prop · H10390 · 2014-03-18 00:00:00 — fortsätter också kring det normbildande arbete om cyberfrågor som pågår i olika multiforum såsom FN, EU och . I samband med president besök i i september bjöd statsminister in de nordiska stats- och regeringscheferna till en middag. I anslutning till middagen gjorde de ett gemensamt uttalande, där man bland annat enades om att hålla en årlig ledde även det nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet, där särskild uppmärksamhet ägnades åt Östliga partnerskapet, och energifrågor i regionen. Östliga partnerskapet gavs särskild prioritet med anledning av det förestående toppmötet i . utrikesministermötet i september gjordes ett gemensamt uttalande där oro uttrycktes över ryskt agerande mot partnerländerna i form av ekonomiska hot och politiska påtryckningar. regionala energisamarbetet, däribland Baltic Energy Market Inter Connection Plan (BEMIP), relationer till och gassektorn samt planerade kärnkraftsprojekt i grannländerna följdes också vid de olika Även utvecklingen i , fredsprocessen i , , Två uttalanden om gjordes varav ett där NB8:s utrikesministrar fördömde användandet av kemiska vapen och ytterligare ett vid ministermötet för Friends of the Syrian Ambassadsamverkan har varit en återkommande dagordningspunkt. nordiska och baltiska länderna har ett samförståndsavtal som ska underlätta samlokalisering och postering av diplomater på varandras utlandsmyndigheter för att skapa flexibilitet och kostnadseffektivitet. hölls det årliga då 14 unga diplomater från och samlades i . Programmet innefattade besök till , föreläsningar om nordisk- baltiska säkerhetstrender, frihet på nätet och . Nytt för NB8 under det svenska samordningsåret var de kontakter som Skr. 2013/14:90 togs för ökad dialog med angränsande regioner. och hölls ett första utrikesministermöte mellan NB8 och Visegrad- 4 länderna (, , och ). Mötet ägde rum i där man diskuterade tillväxt, Östliga Partnerskapet, samt EU:s utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Även andra länder har visat intresse för NB8 och det nordisk-baltiska samarbetet som en modell för subregionalt samarbete. I anslutning till ett i möttes utrikesministrarna från de nordisk-baltiska länderna och . Nordiskt samarbete inom försvar Det nordiska försvarsrelaterade samarbetet har en central roll i svensk försvarspolitik. överlämnade regeringen till en särskild skrivelse om nordiskt utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete inklusive krisberedskap (skr. 2012/13:112). Regeringens ambition är att ytterligare fördjupa och utveckla det nordiska samarbetet, i syfte att stärka militära förmåga till nationell och internationell krishantering. har det nordiska försvarspolitiska samarbetet fortsatt att fördjupas, vilket är i linje med regeringens strävan att genom praktiskt samarbete stärka ländernas möjligheter att främja gemensamma intressen och bidra till säkerhet och stabilitet. tog över ordförandeskapet i det nordiska försvarssamarbetet (Nordefco). Det finska ordförandeskapet hade som huvudprioriteringar ett ökat fördjupat internationellt samarbete om militära resurser och förmågor, s.k. Pooling & Sharing, att undersöka möjligheter för att fördjupa det nordiska samarbetet inom ramen för träning, övning och operationer, att utveckla en politisk vision för nordiskt samarbete samt att genomföra revidering av samarbetsstrukturen. Inom den säkerhets- och försvarspolitiska diskussionen ingick frågor om gemensamma strategiska utmaningar och även arbetet med att fortsätta att utveckla samarbetet mellan de nordiska och baltiska länderna. har prioriterat arbetet med att skapa förutsättningar som möjliggör fördjupat och effektivt nordiskt försvarssamarbete. Genom ett nordiskt samarbete finns möjligheter till ökad försvarsförmåga, minskade kostnader och ökad uthållighet. har diskussioner genomförts kring fördjupat internationellt förmågesamarbete om militära resurser och förmågor. För att underlätta det nordiska samarbetet har och de övriga nordiska länderna arbetat vidare med att förenkla de nationella regleringar och procedurer som styr samarbetet. Ett flertal åtgärder och projekt har initierats för att utveckla det nordiska försvarssamarbetet på materielområdet. 