005/06:184 s. 97. Uttalandet avsåg att befintliga biobränsleeldade anläggningar för fjärrvärmeproduktion inte bör tilldelas gratis utsläppsrätter. Enligt regeringen hade sådana anläggningar inte behov av att redovisa utsläppsrätter eftersom biobränslebaserad värmeproduktion inte ger upphov till utsläpp. Tilldelning av utsläppsrätter till sådan produktion skulle enligt regeringen enbart verka som en förmögenhetsöverföring utan någon miljöstyrande effekt. 108Riksrevisionen RiR 2012:1 s. 9. Regeringen angav i skrivelsen med anledning av granskningen att regeringen fortsätter samordningen av de ekonomiska styrmedlen på klimat- och energiområdet samt att den på kort sikt särskilt kommer att bedöma styrmedlens effektivitet och om de behöver kompletteras. Regeringen angav också att det inom pågår ett utvecklingsarbete med syfte att bättre följa upp fördelningseffekter av energi- och koldioxidbeskattningen. 2011/12:150 s. 8. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Gratis utsläppsrätter ökar kraftigt för många svenska anläggningar Den första och andra handelsperioden fick många svenska företag betydligt fler gratis utsläppsrätter än vad de behövde. Totalt motsvarande överskottet koldioxidutsläpp för perioderna. Det preliminära överskottet , som är , motsvarar utsläpp, vilket motsvarar ungefär hälften av de totala utsläppen från svenska anläggningar. av gratis utsläppsrätter bli högre än de prognostiserade utsläppen.109 Se figur 4.3. För EU:s handelssystem som helhet kommer tilldelningen att minska. Enligt förväntas den snabba ackumuleringen av överskott upphöra . Det totala överskottet för EU, som vid starten av den tredje handelsperioden beräknades uppgå till mellan 1,5 och 2 miljarder utsläppsrätter, förväntas dock inte minska i någon betydande grad under den tredje handelsperioden.110 Orsakerna till den kraftiga ökningen av överskottet vid inledningen 2013 är enligt bland annat en stor användning av utsläppskrediter från klimatinsatser i andra länder, försäljning av utsläppsrätter från den föregående handelsperioden och från reserven för nya anläggningar samt tidig auktionering av utsläppsrätter i den tredje handelsperioden.111 109Prognosen och tilldelningen avser svenska industribranscher och energibolag som omfattas av EU:s handelssystem. Flyget ingår inte i dessa beräkningar. 110Europeiska kommissionen, KOM(2012) 652 slutlig, s. 4. Enligt kommissionen kommer det strukturella överskottet i EU att fortsatt vara cirka 2 miljarder utsläppsrätter under större delen av den tredje handelsperioden. 111Europeiska kommissionens webbplats . SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Figur 4.3 Tilldelade och förslag till tilldelade utsläppsrätter samt utsläpp för svenska industribranscher och energibolag i EU:s handelssystem –2020 Utsläpp av koldioxid ton ETS (faktisk omfattning) Tilldelning (faktisk omfattning) Prognos utsläpp ETS exklusive yg (indelning 2013–2020) Preliminär tilldelning (exklusive linjär- och sektorsövergripande reduktionsfaktor) *utsläpp är beräknade som utsläpp för anläggningar inom ETS efter indelning 2013–2020 plus av godkänd preliminär tilldelning för nya anläggningar. Källa: bearbetningar av data från . De nya tilldelningsprinciperna i tredje handelsperioden gynnar företag som har förhållandevis låga utsläpp per producerad enhet. Svenska företag kompenseras därför med betydligt fler gratis utsläppsrätter än de har behov av. Om kostnaderna för att investera i koldioxidsnål teknik är lägre än priset på utsläppsrätter kommer företagen enligt nationalekonomisk teori att göra sådana investeringar eftersom det blir mer lönsamt. Företagen kan därefter sälja sina utsläppsrätter till företag som har behov av utsläppsrätter. Om priset på utsläppsrätter är lägre än att investera i koldioxidsnål teknik kommer sådana investeringar att minska eller utebli. De företag i som preliminärt kommer att få flest gratis utsläppsrätter jämfört med utsläpp återfinns inom branscherna förbränning samt papper/massa. Det preliminära överskottet för företag inom branschen förbränning motsvarar nästan utsläpp. Det är dock inte alla företag som gynnas på detta sätt. inom branschen cementklinker/kalk kommer att få något färre gratis utsläppsrätter jämfört med utsläpp . Se figur 4.4. