prop · H103193 · 2014-03-18 00:00:00 — I den enkät som ställt till lärare uppger av de som svarat att de anser att det är mycket svårt eller ganska svårt att avgöra i vilka situationer kränkningar på sociala medier är skolans ansvar.190 På frågan vad lärarna skulle behöva för att lättare kunna avgöra om skolan ska utreda kränkningar på sociala medier anger ungefär hälften att de behöver mer kunskap och utbildning inom området. Mer tid och tydliga riktlinjer om vad som gäller tas också upp bland svaren. Enligt en rapport som har publicerat om it-användning i skolan uppger mer än hälften av lärarna att de har ett stort eller ganska stort behov av kompetensutveckling för hur de kan arbeta förebyggande mot kränkningar på nätet.191 Även antimobbningsorganisationen har uppmärksammat att det saknas kompetens inom området. Många lärare har inställningen att det är tekniskt och svårt. Därför behöver en grundkompetens kring sociala medier och nätspel byggas upp, inklusive teknisk kunskap. Lärarna måste även ha en förståelse för vad de sociala medierna innebär så att läraren kan kommunicera med eleven om vad som sker på nätet. Det måste även finnas en kompetens i yrkesrollen vad gäller regelverket. Skollagen och diskrimineringslagen är tydlig med att skolan är skyldig att utreda det som händer och som har en koppling till verksamheten.192 Lärare och övrig personal måste därmed vara medvetna om skolans ansvar.193 erbjuds ingen specifik statlig fortbildningsinsats i syfte att erbjuda personal ytterligare kunskap om hur kränkningar på nätet ska hanteras har ett it-projekt men inom detta projekt inryms inte kompetensutveckling för hur lärare ska hantera kränkningar på nätet. I värdegrundsuppdrag har myndigheten valt att ta ett brett grepp om arbetet mot kränkningar där kränkningar på nätet ingår. 190Svarsfrekvensen på enkät till lärare uppgår till . Se bilaga 3 för vidare information. 191Skolverket (2013b). 192Skolverket (2012a). 193Intervju med nätexpert på Friends . KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? deltar i kursen kartlägger (inom ramen för kursen) de egna problemen på skolan. Om skolan kommer fram till att de behöver jobba särskilt med till exempel ungas internetvanor och formulera mål och åtgärder kring ett sådant arbete, så blir frågorna på så sätt ett innehåll i kursen. planerar att publicera en antologi om kränkningar i skolan. Två forskningsartiklar i denna berör kränkningar på nätet. Verket planerar dessutom att ta fram ett stödmaterial om kränkande behandling som riktar sig till lärare och annan skolpersonal som kommer publiceras . Där kommer att ta upp frågan om kränkningar på nätet under en särskild rubrik.194 5.1.4Vilka riktar sig stödet till? Stödet som myndigheterna ger kan dels rikta sig till huvudmännen, dels direkt till verksamheterna, det vill säga till rektorer, lärare och elever i skolorna. Myndigheternas stöd kan även ges på en generell nivå eller riktas till vissa målgrupper. Stödet ges på en generell nivå Det allra mesta av stödet som myndigheterna ger till skolhuvudmän och skolor ges på en generell nivå. Det vill säga att myndigheterna riktar stödet till samtliga skolor och huvudmän. Inför starten av värdegrundskurs fanns en diskussion om satsningen skulle kunna riktas särskilt till skolor som är i behov av extra stöd. Myndigheten kom, enligt intervjuade tjänstemän, fram till att det skulle krävas ett större underlag om hur det ser ut i landets kommuner för att kunna genomföra en sådan riktad insats. De flesta av insatser är generella eftersom myndighetens uppdrag är utformade så. Enligt företrädare för har myndigheten även ett uppdrag att bidra till likvärdighet i utbildningen och när staten erbjuder en fortbildningsinsats måste det finnas en rättvisa så att alla som vill kan ta del av denna. Myndigheten har verkat för att kunna erbjuda högskolekursen på flera orter i , för att på så sätt möjliggöra för verksamheterna, oavsett region, att delta.195 Även tjänstemän på DO menar att