2013/14:90 Under det finska ordförandeskapet 2013 genomfördes ett försvarsministermöte i . Vid ministermötet gav försvarsministrarna inriktningen att ta fram en vision för samarbetet. En gemensam avsiktsförklaring undertecknades även i syfte att se över möjligheterna att etablera ett nordiskt samarbete kring taktisk flygtransportförmåga (NORTAT). Behovet av strategisk, operativ och taktisk rörlighet har blivit allt viktigare för ett effektivt utnyttjande av militära resurser. Samarbete kring taktisk flygtransport ökar den operativa förmågan, minskar de totala kostnaderna och ger bättre uthållighet. Ministrarna undertecknade även ett samförståndsavtal över möjligheterna att utveckla NORTAT vid det nordiska försvarsministermötet . Vid samma möte antog länderna en gemensam vision för det nordiska försvarssamarbetet. Visionen är en politisk viljeinriktning för det fortsatta arbetet och visar på gemensam vilja till ett fortsatt nära och fördjupat samarbete. Vid detta möte antogs även förslag att revidera försvarssamarbetsstrukturen, vilket har resulterat bl.a. i att de nordiska försvarscheferna är nu en del av strukturen. har övningssamarbetet på flygsidan mellan de nordiska länderna (Cross Border Training) utvecklats vidare. Samarbetet har fungerat mycket väl och är en möjlighet att öka den operativa effekten i övningar utan att kostnaden ökar i samma utsträckning. Ambitionen är att i närtid sammanföra CBT North (, och ) och CBT South (och ) till ett nordiskt avtal för hela den nordiska regionen för att uppnå ytterligare rationaliseringar. Det nordiska försvarssamarbetet stärker den militära förmågan till nationella och internationella insatser, vilket i sin tur stärker gemensamma möjligheter att främja våra intressen och bidra till säkerhet och stabilitet såväl globalt som i , men också i vårt närområde och på vårt eget territorium. godkände och deltagande i övnings- och träningsverksamhet i samband med luftrumsövervakning av . De nordiska ministrarna med ansvar för beredskapen i samhället att kunna motstå och hantera samhällskriser enades , om en ny Hagadeklaration, II-deklarationen. Den vision som länderna gemensamt ska arbeta för att uppnå är: Ett robust utan gränser. Ett robust utan gränser är ett samhälle där sårbarheten minskar som förmåga att hantera allvarliga olyckor och kriser och återställa funktionalitet stärks. För att tydliggöra vad som kommer att krävas i det fortsatta arbetet med att stärka det nordiska krisberedskapsarbetet ska en nordisk samverkansanalys genomföras. Analysen ska resultera i ett planeringssystem för nordiskt beredskapssamarbete samt en konkret och målinriktad handlingsplan för För att inrikta arbetet mot visionen ska en prioritering ske av samarbetsområden som bidrar till ett utan gränser. handlar om att ta bort olika gränshinder, reducera sårbarheter, särskilt sådana med gränsöverskridande effekter, höja den gemensamma förmågan att hantera och återställa samt bidra till större kostnadseffektivitet och gemensam kraft i EU, EEA och i internationella Den norska myndigheten for samfunnssikkerhet og beredskap har fått i uppdrag av den norska regeringen att ta fram samverkansanalysen. Förmåga att samordnat ta emot stöd och bistånd vid allvarliga olyckor och kriser i ska stärkas. Behovet av förberedande planering, koordinering, logistik samt legala och finansiella frågor bör belysas. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har fått i uppdrag av regeringen att analysera och redovisa hur de praktiska förutsättningarna för stöd mellan de nordiska staterna vid kriser och allvarliga händelser i fredstid kan utvecklas på grundval av den nordiska solidaritetsförklaringen och nationella åtgärder till följd av europeiska riktlinjer för värdlandsstöd (Fö2013/1826/SSK). Samverkansanalysen ska till del vara genomförd till ministermötet där beslut om samarbetsområden och målsättning för dessa kommer att fattas. Ett planeringssystem samt handlingsplan för nordisk krisberedskapssamverkan ska finnas på plats . bör även de praktiska förutsättningarna för bistånd i enlighet med solidaritetsförklaringen och europeiska riktlinjer för värdlandsstöd utvecklas. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har tillsammans med motsvarande myndigheter i , , och upprättat ett nordiskt kommunikationsnätverk för ökad samverkan mellan (Fö2012/1751/SSK). och används av de nordiska Computer Emergency Response Team (CERT) – funktionerna i syfte att öka skyddet mot it-angrepp. Med andledning av detta träffas representanter för funktionerna regelbundet utöver det utbyte som sker genom kommunikationsnätverket. Hagagruppen CBRN leds av (MSB) och träffas . Att bjuda in de övriga nordiska länderna till nationella CBRN- seminarier/möten är en del i den systematiserade erfarenhetsåterföringen. Detta har skett vid exempelvis CBRN-konferenser i , och , 2013 i samt BC-symposiet i . togs en gemensam nordisk för CBRN fram som kommer att distribueras inom EU. arrangerade 2013 NB8-övningen, där alla nordiska och baltiska länder var inbjudna att delta. I NB8-övningen tränades samarbete vid allvarlig kärnkraftolycka. Barents Rescue som är en årlig återkommande internationell samverkansövning i med fokus på gränsöverskridande stöd vid räddningsinsatser, genomfördes i . Fokus för övningen var insatser vid ras och skred. Deltagande från , , och . Vid Arktiska rådets ministermöte i avtalade de arktiska staterna om ett samarbete om beredskap för och insatser vid förorening av den miljön genom olja i . Detta avtal strävar efter att förbättra miljön i . 2013/14:90 Elövning är en sektorsövning med syfte att stärka förmågan att hantera händelser där elstamnätet behöver byggas upp igen. Övningen syftade bl.a. till att identifiera problem och utmaningar som reparatörer från och andra nordiska länder kan möta, när de ska samarbeta i fält. har , inom ramen för , utöver deltagande i de arbetsgruppsmöten och det plenummöte som anordnats även arrangerat en miljöräddningstjänstövning utanför . har också deltagit i en övning i med tema oljeupptagning vid isförhållanden och medverkat i genomförandet av en seminarieövning i med fokus på kemikalieutsläpp. Det nära bilaterala samarbetet mellan de nordiska länderna är en viktig del av det nordiska samarbetet. Goda och välutvecklade bilaterala relationer mellan och de övriga nordiska länderna är mycket värdefullt eftersom det sker ett omfattande utbyte länderna emellan. och kännetecknas av en stark tillväxt och att upprätthålla nära relationer är grundläggande för att behålla denna starka tillväxt. På kulturområdet finns bilaterala fonder mellan och samtliga nordiska länder. Under överinseende har ett projekt bedrivits klimatuppvärmningens effekt på fauna och flora. Projektutförare är och projektet har av Nordiska ministerrådet beviljats medel för en tvåårig fortsättning. ministerrådet är också engagerat i urfolksprojekt i (bl.a. ägde ett ministermöte rum i inom ramen för Detta möte markerade slutet för tvååriga Ett viktigt resultat var antagandet av Barents Climate För perioden –2015 är ordförande i –2013 var ordförande i Barents regionråd och samarbetade i flera projekt med Nordiska För perioden –2015 är Archangelsk ordförande i Ett möte på tjänstemannanivå genomförs mellan sekretariaten och ordförandeskapen i de fyra organisationerna. –2013 ett lyckat ordförandeskap i med flera viktiga resultat. var det sista landet bland rådets åtta länder att vara ordförande. För att markera slutet på denna cykel tog att gjorde ett strategiskt uttalande, utöver den mer tekniska deklaration som traditionellt antas vid utrikesministermötet. Uttalandet – Vision for the Arctic – beskriver de arktiska staternas gemensamma vision för de kommande 10–20 åren för regionen. Därutöver ledde förhandlingarna om etablerandet av Arktiska rådets ständiga sekretariat i samt tillsättandet av dess chef. Vid vice utrikesministermötet antogs rådets första strategiska kommunikationsplan. Centrala delar i kommunikationsstrategin var en ny webbplats. Förhandlingarna om att utveckla rekommendationer om beredskap inför och bekämpning av eventuella oljeutsläpp slutfördes under det svenska ordförandeskapet. Utrikesministrarna undertecknade ett avtal om samarbete vid oljeutsläpp i . kommer dessutom senare att utveckla ett instrument för att säkra de arktiska staternas samordning och kapacitet vid dylika händelser. har under sitt ordförandeskap i fokuserat på hållbart företagande (CSR) i . Alla medlemsstater har skrivit under och FN Global Compacts riktlinjer för CSR. Vid ministermötet i antogs beslut om att tillsätta en Task Force för att enas om åtgärder för att minska utsläpp av sot och metan i . Kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar påverkar i hög grad klimat och avsmältning av is och snö. På ministermötet beslutades även om tillsättningen av en Task Force för forskningssamarbete i . Under svensk ledning lyckades enas om att anta sju nya observatörer: , , , , , och EU. EU fortsätter som ad-hoc