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Figur 4.4 Preliminär tilldelning 2013 per bransch jämfört med utsläpp Glas/glasber/isolering Källa: bearbetningar av data från . Massa och pappersindustrin – ett räkneexempel I granskningen Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser visade ett räkneexempel på hur massa- och pappersindustrins företag samlat gynnas ekonomiskt av olika styrmedel och undantag. har företag inom massa- och pappersindustrin befriats från energiskatt på el genom deltagande i programmet för energieffektivisering (PFE), erhållit elcertifikat för sin mottrycksproduktion av el, varit befriade från kvotplikt för elcertifikat samt fått ett överskott av utsläppsrätter. Massa- och pappersindustrin fick dock betala ett högre elpris. Därmed var mervärdet av dessa styrmedel och undantag för massa- och pappersindustrin år 2010.112 På grund av ökad tilldelning av gratis utsläppsrätter till den svenska massa- och pappersindustrin, kommer överskottet sannolikt att bli större framöver, åtminstone i inledningen av handelsperioden –2020. 4.3.2Nationella styrmedel bidrar till sänkt pris på utsläppsrätter De totala utsläppen inom handelssystemet påverkas inte av extra nationella styrmedel för energieffektivisering eller ökad andel förnybar energiproduktion 112Riksrevisionen RiR 2013:8 s. 80 f. motsvarar av branschens förädlingsvärde, som enligt Nationalräkenskaperna vid var . SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT som riktas mot företag i handelssystemet.113 Det beror på att utsläppen i handelssystemet regleras av ett utsläppstak. Däremot kan olika nationella styrmedel riktade mot anläggningar inom handelssystemet påverka priset på utsläppsrätter genom att efterfrågan på utsläppsrätter i systemet minskar. När enskilda medlemsstater vidtar åtgärder för att öka energieffektiviteten och minska fossilberoendet så minskar utsläppen och därmed efterfrågan på Med samma mängd utsläppsrätter i systemet sjunker då priset i takt med minskad efterfrågan. På så sätt försvagas prissignalen ytterligare när en eller flera medlemsstater vidtar nationella åtgärder för att stimulera klimat- och energiinvesteringar. Nationella styrmedel riktade mot anläggningar inom handelssystemet kan dock sänka kostnaden inom handelssystemet för att nå utsläppsmålet. Det kan möjligen också ge utrymme för utsläppsminskningar på , eftersom lägre pris på utsläppsrätter skulle kunna medföra att det blir politiskt möjligt att sänka utsläppstaket om handelssystemet kvarstår då.114 EU- kommissionen beräknade att priset på utsläppsrätter skulle komma att uppgå till per ton, motsvarande per ton.115 I praktiken har priset oftast varit betydligt lägre och bland annat regeringen har uttalat att det är nödvändigt att stärka trovärdigheten i handelssystemet och dess prissignal.116 Vissa medlemsstater i EU har infört eller överväger att införa nationella styrmedel riktade mot branscher i handelssystemet, för att motverka den svaga prissignalen i handelssystemet. Ett exempel är som har infört ett golvpris för koldioxid från fossila bränslen i elproduktionsanläggningar. Motivet är att priset på utsläppsrätter i handelssystemet inte är tillräckligt för att driva fram nödvändiga investeringar för att ställa om energisystemet till mer förnybar el och kärnkraft.117 Enligt den försvagas effektiviteten och priset i handelssystemet av ensidiga nationella skatter och andra styrmedel som riktas mot företag som ingår i handelssystemet. Då gynnas anläggningar i mindre ambitiösa medlemsstater utan att de totala utsläppen minskar. Dessutom menar regeringen att svenska företags konkurrenskraft skulle kunna påverkas.118 114Riksrevisionen RiR 2013:8 s. 68. 