deras utbildningar ges på en generell nivå och att myndigheten inte riktar sig särskilt till dem som kan vara i stort behov av stöd. Mest stöd riktar sig till huvudmän och rektorer Det mesta stödet riktar sig främst till huvudmän och rektorer. BEO, DO och har uttryckt att deras insatser främst riktas till huvudmännen eftersom GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET det är dessa personer som är ytterst ansvariga för verksamheterna. Relativt få insatser riktar sig direkt till förskole- och skolpersonal. allmänna råd, DOs handledning samt kompetensutvecklingsinsatser riktar sig till all personal inom skolverksamheterna. Det gäller högskolekurs samt till viss del DOs utbildningar. Utbildningsinsatserna når dock ett fåtal av alla lärare. Att myndigheterna riktar sig till huvudmän och rektorer kan vara ett effektivt sätt för staten att föra ut stödet. Myndigheterna bör dock därefter följa upp så att huvudmännen och rektorerna i sin tur sprider stödet vidare till personalen.196 Om bara ett fåtal lärare och annan personal nås av stödinsatserna innebär det att personalen får olika mycket kunskaper mellan skolor. Eftersom lärarna träffar eleverna är det viktigt att lärare har samma kunskaper om hur arbetet mot kränkningar ska gå till. Om kunskaperna ser olika ut riskerar detta att leda till att alla elever inte får samma bemötande om de blivit utsatta för kränkningar. Enligt är det kostsamt att anordna högskolekurser och med den budget som deras värdegrundsuppdrag har är det omöjligt att nå alla verksamma i förskola och skola. arbetar därför med att utveckla så kallade kompetensutvecklingsinsatser på myndighetens webbplats, i syfte att nå fler.197 Företrädare för har angett att det är huvudmannen och rektorn som har ansvaret för att leda skolan och för att de allmänna råden följs, så att skolan i förlängningen följer lagstiftningen. kräver även att rektor anmäler verksamheten till myndighetens kurser och är med i delar av kursen själv. Om myndigheten vänder sig direkt till lärarna undergrävs, enligt företrädare på , rektors och huvudmannens ansvar. Enligt företrädare för används även myndighetens webbplats i lägre utsträckning av lärare än av huvudmän och rektorer. 5.2Hur ges stöd i form av råd och vägledning? Skolinspektionen är den myndighet som skolorna kommer i direkt kontakt med via den tillsyn som myndigheten bedriver. Skolinspektionen ska inom ramen för sin tillsyn ge råd och vägledning. En utgångspunkt för är att det ska finnas möjlighet för huvudmän och skolor att få stöd i form av råd och vägledning av Skolinspektionen i samband med påtalade brister i tillsynen. Detta är enligt en förutsättning för att skolan och huvudmannen ska ha möjlighet att komma till rätta med de brister som myndigheten har funnit. 196Enligt är syftet med insatserna som riktas till de olika målgrupperna, som t.ex. huvudmän och rektorer att stödja dem i deras specifika roll i arbetet (huvudmannarollen och rektorsrollen i det här avseendet) och inte främst att sprida kunskap. Skriftlig kommentar på faktagranskningsutkast . KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? 5.2.1Skolinspektionen ska ge råd och vägledning Skolinspektionen ger råd och vägledning med utgångspunkt i ett ärende. Det kan exempelvis röra sig om att en skola inte har en plan mot kränkande behandling som lever upp till lagens krav. I dessa fall kan Skolinspektionen peka på områden som behöver revideras. Skolinspektionens beslut anses också av myndigheten vara råd och vägledning. Myndigheten har även en möjlighet att hänvisa till olika delar av material vid sina inspektioner. Skolinspektionen betonar dock att myndigheten inte ska agera konsultativt i råd och vägledningen.198 Ett annat sätt att ge råd och vägledning för Skolinspektionen är att myndigheten kommunicerar sin tolkning av lagens krav i en viss fråga genom ställningstaganden på myndighetens hemsida. Sammanlagt finns 14 sådana ställningstaganden, varav ett handlar om kränkande behandling. Detta