observatör till dess att ett undantag av Inuiters export av sälskinn från har utarbetats. Det svenska ordförandeskapet lanserade dessutom ett stort projekt om naturens och samhällens resiliens, dvs. deras förmåga att klara och övervinna störningar, som drivs av och . En delrapport presenterades i , men slutrapporten kommer . Prioriteringarna i Nordiska ministerrådets arktiska samarbetsprogram för perioden –2014 (Hållbar utveckling i ) ligger väl i linje med svenska prioriteringar i regeringens strategi för den arktiska regionen (klimat, miljö, hållbar ekonomiskutveckling och mänsklig dimension). ledde fördelningen av medel ur samarbetsprogrammet . arrangerade i samband med temasessionen i ett seminarium om hållbart resursutnyttjande i . arrangerar en konferens om hållbar arktisk sjöfart i , med hjälp av finansiering från . För att uppmärksamma det unika nordiska samarbetet som bedrivs kring arbetsmarknadsutbildning inom främst anordnades det årliga mötet mellan de nordiska arbetsmarknadsministrarna () i i anslutning till stiftelsen . Stiftelsen är en samnordisk utbildningsanordnare som anordnar yrkesutbildningar för de finska norska och svenska arbetsmarknaderna. Under mötet diskuterades bl.a. den aktuella situationen på arbetsmarknaden i de nordiska länderna, aktuella reformer samt gränshinder. Arbetsmarknadens parter deltog i en temadiskussion om 2013/14:90 arbetsmarknadsutbildning. Som ett resultat av temadiskussionen kommer det att genomföras en kartläggning av hur arbetsmarknadsutbildning bedrivs i . avstannade minskningen av antalet personer som pendlar mellan och för arbete eller studier. beräknades pendlarna uppgå till ca 18 000 personer. , som omfattas av regioner och kommuner på båda sidorna av , arrangerade ett Öresundsting i . Statsrådet medverkade i Öresundstinget och framhöll bl.a. vikten av att riva gränshinder. I ett videoframträdande såg utrikesminister tillbaka som gått sedan beslutet att bygga fattades. Utrikesministern underströk den betydelse som den fasta förbindelsen över sundet har haft för utvecklingen av såväl regionen som för och . Inom transportsektorn är ett pågående samarbete. Bron drivs av Öresundsbrokonsortiet som drivs av två bolag som ägs av svenska respektive danska staten. Statsrådet är även ordförande i som i övrigt omfattats av bl.a. ordförandena i och i de större svenska städerna kring . När Öresundsdelegationen sammanträdde på kontoret för EES (European Spallation Source) i fokuserade diskussionerna på integrationen i Det svensk-danska samarbetet var fortsatt gott och mångfacetterat , bl.a. gällande EU, , samt försvars- och säkerhetspolitiska frågor. Den danska regeringens ambition att prioritera det nordiska samarbetet högre än har börjat få resultat. Den svensk-danska handeln sjönk under den ekonomiska krisen men har sakta återhämtat sig. Under de tre första kvartalen 2013 minskade dock både export och import med . Besöksutbytet mellan och var relativt begränsat 2013, vilket är helt naturligt med hänsyn till att båda ländernas regeringar har suttit vid makten och därför har ett väletablerat samarbete och en öppen dialog. De danska regeringsombildningarna ledde till ett antal danska ministerbesök till . Samarbetet mellan och är mycket nära och omfattande. Det gäller inte minst i olika EU-frågor, FN-frågor, nordiskt och nordiskt- baltiskt samarbete, försvarsfrågor och säkerhetspolitik (inklusive Skr. 2013/14:90 krishanteringsinsatser och konfliktförebyggande). deltar också aktivt i samarbetet i vårt gemensamma närområde, bl.a. beträffande , och Barents. Besöksutbytet har fortsatt varit omfattande med många bilaterala och andra besök i båda riktningarna. Ett stort antal svenska ministrar och statssekreterare har haft överläggningar med sina finska kollegor. Bland engagemangen kan nämnas ett gemensamt framträdande av utrikesministrarna vid ett seminarium om aktuell utrikes- och säkerhetspolitik , samt ett gemensamt framträdande av försvarsministrarna vid ett seminarium om nordiskt försvarssamarbete . Kontakterna och besöksutbytet mellan våra länders riksdagsledamöter har fortsatt. och myndigheter har träffat sina finska motsvarigheter. Den svenska exporten till fortsatte att öka . Siffrorna för importen från pekade på en lite ökning jämfört med föregående år. Även 2013 har lämnats till stöd för projektet i . Syftet med bidraget är att stärka svenskundervisningen i finskspråkiga