prop · H2031d25 · 2014-10-23 00:00:00 — En utförligare resultatredovisning av den forskning som finansieras av Formas görs under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Formas har vid sidan av den årliga öppna utlysningen haft ett antal riktade satsningar. Många av de riktade satsningarna genomförs tillsammans med andra finansiärer. Formas har bl.a. utlyst medel till forskning för en biobaserad samhällsekonomi. Målet med satsningen är att främja en ekonomi som till stor del baseras på fossila råvaror till en resurseffektivare ekonomi grundad på förnybara råvaror. SLU är den i särklass största mottagaren av forskningsmedel från Formas och har erhållit , vilket är en ökning med . och har båda fått minskade bidrag från Formas och erhåller ca vardera. har Formas tecknat nya avtal med Stiftelsen teknik och med Stiftelsen ningsinstitut om samarbete avseende perioden –2016. För jordbrukets och trädgårdsbrukets kunskapsförsörjning har dessutom finansierats forskning av tillämpad karaktär av Stiftelsen till vilken har avsatts från Formas anslag. För forsk- ning inom hästområdet har avsatts 3 miljoner konor till Stiftelsen hästforskning. Den forsk- ning som finansieras via dessa stiftelser finansie- ras därutöver av andra finansiärer. Såväl Formas som SLU är engagerade i inter- nationellt forskningssamarbete och arbetet med detta har fortsatt att utvecklas . Utbildning och forskning inom Landsbygds- departementets ansvarsområde utgör, till- sammans med den fortlöpande miljöanalysen vid SLU, medel för ett hållbart nyttjande av natur- resurserna där hög kompetens, nya forsknings- rön och spridning av dessa är av största vikt. Regeringen bedömer att målen för utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets områden är uppfyllda. Ansökningssiffror för SLU pekar på ett tämligen intresse för utbildning inom de gröna näringarna. Några utbildningar, angelägna för den nationella kompetensförsörjningen, har dock fortfarande få sökande. Mot bakgrund av de nationella miljömålen och de ökande kraven som ställs från EU och genom andra internationella konventioner avseende miljötillståndet i landet spelar den fortlöpande miljöanalysen en viktig roll för leve- rans av miljödata. Regeringen ser positivt på SLU:s engagemang i det internationella sam- arbetet inom området och på SLU:s strävan efter en större integration av fortlöpande miljöanalys i både utbildning och forskning i syfte att bibehålla och förnya kompetensen inom området. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Det internationella samarbetet inom utbild- ning och forskning är viktigt, enligt regeringens mening. Både SLU och Formas visar på ett starkt engagemang och deltar på olika sätt både inom och utanför . Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Regeringen gör bedömningen att de gröna näringarna bidrar till minskade utsläpp av växt- husgaser och en mer hållbar produktion och konsumtion. De medel som öronmärktes för klimatåtgärder i landsbygdsprogrammet 2007– 2013 förväntas minska utsläppen av växthusgaser med koldioxid till 2013. I lands- bygdsprogrammet ingår ett antal åtgärder för att minska jordbrukets utsläpp av växtnärings- ämnen. Energiutvinningen från biomassa ökar och det beror till stor del på en ökad produktion och användning inom skogssektorn. Landsbygdsprogrammet har en hög miljö- ambition med insatser som medverkar till att nationella miljökvalitetsmål och internationella åtaganden med bäring på miljöarbetet inom jord- och skogsbruket kan uppfyllas. Resultatet visar att anslutningen till de flesta miljö- ersättningar fortsatt ligger på en nivå som gör att att måluppfyllelsen överlag är god inom axel 2. Skogen brukas med de jämställda skogs- politiska målen för produktion och miljö som grund. De åtgärder som regeringen har vidtagit, inklusive arbete, har haft stor betydelse för att uppnå målen i skogspolitiken . Den befintliga modellen för skogs- förvaltningen samt gällande regelverk i väsentliga delar är väl anpassade för att uppnå politikens