115Europeiska kommissionen, KOM(2000) 87 slutlig, s. 28. Se även RiR 2012:27 s. 23. 2012/13:105 s. 6. 117Se bilaga 9. 2011/12:150 s. 6, skr. 2012/13:105 s. 7 samt e-post från . KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Genom den av beslutade skatteomläggningen 2010–2015 förändras koldioxidskatten, vilket Riksrevisonen har konstaterat leder till ökad kostnadseffektivitet i förhållande till klimatmålet. En av förändringarna är att koldioxidskatten i princip har avskaffats för anläggningar inom EU:s handelssystem.119 Det låga priset kan minska lönsamheten i investeringar som minskar utsläppen Syftet med EU:s handelssystem är att priset på utsläppsrätter bestäms av marknaden. Oavsett pris gäller ett bestämt utsläppstak. Om efterfrågan på utsläppsrätter är liten så blir det mindre lönsamt att investera i teknik som minskar utsläppen. Sannolikheten för stora tekniksprång som är nödvändiga för att minska utsläppen tillräckligt till 2050 minskar dock när investeringsviljan i teknik som minskar utsläppen sjunker. Enligt ökar det nuvarande låga priset på utsläpp risken för inlåsning i koldioxidintensiva strukturer.120 Investeringar i koldioxidsnål teknik blir mer riskfyllda, eftersom lönsamheten blir sämre när priset sjunker. Låg investeringsvilja kan även innebära att statens investeringar exempelvis i klimatrelaterad forskning och utveckling blir mindre effektiva eftersom incitament för nyttiggörande av forskningens resultat genom kommersialisering minskar. Det svenska etappmålet till 2020 ser ut att nås, under förutsättning att tillräckligt många utsläppskrediter levereras och att utsläppen följer prognos. Det finns en osäkerhet om staten kommer att erhålla tillräckligt många utsläppskrediter för att nå etappmålet. En lösning skulle kunna vara att köpa utsläppskrediter på På andrahandsmarknaden kan köparen dock inte alltid välja utsläppskrediter från en särskild projektkategori, vilket innebär en osäkerhet om andra syften med köpen kan infrias. Enligt referensscenario kan visionen till 2050 sannolikt inte nås med nuvarande styrmedel och teknikutveckling. Utsläppen behöver minska kraftigt . En förutsättning för att visionen ska kunna nås är innovationer och tekniksprång som minskar behovet av fossila bränslen. 119Riksrevisionen 2012:1, s. 12. 120EU kommissionens grönbok 2013 s. 4. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Det är stora skillnader i kostnader mellan olika klimatåtgärder. Enligt nationalekonomisk teori indikerar detta att statens samlade kostnader för klimatinsatserna skulle kunna vara lägre. Bedömningen försvåras dock av att styrmedel ofta ska bidra till att uppfylla flera andra mål . Det saknas en samlad bild av utsläppsminskningar i förhållande till kostnader, vilket medför en risk för att de samlade kostnaderna blir högre än nödvändigt. Tilldelningen av gratis utsläppsrätter ökar preliminärt kraftigt såväl i totalt som för vissa svenska anläggningar i inledningen av den tredje handelsperioden. Detta kommer i praktiken att medföra ökade skillnader i kostnader och intäkter mellan olika branscher. Delar av näringslivet får och kommer fortsatt att få stora intäkter utan att behöva vidta åtgärder för att minska utsläppen. Det låga priset på utsläppsrätter i EU:s handelssystem har också bidragit till små incitament för företag inom den handlande sektorn att investera i ny, renare teknik. Därmed minskar styreffekten av insatser som syftar till sådana investeringar. Effekterna av vissa av statens insatser, exempelvis stöd till klimatrelaterad forskning och utveckling, riskerar därmed att minska. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Många beslut som är viktiga för möjligheten att nå klimatmålen till rimliga kostnader bereds av departement och myndigheter som har huvudansvar för andra samhällsmål. Detta ställer särskilda krav på att regeringens styrning är tydlig, annars finns en risk att kärnverksamheten regelmässigt prioriteras högre. förmåga att hantera målkonflikter, prioritera och samordna insatser inom och mellan olika politikområden är också viktig för att åstadkomma önskad måluppfyllelse till rimliga kostnader.121 ansvarar för genomförandet och rapporteringen av den svenska klimatpolitiken, samt för vissa centrala styrmedel som EU:s handelssystem. har ansvar för finans- och skattepolitiken som bland annat omfattar de betydelsefulla styrmedlen energi- och koldioxidskatt. ansvarar för sektorer där utsläppen behöver minska mest, exempelvis transporter och industri. Det uppdelade ansvaret innebär att samordningen mellan olika ansvariga behöver fungera väl. I bilaga 5 finns en tabell över vilka departement som har ansvar för olika styrmedel. Nationell och internationell klimatpolitik är ansvarsområde, men för att åstadkomma minskade utsläpp i enlighet med målen måste ett stort antal departement involveras. samrådsprocesserna122 utgör en del av samordningen inom , men mycket sker informellt. Frågor bryts ner till mindre delar som förhandlas mellan departement och enheter på tjänstemannanivå. I praktiken görs många prioriteringar i detaljerad form mellan tjänstemän vid olika departement,123 vilket kan medföra en risk för att långsiktiga prioriteringar mellan olika samhällsmål inte alltid beaktas på ett tydligt och transparent sätt. Enligt Miljödepartmentet och fungerar 121Detta framgår av granskningar på klimatområdet, där en rad departement har berörts: , , , , , och . 122De formella samrådsprocesserna består i gemensam beredning, allmän beredning, lunchberedning och delning. Dessa beskrivs närmare i bilaga 5. 123Premfors, , , , , 2007, s. 132 och 151. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 gemensamma beredning och samordning dock bra i tvärsektoriella frågor, som klimat.124 5.2Styrningen av myndigheterna i klimatarbetet I utformningen av klimatinsatser behöver även andra samhällsmål beaktas, eftersom olika styrmedel påverkar varandra. Bland annat betonar att regeringens styrning av myndigheterna behöver vara tydlig och förutseende. Detta för att säkerställa god kvalitet i såväl regeringens informationsförsörjning som regeringens redovisning till riksdagen.125 I klimatgranskningar finns flera exempel på att regeringens styrning av myndigheterna har varit otydlig, vilket har påverkat genomförandet av klimatinsatser negativt.126 Statskontoret framhåller att regeringens verksamhetsanpassade myndighetsstyrning medför ett förstärkt stuprörstänkande. Mötesstrukturen mellan departement och myndigheter används sällan för att hantera sektorsövergripande frågor.127 5.2.1Otydliga ansvarsförhållanden i klimatpolitiken Flera av granskningar visar att ansvarsförhållandena mellan olika myndigheter och departement inte är tillräckligt tydliga. I vissa fall saknas också ett utpekat ansvar för helheten, vilket framkom i bland annat granskningen av miljökrav i offentlig upphandling. Inget departement eller myndighet hade ett uttalat samordningsansvar eller övergripande ansvar för styrmedlet. Regeringen angav i budgetpropositionen 2014 att den avser att samla det nuvarande stödet till vägledning och information om offentlig upphandling, inklusive innovationsupphandling, i . 128 I granskningen av klimatrelaterade skatter rekommenderade regeringen att peka ut ett tydligt ansvar för samordning av kontinuerlig datainsamling, analyser och samlad rapportering. Det gällde kostnader för och effekter av de klimatrelaterade skatterna, EU:s handelssystem och samspelet mellan dessa styrmedel i förhållande till utsläppen.129 Regeringen angav i skrivelsen över granskningen att ett tydligt ansvar för samordning av analyser, 124Intervju med och . 125Konstitutionsutskottet granskade regeringens hantering av infrastrukturplaneringen utifrån de brister som tog upp i granskningsrapporten 2012:7. 2012/13:KU 20 s. 29. 126I de följande avsnitten utvecklas sådana exempel. 127Statskontoret (2013), Flexibilitetens fördelar och faror – perspektiv på regeringens myndighetsstyrning, s. 9 och 13 f. 2013/14:1 UO 2, s. 12. 