innebär att Skolinspektionen på ett samlat vis offentliggör myndighetens praxis på ett antal områden. Skolor efterfrågar mer råd och vägledning De skolor som ingår i fallstudien har samtliga varit föremål för Skolinspektionens tillsyn åren 2010–2012. Några skolor som ingått i fallstudier har uttryckt att Skolinspektionen borde bli bättre på att lyfta fram positiva aspekter som iakttagits vid tillsynen i samband med tillsynsbesöken och i tillsynsbesluten. Skolinspektionen har efter en genomförd tillsyn ett återkopplingsseminarium där huvudmannens förbättringsområden diskuteras.199 I den muntliga återkopplingen anses Skolinspektionen vara bättre och kan ibland ge en del råd, men detta framgår inte i besluten, något som flera huvudmän, rektorer och lärare tycker är synd eftersom det är besluten som blir offentliga. I en pågående granskning som genomför av Skolinspektionens regelbundna tillsyn har en enkät ställts till rektorer och huvudmän där de bland annat har fått besvara vad de anser om Skolinspektionens råd och vägledning.200 I enkäten uppger av rektorerna att de har fått råd och vägledning som är användbar för att åtgärda de påtalade bristerna. Därutöver uppger att de i någon mån har fått användbar råd och vägledning. För huvudmän är motsvarande andelar och . av rektorerna och huvudmännen anser att de inte har fått råd och vägledning som var användbar för att åtgärda de påtalade bristerna.201 198Intervju med processägare för anmälningsärenden på Skolinspektionen . 199Intervju med beslutsfattare på Skolinspektionen . 200Skolinspektionen har i samband med faktagranskning av rapporten angett att det är viktigt att vid enkätförfrågningar till rektorer utgå från Skolinspektionens råd- och vägledningsuppdrag enligt instruktionen, så att inte rektorers eventuella förväntningar på att Skolinspektionen ska tala om hur man ska lösa problematik i enskilda fall blir utgångspunkten. Det är detta enkätsvaren ger uttryck för. 201Se pågående granskning om Skolinspektionens tillsyn. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Svårt att bedöma hur mycket råd som ska ges Enligt de inspektörer på Skolinspektionen som har intervjuat är det inte alltid lätt att avgöra hur mycket råd en inspektör kan ge. I den pågående granskningen som genomför om Skolinspektionens regelbundna tillsyn har samma bild framkommit bland inspektörerna.202 Det finns en kluven inställning till att ge råd och vägledning. Å ena sidan har uppgiften tillmäts så stor betydelse att den är lagstadgad. Å andra sidan finns en utbredd rädsla för att inspektörerna ska bli rådgivningskonsulter.203 5.3Når DO och ut? En utgångspunkt för är att DO och måste nå ut med sina insatser om skolorna och huvudmännen ska arbeta med diskrimineringsfrågorna och arbetsmiljöfrågorna i högre utsträckning. 5.3.1DOs breda uppdrag försvårar för myndigheten att nå fullt ut DO har ett brett uppdrag. Behovet av kunskap inom diskrimineringsområdet är stort och företrädare för anser att myndigheten inte på egen hand kan tillgodose behovet.204 Myndigheten har ansvar för att motverka diskriminering inte bara på utbildningsområdet utan också på en rad andra samhällsområden. Med det breda uppdraget begränsas myndighetens möjlighet att nå ut i lika hög utsträckning som exempelvis och Skolinspektionen som enbart riktar sig till utbildningsområdet. Dessutom har DO ingen föreskriftsrätt. DO är inte känd bland skolor och huvudmän Enligt de enkäter som har genomfört har DO inte lyckats fullt ut med att nå verksamheterna. Denna bild har även förstärkts av fallstudierna. Av de lärare som svarat på enkäten svarade att de antingen inte känner till eller inte har tagit del av DOs webbverktyg. Ungefär lika många känner inte heller till eller har inte tagit del av DOs handledning. av lärarna känner inte till eller har inte tagit del av DOs kartläggningsmetod. Bilden är något mer positiv bland de rektorer som har besvarat enkäten. Nästan hälften av rektorerna har tagit del av webbverktyget och handledningen. Enligt intervjuer med DO är dock materialet känt ute bland skolor. /2013 genomförde DO en stor informationssatsning riktad till alla 202Riksrevisionens pågående granskning av Skolinspektionens tillsyn. 