syften och de två jämställda målen om produk- tion och miljö. konstateras att det finns flera områden som behöver utvecklas både när det gäller produktion och miljö. Utvecklingen för EU:s gemensamma fisk- bestånd visar på viss positiv utveckling. Fortsatta åtgärder krävs dock och genomförandet av regelverket för den nya gemensamma fiskeri- politiken blir av avgörande betydelse för att uppnå ett långsiktigt hållbart fiske. Utbildning och forskning inom Landsbygds- departementets områden är väsentligt för att möta globala utmaningar som t.ex. klimatfrågan, livsmedelsförsörjningen och smittsamma djur- sjukdomar samt det ökade behovet av en hållbar 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 produktion av biomassa för energi och förnybara råvaror såväl globalt som nationellt. Målen för utbildning och forskning inom Landsbygds- departementets områden bedöms som uppfyllda. Sammanfattningsvis bedöms att de redovisade insatserna har bidragit till att nå målet. 2.5.2.3De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik Redovisningen nedan av uppnådda resultat och effekter av gjorda insatser beskrivs i föregående regerings målstruktur. Tabell 2.37 Slaktkycklingsflockar med campylobacter 2012–2013 fördes Schmallenberg- virus in i från andra delar av med svidknott och orsakade sjukdom bland idisslare. –registrerades en påtaglig ökning av dödfödd och missbildad avkomma i svenska får- och nötbesättningar. Anmälnings- plikten för sjukdomen upphävdes av , efter samråd med SVA. SVA genomförde uppföljande och rikstäckande undersökningar april till septem- ber 2013. Undersökningarna visade att smitt- spridningen fortsatte . –Andelen slaktkycklingsflockar med cam- avkomma har förekommit hos både nötkreatur –Antalet utbrott av smittsamma djursjuk- domar och antibiotikaresistens i djurhåll- ning. –Antalet utbrott av salmonella. har ett fortsatt gott djurhälsoläge. Såväl epizootiska sjukdomar som zoonoser visar på en nedåtgående trend. Ett undantag är dock de utbrott med zoonotiska listeriabakterier som pågår i med fler än 100 rapporterade fall fram . Bland de drabbade finns flera gravida kvinnor och dödsfall har inträffat. var antalet fall i 40–50 stycken . Listeriafall hos människor har ökat i hela EU . Orsaken är inte känd men en möjlig förklaring är ökad livslängd hos befolk- ningen och förändrat konsumtionsbeteende hos äldre och andra riskgrupper. Andelen slaktkycklingsflockar smittade med campylobacter var , vilket är en nedgång . och får –2014, omfattningen är inte känd eftersom sjukdomen är anmälningspliktig. Tabell 2.38 Antalet fall/besättningar med epizootisk sjukdom 2009–2013 Källa: , årsredovisning 2013. Antalet nyinfektioner av salmonella hos livs- medelsproducerande djur har minskat, dock har 15 salmonellasmittade nötbesättningar påträffats och spärrats . har Salmonella Dublin- smitta konstaterats i åtta skånska nötkreaturs- besättningar . Denna typ av salmonella drabbar främst nöt- kreatur och ger ofta upphov till sänkt mjölk- produktion och ökad sjuklighet i lung- inflammation och diarré hos kalvar. SVA och har ett nära samarbete för att smittspårningen ska bli så effektiv och snabb som möjligt. SVA har genomfört en tankmjölksundersök- ning för salmonella bland svenska nötkreatur Antikroppar mot salmonella, dvs. tecken på salmonellainfektion, påvisades i tank- mjölk från av landets knappt 5 000 mjölkkobesättningar. Som referens finns en mer begränsad tankmjölksundersökning genomförd . Jämförelser visar att inte några större förändringar har skett. Andelen är låg i ett internationellt perspektiv. För att optimera myndighetssamverkan kring zoonoser finns som arbetar för ömsesidig förståelse och en gemen- sam bas för myndighetsutövande inom zoonosområdet. I rådet ingår representanter från såväl djur- som humansidan. Arbetet med att utveckla samhällets förmåga att hantera zoo- noser har fortsatt i samverkan mellan , , , och . Myn- digheterna har gemensamt arbetat fram natio- nella strategidokument för infektioner med