129Se RiR 2011:29 och 2012:1. Se även exempelvis RiR 2009:6 och 2012:2. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT samlad rapportering och av samspelet mellan styrmedel i förhållande till utsläppen är angeläget.130 När ett flertal myndigheter och departement ansvarar för olika delar av ett område är risken stor att ingen har förutsättningar för att ta ett effektivt ansvar för systemövergripande problem eller för att samlat analysera och rapportera kostnader och effekter av vidtagna åtgärder. Konsekvensen av detta är att det för flera olika styrmedel saknas en samlad bild av kostnader, effekter och sidoeffekter. Det saknas även en samlad bild av effekter, kostnader och sidoeffekter av de samlade klimatinsatserna, vilket medför att möjligheterna till ansvarsutkrävande är små. Regeringen har dock tillsatt en utredning om översyn av ansvarsfördelningen mellan och strukturen för olika myndigheter inom miljöområdet.131 5.2.2Regeringen har inte prioriterat mellan olika mål och syften Effektiv styrning förutsätter kontinuerlig uppföljning av styrmedel och insatser. För att möjliggöra detta bör huvudsyftet med styrmedlet vara känt.132 Styrmedlen på klimatområdet har många olika syften och av granskningar framgår att regeringen sällan har uttalat vilket som är huvudsyftet, eller hur myndigheter och andra berörda ska prioritera mellan olika syften.133 Ett exempel var skattebefrielsen för biodrivmedel. Den inverkade på flera mål inom olika politikområden. Regeringen hade dock inte definierat något huvudsyfte för styrmedlet eller prioriterat mellan de olika målen.134 Regeringen har inte heller prioriterat mellan olika mål och syften med köp av utsläppskrediter i andra länder.135 Beslut som väsentligt påverkar förutsättningarna att nå klimatmålen behöver analyseras och samordnas av regeringen. granskningar inom klimatområdet har det framkommit att regeringen inte har 2011/12:150 s. 9. 131Miljödepartementet, pressmeddelande Regeringen tillsätter ny utredning om översyn av myndigheterna inom miljöområdet, . 132Se exempelvis , Miljö ekonomi och Politik 2012, s. 11. 133Se exempelvis RiR 2011:8, 2011:10, 2011:29, 2012:2 och 2012:7. 134När andelen förnybar energi ökar så bidrar det till både förnybarhetsmålet och målet om försörjningstrygghet. Vidare påverkar skattebefrielsen för biodrivmedel förutsättningarna att nå jordbrukspolitiska, näringspolitiska och miljöpolitiska mål. Regeringen har föreslagit att ett kvotpliktssystem införs istället för skattebefrielse för biodrivmedel . 2013/14:1 s. 398 f. 135Riksrevisionen RiR 2011:8 s. 34. Regeringen har dock tydliggjort hur många utsläppskrediter som behövs för att uppfylla etappmålet till 2020. 2012/13:1, utgiftsområde 20 s. 58. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 prioriterat mellan olika samhällsmål.136 När det inte är tydligt hur regeringen prioriterar minskar förutsättningarna för att åstadkomma effektiva åtgärder, eftersom kostnaderna då skulle behöva delas upp på flera syften. När det är oklart vad det ungefär kostar att uppnå ett syfte minskar även transparens och möjlighet till ansvarsutkrävande. 5.2.3Myndigheterna tolkar målen på olika sätt Regeringens otydliga prioritering och styrning har exempelvis lett till att flera myndigheter har gjort egna antaganden om utsläppsmål och utsläppsminskningar för att kunna fullgöra sina uppdrag. På transportområdet var det oklart för myndigheterna hur de skulle prioritera mellan olika motstridiga mål. Myndigheterna baserade då sina analyser på utgångspunkter som senare visade sig inte överensstämma med regeringens politik.137 Det finns också exempel på att expertmyndigheter har svårt att enas om gemensamma utgångspunkter. ska bedöma den ekonomiska politikens kort- och långsiktiga effekter på miljökvalitetsmålen.138 Regeringen har dock inte preciserat utgångspunkterna för klimatpolitiken i uppdraget som ska genomföras i samråd med . Avsaknaden av klimatmål efter 2020 innebär att i återrapporteringen