203Vid faktagranskning av rapporten har Skolinspektionen angett att råd- och vägledningsuppdraget inte är otydligt eller skrämmande. 204Diskrimineringsombudsmannen (2013b) s. 36. KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? huvudmän och skolor. I informationspaketet ingick bland annat ett exemplar av DOs handledning. DO har genomfört en så kallad nulägesmätning bland skolor och huvudmän utifrån ett slumpmässigt urval för att få en bild av kunskap, attityder, beteende och kunskapsbehov vad gäller arbetet mot trakasserier i skolan. I DO:s nulägesmätning uppger sex av tio rektorer att de inom ramen för sitt ansvarsområde använder material från DO, till exempel webbverktyget Plan för skolan, handledningar och webbinformation. Av de rektorer som har använt DO:s material uppger tre av fyra att de har haft nytta av det i sitt arbete. På motsvarande fråga till ansvarig för likabehandlingsarbetet (till exempel lärare, skolsköterska eller kurator) svarade hälften av respondenterna att de använder något material från DO. Av dessa uppger att de har haft stor eller mycket stor användning av materialet i sitt arbete. Undersökningen visar att av huvudmännen har besökt . De vanligaste orsakerna till att en huvudman har besökt webbplatsen är för att få information om hur man tar fram en likabehandlingsplan eller för att söka information om diskrimineringslagen. Sex av tio uppger att de har haft nytta av besöket. På frågan om var huvudmännen i första hand vänder sig med frågor om likabehandling och trakasserier uppger var fjärde huvudman , femton procent DO, Skolinspektionen och BEO. Under fallstudier har huvudmän, rektorer och lärare angett att DO inte är synlig och inte lika aktiv som till exempel . Vissa rektorer och lärare har haft svårt att separera DO från BEO, medan vissa inte ens har känt till DO och dess verksamhet på skolområdet. Några har dock angett att de har använt sig av DOs material tillsammans med allmänna råd vid framtagandet av likabehandlingsplanen och planen mot kränkande behandling. Precis som i DOs fall är inte heller lika synligt bland lärare och rektorer enligt de enkätsvar och de fallstudier som har genomförts i granskningen. Detta kan dels bero på att inte har prioriterat skolan, dels på grund av att myndigheten, precis som DO, har ett bredare uppdrag än vad skolmyndigheterna har. Skolorna tar inte del av föreskrifter I enkäterna som riktats till rektorer och lärare anger av de rektorer som har svarat att de inte har tagit del av föreskrifter om kränkande särbehandling. Av lärarna anger att GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET de inte känner till eller inte har tagit del av föreskrifterna. Under fallstudierna har det framkommit att skolorna inte tänker på som en aktör när det gäller den psykosociala arbetsmiljön. En majoritet av dem som har ingått i de fallstudier som genomförts känner till myndigheten, men tänker främst på dem i fråga om fysisk arbetsmiljö. Några skolor har haft kontakt med myndigheten i samband med anmälan av arbetsskador, olyckor eller tillbud till myndigheten. 5.4Regeringens insatser för att förebygga kränkningar i skolan Regeringen styr myndigheterna främst genom myndigheternas instruktioner samt regleringsbrev. Sedan barn- och elevskyddslagen infördes har regeringen tagit ett antal initiativ till kartläggningar, projekt och utbildningar för att stödja skolorna i arbetet med att främja elevers lika rättigheter samt förebygga kränkande behandling och trakasserier. Eftersom myndigheterna finns under olika departement är det viktigt att det sker en samordning inom . Enligt bör regeringen följa upp myndigheternas stödinsatser för att motverka alla former av kränkningar. Detta är särskilt viktigt när flera myndigheter och departement har ansvar för frågan. 