campylobacter, salmonella, listeria och yersinia. Syftet med strategidokumentet är att identifiera prioriterade åtgärder och därmed minska antalet infektioner hos människa. Ett motsvarande strategidokument för verotoxinproducerande Escherichia coli (VTEC) är under framtagande. finns en nationell handlingspolicy för detta smittämne. Strategidokumenten sträcker sig och ger styrning av myndigheternas arbete mot överenskomna sam- hällsmål där risker, nytta och kostnader har viktats. Tabell 2.39 Nyinfektion av salmonella i djurbesättningar och anläggningar 2009–2013 Gäss, ankor, struts Källa: , årsredovisning 2013. Övervakningen av antibiotikaresistens bland bakterier från djur och livsmedel visar att läget i är generellt gott och är bättre än i de flesta andra länder. Det är en tydlig trend att mängden antibiotika till djur minskar i . har användningen av antibiotika 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 minskat , från 2007 till 2013. Svenska djur får minst antibiotika i hela EU. har också ett fördelaktigt resistensläge bland djur, jämfört med andra europeiska länder. Trots det fördelaktiga läget noteras en ökning av antibiotikaresistens i . Mest oroande är de fynd som efter 2006 har gjorts av två typer av resistenta sta- fylokocker, MRSA och MRSP, samt av ESBL- bildande tarmbakterier hos flera djurslag. I har initierat ett arbete om sam- hällsekonomiska konsekvenser av antibiotika- användning inom köttproduktionen. Samhällets beredskap mot bl.a. utbrott av smittsamma djursjukdomar och hot i livs- medelskedjan är viktig. En redovisning av resul- tatet av det arbete som har bedrivits för att stärka krisberedskapen inom jordbruket, djur- hållningen och försörjningen av dricksvatten och livsmedel återfinns i propositionen Lag om prekursorer och redovisning av krisberedskapens utveckling (prop. 2013/14:144). har anslaget 2:4 Krisberedskap från UO 6 finansierat en rad aktiviteter vid SVA, och i syfte att stärka samhällets krisberedskap. infördes en ny organisa- tion för den veterinära servicen, med syfte att skapa ökad konkurrens som ett gott smitt- och djurskydd bibehålls i hela landet. Totalt har genom- fört 24 upphandlingar av beredskapsverk- samheten och i 23 av fallen tilldelades Distrikts- veterinärerna beredskapsuppdraget. Inga andra än Distriktsveterinärerna lämnade in anbud. uppdrog regeringen till Jord- bruksverket att göra en översyn av den svenska hälso- och sjukvårdens utveckling för djur . I uppdraget ingick bl.a. att bedöma resursbehovet av olika yrkeskategorier. konstaterar att djursjukvården i är inne i en föränderlig tid med bl.a. en omvandling av ägarstrukturerna där två koncer- ner får en alltmer dominerande ställning på området. Vidare förutser bl.a. ett framtida överskott på veterinärer och en betydande brist på legitimerade djursjukskötare. Det redan goda djurhälsoläget i har för- bättrats . Antalet nyinfektioner med salmonella har minskat . Insatser som har gjorts har varit särskilt angelägna 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 eftersom salmonella kan smitta mellan djur och människa och eftersom stora utbrott snabbt kan medföra stora kostnader och lidande. Tack vare ökad kunskap och medvetet arbete fortsätter antibiotikaanvändningen att minska. Antibiotikaresistenta bakterier är trots detta ett växande problem inom humanmedicinen och medför ett ökat antal svårbehandlade infek- tioner. Sådana resistenta bakterier kan också infektera djur. För att motverka denna utveck- ling är det viktigt att vidareutvecklingen av sam- arbetet mellan myndigheter som ansvarar för folkhälsa och djurhälsa fortsätter. För att uppnå sund djurhållning och friska djur är det av stor vikt att samarbeta inom EU och internationellt, eftersom frågorna ofta är av gränsöverskridande karaktär. Följande indikator har använts för att bedöma måluppfyllelsen: –Antalet djurskyddskontroller som läns- styrelserna har genomfört och hur stor andel av dessa som var genomförda utifrån en riskvärdering. ansvarar länsstyrelserna för djur- skyddskontrollen. De