har gjort egna antaganden om en utsläppsbana till 2030 och 2050.139 reserverade sig dock mot vissa av slutsatserna, eftersom myndigheten ansåg att analyserna inte hade tagit hänsyn till klimatförändringarnas långsiktighet.140 reserverade sig även mot slutsatser i ett regeringsuppdrag där myndigheterna skulle identifiera och analysera konsekvenserna av interaktionen mellan olika mål inom klimat- och energipolitiken.141 menade att tillämpning av klimatmålen i kombination med förenkling av syftena med energimålen medför att analysen blir missledande och ogrundad.142 136Se RiR 2009:21 och 2012:7. 137Se RiR 2012:7. 138Finansdepartementet, Regleringsbrev för avseende , , 139Konjunkturinstitutet , Miljö, ekonomi och politik, s. 113. Valet av antaganden har stor betydelse för analysresultatet. 141Konjunkturinstitutet (2013) specialstudie 33. 142Företrädare för framför i en intervju att det är bra att allt inte har samordnats och att myndigheternas olika bilder måste komma fram. Intervju med 2012- 12-18. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT På liknande sätt har reserverat sig mot analyser i underlag till färdplan 2050. motivering var att kostnadseffektivitetsanalyser fått så litet utrymme.143 Varken EU eller regeringen har tydliggjort vilka prioriteringar som ska gälla mellan de olika målen inom klimat- och energipolitiken.144 Sådana prioriteringar har betydelse för kostnaderna för måluppfyllelse eftersom olika styrmedel påverkar varandra. Att regeringens utgångspunkter för klimatpolitiken är otydliga påverkar utformningen av olika beslutsunderlag. 5.2.4 Otydlig styrning minskar företagens vilja att investera Myndigheter, företag och konsumenter behöver rimliga planeringsförutsättningar så att de kan fatta välgrundade beslut, exempelvis om investeringar och andra åtgärder med lång tidshorisont.145 Därför behövs tydliga utgångspunkter och mål för klimatpolitiken. I klimatgranskningar har flera exempel på bristande långsiktighet uppmärksammats. Det är inte tydligt för ansvariga myndigheter vad som ska uppnås.146 När myndigheter och företag är osäkra på regeringens mål och prioriteringar blir analyserna av kostnader och effekter ofullständiga. Detta ökar risken för beslut som på fördyrar klimatpolitiken. Företagens incitament att investera på lång sikt, exempelvis i koldioxidsnål teknik, riskerar att minska. Näringslivet har efterfrågat långsiktiga spelregler för att företagen ska kunna fatta rationella beslut, exempelvis om investeringar och andra åtgärder med lång tidshorisont.147 Flera företag efterlyser långsiktighet Regeringen konstaterar att västvärldens ekonomier behöver ställa om i grunden för att klara de utsläppsminskningar som tvågradersmålet innebär.148 En sådan utveckling förutsätter enligt att både stat och 143Naturvårdsverkets rapport 6525, bilaga 12 s. 443. 144EU-kommissionen har 2013 lagt fram förslag om ett ramverk för EU:s klimat- och energipolitik till 2030. Se , - En ram för klimat- och energipolitiken , KOM (2013) 169 slutlig. 145Se exempelvis , KOM (2013) 169 slutlig, s. 2. Se även 2012, rapport 6537 s. 32. 146Se RiR 2012:1 s. 91 f., RiR 2012:2 s. 87 och RiR 2012:7 s. 114 f. Med tydlighet avses bland annat att myndighetens uppdrag preciseras genom att uppgifter, regler och i förekommande fall mål och prioriteringar anges. 2009/10:175 s. 98. 147Hagainitiativet, Remissvar på underlag till Färdplan 2050, , Se även webbplats . och , Ökad energieffektivitet i näringslivet – ett idédokument, s. 14. Se även Motormagasinets webbplats . 2008/09:162 s. 18. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 näringsliv investerar i långsiktiga åtgärder, även om sådana är dyra på kort sikt, exempelvis forskning och effektivisering.149 granskning av skattebefrielsen för biodrivmedel visade att frånvaron av långsiktiga och förutsägbara beslut begränsar företagens planeringsmöjligheter.150 Flera företag har gemensamt framfört att klimat- och energipolitiken behöver vara mer långsiktig.