skolor. Regeringen har också beviljat ett motsvarande bidrag till projektet i , vars syfte är att stärka användningen och skapa ett ökat intresse för det finska språket i . Handelsutbytet mellan och är väl etablerat. tillhör de länder som köper allra mest från och har legat bland de tio främsta i den isländska importstatistiken. låg på tredje plats, tätt efter och som är de största importländerna. Bilden har dock förändrats , då halkat ned till en nionde plats. Bland annat mot denna bakgrund har ambassaden startat ett projekt med en e-handelsportal för att uppmärksamma som marknad och öka exporten till . Portalen beräknas lanseras . besökte en svensk affärsmannadelegation, ledd av statssekreterare , för att delta i ett seminarium om geotermisk energi arrangerat av ambassaden. Ett huvudsyfte var att främja svensk-isländska industrikontakter för möjligt samarbete globalt. En nordisk filmfestival arrangerades i Hus och vid en internationell litteraturfestival deltog bl.a. två kända svenska författare. Utrikesminister deltog i en konferens i om säkerhetspolitik i . Konferensen genomfördes med ekonomiskt Den bilaterala relationen har präglats av ett fortsatt mycket nära samarbete inom ett brett spektrum av områden samt ett tätt 2013/14:90 besöksutbyte i båda riktningarna. och avlade ett officiellt besök i , och , den 18–. Det allmänna valet till resulterade i en minoritetsregering med Høyre och Fremskrittspartiet. Flera möten har ägt rum mellan svenska och nya norska regeringsmedlemmar. Utrikesminister första utrikesresa gick till . Utvecklingen i och i nordområdena, som är den norska regeringens främsta utrikespolitiska prioritering och tilldrar sig ett ökande globalt intresse, fortsätter att stå i fokus för samarbetet med . är, tillsammans med , viktigaste handelspartner. ökade svensk export till . Härutöver fortsatte den s.k. gränshandeln av varor från till att öka och omsatte ca . Även antalet svenskar som bor och arbetar i fortsatte att växa . Efterfrågan på information från den svensk-norska Grensetjänsten i steg . Framför allt var det arbetspendlare som efterfrågade information, men informationstjänsten breddade även sitt informationsutbud till små och medelstora företag. Även har besöksutbytet mellan och varit livaktigt. invigde statsrådet vandringsutställningen om på . besökte statsrådet för möte med landskapsregeringens utbildnings- och kulturminister . Statsrådet besökte för att bl.a. studera ett åländskt projekt om äldreomsorg på distans. På inbjudan av lagtingets talman besökte med bl.a. information om självstyrelsen på programmet. Han deltog även i en del av ett seminarium om entreprenörskap för unga företagare från , och . konstitutionsutskott besökte , och besökte representanter för den svenska svenskåländska vänförening och lagting. En delegation från lagting gjorde också ett studiebesök till den svenska . Utbytet inom kulturområdet är också omfattande. Som ett exempel kan nämnas att Symfoniorkester och slöt ett avtal om samarbete, som innebär att orkestern både ger konserter och arbetar med eleverna vid . har det bilaterala samarbetet mellan och innefattat dialog om och bevakning av det grönländska arbetet med att skapa förutsättningar för utländska investeringar till med inriktning på råvaruutvinning. Samarbetet har också präglats av viss oenighet. Inför utrikesministermötet i som hölls inom ramen för ordförandeskap i , meddelade den nytillträdda grönländska regeringschefen att bojkottar det arktiska samarbetet med motiveringen att begränsat det självstyrande Skr. 2013/14:90 från att delta i arbetet. Efter omfattande kritik från både opposition och egna partimedlemmar återinträdde man senare i samarbetet i . beslutade det grönländska (parlamentet) att avskaffa nolltoleransen mot uranbrytning för att öppna upp för en framtida råvaruexport. har inga bilaterala besök eller möten ägt rum utöver ambassadens löpande arbete och det arbete som bedrevs inom under svenskt ordförandeskap. Det bilaterala samarbetet mellan och har främst varit inriktat på dialog om och bevakning av det färöiska beslutet att ensidigt tredubbla kvoterna för sillfiske och som ledde till beslut om EU-sanktioner. har inga bilaterala besök eller möten ägt rum utöver ambassadens löpande arbete som bland annat omfattar förberedelser inför ett besök till av minister . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2013/14:90 Nordiskt samarbete 2013