övertog då ansvaret för kontrollen från kommunerna och har arbetat för att förbättra djurskyddskontrollen. Arbetet med att förbättra kontrollen ytterligare har fortsatt . har slutfört ett kalibreringsarbete om djurskydd för får. I detta arbete har bl.a. kurser hållits för vete- rinärer och länsstyrelsernas djurskyddshand- läggare för att stärka kompetensen och förbättra samsynen kring lagstiftningens krav. har och läns- styrelserna arbetat med att förändra handlägg- ningen av anmälningsärenden i syfte att möjlig- göra fler riskbaserade kontroller och för att öka effektiviteten i djurskyddsarbetet. Myndigheterna har vidare arbetat tillsammans i Rådet för djurskyddskontroll för att bl.a. iden- tifiera områden där samsyn och samverkan inom kontrollen kan förbättras. Rådet har bidragit till ett fördjupat och ett närmare samarbete mellan kontrollmyndigheterna. Vidare har Jordbruks- verket tillsammans med länsstyrelserna färdig- ställt en riskklassificeringsmodell för djur- skyddsobjekt. Syftet med riskklassificeringsmodellen är att göra det möjligt att rikta djurskyddskontroller dit det finns störst behov. Ett annat syfte är att djurhållare med jämförbara djurvälfärdsrisker ska kontrolleras i likvärdig omfattning i hela landet. har modellen kalibrerats och testats för att vara i drift i verksamheten 2014. Myndigheterna har också tagit fram en gemensam målbild för djurskyddskontrollen 2014–2017, där bl.a. specificerade aktiviteter för att utveckla kontrollen anges. Målbilden utgör ett viktigt led i såväl myndigheternas egna som regeringens uppföljning och utvärdering av kontrollen. Arbetet utgör en god grund för vidareutvecklingen av kontrollen. Länsstyrelserna har skapat ett nät- verk, det s.k. 28-nätverket, för samverkan mellan länsstyrelserna. Nätverket hanterar samtliga frågor inom det veterinära ansvarsområdet. Nät- verket bidrar till samverkan och samordning och därigenom till ökad likriktning av olika frågor länsstyrelserna emellan. Nätverket har även utvecklats till en tydlig och användbar kommu- nikationskanal i dessa frågor mellan länsstyrel- serna och övriga berörda myndigheter. Läns- styrelserna har även startat ett projekt i vilket man tar fram gemensamma rutiner för att följa upp och verifiera att djurskyddskontrollen är effektiv och ändamålsenlig. Antalet kontroller har minskat något jämfört med men andelen kontroller utvalda från riskvärderingskriterier ligger på samma nivå som 2012, se tabell 2.40. Tabell 2.40 Djurskyddskontrollen 2011–2013 har haft i uppdrag av regeringen att medverka till att kastrering av smågrisar utan föregående bedövning fasas ut och att de alternativa metoder och system som utvecklas är kostnadseffektiva. Inom EU är mål- sättningen att kirurgisk kastrering av grisar ska upphöra helt och i kommer endast bedövade grisar att få kastreras från . För att underlätta omställningen finns det möjligheter att få ersättning för arbets- kostnader och kostnader för läkemedel samt för sprutor. De första utbetalningarna gjordes . Det var dock endast 20 av ca 740 besättningar med smågrisproduktion som sökte och fick ersättning för bedövning och smärt- lindring samt två för vaccination mot galtlukt. redovisades ett uppdrag om hur det framtida nationella arbetet inom området för alternativa metoder till djurförsök i enlighet med de 3 R:ns princip (Replace, Reduce, Refine) bör bedrivas. De tre utredande myndigheterna Jord- bruksverket, (Nationellt centrum för djurvälfärd) och Veten- skapsrådet föreslog bl.a. att ett nationellt för 3R-frågor inrättas vid . I proposition 2013/14:41 Änd- ringar i djurskyddslagen gjordes bedömningen att ett för alternativa meto- der till djurförsök, s.k. 3R-frågor bör inrättas på . beslutade i enlighet med den dåvarande regeringens bedömning. Nationellt centrum för djurvälfärd (SCAW) samordnar och utvecklar verksamhet inom djurskyddsområdet, särskilt avseende lant- brukets djur och försöksdjur. SCAW har lett en pilotstudie om ett koordinerat Europeiskt djurskyddsnätverk (EUWelNet). Förslaget