5.4.1Uppdrag till om värdegrund har getts en rad uppdrag av regeringen som har till syfte att stärka skolans värdegrund och arbete mot kränkningar. Både personal, chefer och huvudmän utgör målgrupper. har bland annat fått i uppdrag att utforma utbildningsinsatser för skolor med forskningsbaserade och utvärderade åtgärdsprogram mot mobbning.205 Regeringen har även gett i uppgift att via myndighetens webbplats informera om det arbete som myndigheten och andra statliga myndigheter utför som syftar till att stärka och utveckla skolans arbete med värdegrundsfrågorna.206 förnyades uppdrag att stärka skolors värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling.207 Uppdraget förnyades på grund av att regeringen uppmärksammat att det fortfarande fanns stora behov av ökade kunskaper inom området. Uppdraget ska avrapporteras till regeringen . Uppdragen till är generella Regeringens uppdrag till har samtliga varit generella, vilket innebär att inte har haft möjlighet att välja vilka skolor och huvudmän 205Regeringsbeslut (U2007/1205/S). 206Regeringsbeslut (U2009/2848/S). 207Regeringsbeslut (U2011/567/S, U2011/2649/S). KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? som ska vara målgrupp för satsningarna, eller vilka personer som ska delta. Huvudmän och skolor får själva söka stödinsatserna, bland annat genom att ta del av dem på webbplatsen eller genom att själva aktivt söka till kurser. Enligt lägesbedömning har vissa huvudmän och skolor mindre möjligheter att delta i statliga insatser. anser därför att regeringen bör överväga att utforma riktade satsningar.208 Enligt den utvärdering som gjort av den förra utbildningssatsningen om mobbning och diskriminering är utbildningarnas genomslag beroende av vem som tar del av utbildningssatsningen. Det är viktigt att personer med förändringsmandat och engagemang deltar. En rimlig utgångspunkt enligt utvärderingen är att skolor och huvudmän som prioriterar frågorna högt och har en beredskap för utvecklingsarbete potentiellt kan dra större nytta av deltagande i utbildningen. Vidare anges att kursen är omfattande och därmed resurskrävande. Detta kan påverka vilka skolor som väljer att delta. Skolor med pressade situationer vad gäller tid och ekonomiska resurser skickar kanske aldrig deltagare till kursen.209 5.4.2 Uppdrag till många olika myndigheter Utöver de uppdrag som getts till har även en rad andra myndigheter fått uppdrag som rör frågan om kränkande behandling och trakasserier. En särskild utredare fick 2011 i uppdrag att föreslå hur arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans kan effektiviseras. En del i uppdraget var att sammanställa den kunskap som finns och som kan användas inom skolan. Dels kunskap om främlingsfientlighet, dels kunskap om hur dessa fenomen kan bemötas med beaktande av de krav på vetenskaplighet som ställs på undervisningen.210 Regeringen kommer med utgångspunkt i betänkandet från utredningen211 att överväga om arbetet mot främlingsfientlighet behöver ges en mer strukturerad form. Skolan utgör, enligt regeringen, en nyckelinstitution i det långsiktiga främjandet av tolerans och öppenhet. Undervisning och utbildningsinsatser intar en särställning i det förebyggande arbetet. Regeringen anger i budgetpropositionen att fler riktade insatser mot skolan kan behövas.212 208Skolverket (2013c) s. 209Ramböll (2010). 211SOU (2012:74). 2013/14:1. Utgiftsområde 13 s. 46. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Kunskapsöversikt om hot och våld i skolan publicerade 2011 en kunskapsöversikt om hot och våld i skolan. Denna rapport var en del av ett regeringsuppdrag som innebar att skulle genomföra en kunskaps- och informationssatsning för att främja jämställdhet och motverka hot och våld i arbetslivet.213 Barns och ungas åsikter om erfarenheter av kränkande behandling och trakasserier fick i uppdrag att inhämta barns och ungas åsikter och erfarenheter av kränkande behandling och trakasserier.214 Regeringen menar att det är viktigt att ta tillvara barns och ungas egna upplevelser. Uppdraget ska ge ytterligare kunskap om hur arbetet mot kränkande behandling och trakasserier kan förstärkas utifrån barnens egna perspektiv. fick i uppgift att genomföra kampanj No Hate Speech Movement i . Aktiviteterna ska genomföras i syfte att höja kunskapen om främlingsfientlighet, sexism och liknande former av intolerans på internet samt att mobilisera för att främja mänskliga rättigheter, demokrati och jämställdhet på internet med särskilt fokus på barn och ungdomar.215 fick i uppdrag att genomföra insatser för att förebygga kränkningar och hot som riktas mot flickor och pojkar samt unga kvinnor och män via internet och andra interaktiva medier. Inom ramen för detta uppdrag ska sammanställa och sprida information om lagstiftning och annan relevant information. Insatserna ska rikta sig till ungdomar och till verksamheter som möter ungdomar samt till föräldrar.216 och har i samråd med Skolinspektionen tagit fram stöd för att främja elevers lika rättigheter och för att förebygga kränkande behandling och trakasserier i form av bland annat allmänna råd, handledningar, webbverktyg och rapporter. Dessutom erbjuder och DO utbildningar och konferenser. 213Regeringsbeslut (A2009/1174/ARM). 214Regeringsbeslut (S2013/395/FST). 215Regeringsbeslut (A2013/2317/DISK). 216Regeringsbeslut (U2013/4492/UC). KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? En bild som framträtt under granskningen är att skolor och huvudmän upplever att information från flera olika myndigheter kan upplevas rörigt och det kan vara svårt att få en samlad bild av vad som gäller och vilket stöd som finns. och insatser är generella, det vill säga att de inte riktas till huvudmän och skolor som är i extra behov av stöd. Utbildningar och konferenser riktar sig bland annat till lärare, men antalet skolor och antalet lärare är så många att det är svårt att kunna nå alla via dessa kanaler. I vissa avseenden finns det inte tillräckligt med stöd, bland annat vad gäller hur lärare ska motverka och hantera kränkningar som sker på nätet samt när det gäller att hantera kränkningar. Skolinspektionen ger visst stöd i form av råd och vägledning till skolor och huvudmän i samband med sin tillsyn. Skolor och huvudmän efterfrågar mer råd och vägledning av Skolinspektionen. Många av de lärare och rektorer som har svarat på enkäter och som har ingått i fallstudierna känner inte till DOs och insatser. Regeringen är aktiv och har initierat en rad uppdrag till olika myndigheter. Regeringen har följt upp insatser och har bland annat förnyat deras uppdrag som rör alla former av kränkningar i skolan. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Enligt och regeringen är det av största vikt att skolmiljön är trygg. Det är en förutsättning för att eleverna ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. Inga elever ska behöva utsättas för kränkande behandling eller trakasserier i skolan. Förbudet mot diskriminering syftar till att värna människors lika värde och rätt att bli behandlade som individer. Huvudmannen har ansvaret för att främja elevers lika rättigheter samt förebygga kränkande behandling och trakasserier genom att utreda och vidta åtgärder om de förekommer. Om personal på en skola får kännedom om att en elev känner sig utsatt ska denne anmäla det till rektorn som i sin tur ska anmäla det till huvudmannen. Dessutom finns ett direkt förbud för personal eller huvudman att utsätta elever för kränkande behandling eller diskriminering. Staten ska stödja samt utöva tillsyn av huvudmäns och skolors främjande och förebyggande arbete. I tillsynen ingår också att elever kan anmäla en huvudman som inte har utrett eller gjort tillräckligt för att stoppa kränkningarna eller om personal har utsatt en elev för kränkningar. Om staten finner brister i skolans och huvudmannens hantering av en utsatt elevs situation kan staten företräda eleven i domstol och kräva skadestånd eller diskrimineringsersättning av huvudmannen.