till ny förordning om offentlig kontroll som har förhandlats innehåller ett förslag om inrättande av referens- centrum för djurskydd. har arbetet inom EU, i samband med genomförandet av tidigare antagen gemen- sam lagstiftning inom djurskyddsområdet, fort- satt. Regeringens bedömning är att djurskyddet är gott i förhållande till andra länder. Indikatorn pekar dock på att fortsatt arbete behövs. Flera åtgärder har vidtagits i syfte att förbättra djur- skyddskontrollerna i enlighet med slutsatserna i Statskontorets utvärdering. Ytterligare steg har tagits i arbetet med att fasa ut obedövad kastrering av smågrisar. SCAW:s genomförande av pilotstudien om ett djurskyddsnätverk på EU-nivå ökar chansen att ett framtida nätverk kommer att koordineras från . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Följande indikator har använts för att bedöma måluppfyllelsen: –Antalet påträffade fall av allvarliga växt- skadegörare. Vissa växtskadegörare omfattas av krav på bekämpning enligt växtskyddslagen. I har hittats färre sådana skadegörare jämfört . Antalet påvisade fall i samband med årets importkontroller av växter och växtprodukter har varit i ungefär samma omfattning som . Tabell 2.41 Antalet påträffade fall av allvarliga växtskadegörare Antalet påträffade fall av I sändningar av växter och Källa: Statens jordbruksverks årsredovisning 2013. Utbredningen av tallvedsnematod i fortsätter att oroa. I angränsande områden i finns det tre avgränsade mindre områden där man har hittat tallvedsnematod. upphävde avgränsningen av ett område efter ett lyckat utrotningsarbete. drabbades man dock av ett nytt utbrott. Bemisia tabaci är en art av bomullsmjöllus som är vektor för ett stort antal virussjukdomar på tomater och det är därför angeläget att hindra dess etablering i landet. Trots att är en skyddad zon för Bemisia tabaci påträffar Jord- bruksverket denna skadegörare, dock i mindre omfattning . Svampsjukdomen Phytophtora ramorum kan angripa en rad vedartade växter. har konstate- rat sjukdomen i två fall . Fyra fall av potatiscystnematoder har konstaterats vid jord- provtagning. Ett av dessa fall var i en odling av utsädespotatis. Ljus ringröta, mörk ringröta, potatiskräfta eller coloradoskalbagge har inte påträffats . Inte heller har några exem- plar av långhorningarna Anoplophora chinensis eller Anoplophora glabripennis, allvarliga skade- görare på lövträd, hittats i landet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 I flera EU-länder har utbrott av skadegörare, bl.a. långhorningar, satts i samband med trä- emballage som används vid import av sten från . EU beslutade därför om att genomföra en riktad kontrollsatsning av träemballage som följer med vissa stenprodukter från . Syftet är att få statistik över problemet som underlag för dialogen med om dess system för exportkontroll av träemballage. har genomfört dessa kontroller . I fyra fall av 103 kontroller har märkningen av träemballaget inte varit godkänd. Några skadeinsekter har inte påträffats. Jord- bruksverket har inte heller hittat allvarliga växt- skadegörare i övrigt träemballage som man har undersökt . Eftersom få reglerade skadegörare har påträffats vid kontroll och inventering 2013 är bedöm- ningen att sundhetsläget för växter i landet i huvudsak är gott. Det finns dock svårigheter i att utföra systematiska kartläggningar, vilket inne- bär att det finns en risk för att allvarliga väx- tskadegörare sprids i landet utan att de upptäcks. Offentlig kontroll i livsmedelskedjan –Andelen riskbaserade kontroller. –Säker mat: Rapporteringspunkter utan noterad avvikelse i den offentliga kontrol- len avseende säker mat. –Redlig hantering: Rapporteringspunkter utan noterad avvikelse i den offentliga kontrollen avseende redlig hantering. Lagstiftningen inom livsmedelsområdet ålägger företagen ett ansvar för att de livsmedel som släpps ut på marknaden är säkra. Livsmedlen ska även vara korrekt märkta och vara det de utges för att vara. Denna senare del benämns redlighet i livsmedelshanteringen. är den centrala myndigheten inom detta område. Även om ansvaret för att gällande regler följs ligger hos producenterna så bedrivs också offentlig kontroll. Kontrollen ska vara effektiv, ändamålsenlig och likvärdig för olika företag och intressenter. Den offentliga kontrollen utövas av kommunerna, länsstyrelserna och Livsmedels- verket. Resultaten från revision 2013 av kommuner och länsstyrelser visar att omfattande insatser behövs för att de nationella målen för livsmedelskontrollen ska kunna upp- nås. Det görs bedömningen att den riskbaserade kontrollen inte fungerar fullt ut i . Det är stora skillnader mellan kommunerna på flertalet revisionsområden. Stora skillnader mellan kommunerna konstaterades också vad gäller hur avvikelser hanterades, hur rapporterna utforma- des och i vilken utsträckning som sanktioner användes. Länsstyrelsernas arbete med livsmedels- kontroller är fortfarande under utveckling och man når inte upp till det nationella målet att av livsmedelsföretagen i primär- produktionen ska kontrolleras . Av de kontroller som genomfördes på primär- producerande livsmedelsanläggningar var riskbaserade. Positivt är dock att antalet kontroller vid livsmedelsanläggningar ökade jämfört med föregående år. Resultatet av den offentliga kontrollen, utförd av Livsmedels- verket och kommunerna, redovisas i tabell 2.42. Resultaten tyder på relativt god efterlevnad av lagstiftningen även om det finns utrymme för förbättringar. Tabell 2.42 Säker mat och redlig hantering, resultat av den Säker mat – andel Redlig hantering – andel Säker mat – andel Källa: årsredovisning 2013. har ett stort antal kurser och utbild- ningar genomförts för att utveckla kompetensen i den offentliga livsmedelskontrollen i syfte att utveckla en mer likvärdig och effektiv livs- medelskontroll. Ett centralt mål i livsmedels- kontrollen är att genomföra den flexibilitet som hygienlagstiftningen är uppbyggd kring. Även utbildningar för att stärka livsmedelsinspek- törerna i sin roll som samtalsledare och utveckla deras kunskap och förmåga i bemötande, sam- talsmetodik och dialogkompetens har genom- förts. I utvecklingsarbetet ingår även att förenkla i kontrollverksamheten. har nationella mål för livsmedels- kontrollen tagits fram. En förtroendemätning utförd visar att verkets ledande roll, enligt lokala och regionala myndigheter, har förbättrats även om det fortfarande finns potential för för- bättringar. utövade kontroll av ca 800 anläggningar, inklusive slakte- rier. fick kontrollansvaret för de livsmedelsanläggningar som tillverkar livsmedel av animaliskt ursprung, vilket innebär att verket har kontroll- ansvar för ytterligare ca 600 anläggningar. Livs- medelsverket kan dock fortfarande i samråd med en kommun, besluta om att ansvaret för den offentliga kontrollen av en viss anläggning som har, ska flyttas från verket till kommunen. har ett fåtal kommuner fortsatt kvar kontrollansvaret för dessa anlägg- ningar. En effekt av arbetet med att åstadkomma lik- värdiga bedömningar i slakterier är att andelen totalkassation av grisar vid slakt på grund av lunginflammation har minskat från till –2012. Strukturomvandlingen i slakteriledet fortsätter. Kontrolltiden vid de största anläggningarna har minskat () sam- tidigt som kontrolltiden vid de mindre anlägg- ningarna har ökat () jämfört med . Skälet till det är främst att restiden och ställtiden för kontrollpersonalen har ökat. Slakterierna måste ha besiktnings- personal från på plats när slakt pågår, vilket innebär att bemanningsbehovet ofta är mer ojämnt vid små anläggningar jämfört med vid stora anläggningar. För att effektivisera arbetet har bl.a. ett databaserat planeringsverktyg tagits fram. För att sänka köttkontrollavgifterna avsatte den tidigare regeringen utöver de 12 miljoner kro- nor som tidigare riktats till små anläggningar. Avgifterna som slakterierna betalar för den offentliga kontrollen har minskat till strax över EU:s minimiavgifter och särskilt för mindre företag har kostnadslättnaderna varit märkbara.