prop · H2031d2 · 2014-10-23 00:00:00 — 2014/15:2) som föreslås tillföras regelstyrda transfereringsanslag till följd av förändrade volymer eller makroekonomiska förutsättningar utan att någon ny reform föreslås. 2För 2014 avses ej ianspråktagna medel under utgiftsområde 6, anslag 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt. Regeringen avser att besluta om en utgiftsbegränsning under utgiftsområde 6, anslag 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt som uppgår till . 3Ej att likställas med diskretionär politik. 4Av de som de takbegränsade utgifterna ökar med 2014 består ca av medel som i propositionen Höständringsbudget (prop. 2014/15:2) föreslås tillföras främst regelstyrda transfereringsanslag (känsliga för volym och makroekonomiska förändringar) utan att någon ny reform föreslås. 5Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket se avsnitt 5.4. 6Motsvarar de utgifter som till följd av reformer minskar budgeteringsmarginalen. 7Avser den överstigande budgeteffekten av föreslagna och aviserade budgetförstärkningar i denna proposition i förhållande till föreslagna och aviserade budgetförsvagningar. Källa: Egna beräkningar. 8.2.2Övriga utgiftsförändringar jämfört volymförändringarna att utgifterna väntas bli I detta avsnitt redovisas förändringen av utgiftsramarna –2018, jämfört med beräkningen ekonomiska vårpro- position, till följd av andra faktorer än de som redovisas i avsnitt 8.2.1. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål ekonomiska vårproposition gjordes en slutlig pris- och löneomräkning och en preliminär pris- och löneomräkning för 2016-2018. I denna proposition revideras den totala budgeteffekten av den preliminära pris- och löneomräkningen ned med , ned med och upp med . I jämförelse med vårpropositionen har anslag som styrs av den makroekonomiska utveck- lingen justerats med hänsyn tagen till det be- dömda makroekonomiska läget som presenteras i denna proposition (se avsnitt 4). De nya makroekonomiska förutsättningarna innebär sammantaget att de beräknade utgifterna är oför- ändrade 2015 och lägre 2016–2018. Den främsta orsaken till detta är att utgifterna för ålders- pensionssystemet har reviderats ned 2015–2018 jämfört med prognoserna i vårpropositionen. Huvudorsaken till de sänkta prognoserna är ett lägre inkomstindex. har de arbets- marknadsrelaterade utgifterna reviderats upp 2015–2018 till följd av bedömningar om ett försämrat arbetsmarknadsläge med högre arbetslöshet och fler personer i arbetsmarknads- politiska program. Enligt en grov uppskattning innebär en ökning av arbetslösheten med en tiondels procentenhet att de arbetsmarknads- relaterade utgifterna ökar med ungefär 0,6 mil- jarder kronor. Detta samband förutsätter dock att långtidsarbetslösheten ligger kvar på samma nivå som och att bedömningen av styckkostnader för olika arbetsmarknads- politiska åtgärder inte ändras. Utgifterna har också förändrats till följd av nya prognoser för volymerna inom de regelstyrda transfereringssystemen. högre 2015, högre 2016 samt 19,4 respektive högre 2017 och 2018 än vad som beräknades i vårpropositionen. En viktig förklaring till ökningen är att antalet asylsökande och antalet nyanlända har reviderats upp för hela prognosperioden, vilket innebär mellan 6,1 och högre utgifter . Antalet personer som erhåller sjukpenning och sjukersättning har också reviderats upp för hela prognosperioden, vilket innebär mellan 2,7 och högre utgifter . Antalet personer med studiemedel beräknas bli högre än vad som beräknades i vårprop- ositionen, vilket höjer utgiftsprognosen för området med 1,3–1,. Tabell 8.11 Volymer inom olika transfereringssystem 2015-2018 Förändring jämfört med ekonomiska vårproposition anges inom parentes (25 200) (31 400) (22 900) (16 200) dagar, (netto), miljoner (2,1) (2,6) (2,8) (2,9) (3 300) (5 900) (7 400) (8 500) (4 800) (7 900) (7 500) (2 800) (-1,0) (-0,8) (-0,7) (-0,5) (6 400) (18 700) (32 200) (34 100) (49 400) (58 000) (61 700) (66 100) Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundat till närmaste hundratal. Endast ett urval med större förändringar redovisas i tabellen. Se tabell 8.7 för könsuppdelade utfall. 1 Bruttoräknat antal. Avser volymer som ligger till grund för anslagets utgifts- prognos, vilket kan avvika från volymer bakom anslagsprognosen. När stödtagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Källa: Egna beräkningar. Vissa förslag om utgiftsförändringar som regeringen föreslår i denna proposition föranleder justeringar av utgiftstaket för staten (se även avsnitt 5.4). De tekniska justeringarna som är aktuella innebär att nivån på utgiftstaket bör justeras ned med 2015 och ned med 2016-2018. Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas till efterföljande år. Det innebär att en myndighet utöver årets anvisade anslagsmedel även kan använda tidigare sparade anslagsmedel, vilket ger en viss flexibilitet i planeringen. I regel uppgår den del som myndigheten får disponera efterföljande år till av anslagsmedlen. Myndigheter har också möjlighet att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag, s.k. anslagskredit. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla anslag gemensam beräkningspost benämnd Minskning av anslagsbehållningar, som ingår i de takbegränsade utgifterna. Myndigheternas förbrukning av anslags- behållningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna. I förhållande till bedömningen i vårpropositionen har utgifts- prognoserna justerats ned mer än anslagna medel, vilket innebär att posten Minskning av anslagsbehållningar reviderats ned med . I förhållande till bedömningen i vårpropositionen har utgiftsprognoserna justerats upp mer än anslagna medel, vilket innebär att posten Minskning av anslagsbehållningar reviderats upp med . har utgiftsprognoserna justerats ned mer än anslagna medel, vilket innebär att posten Minskning av anslagsbehållningar reviderats ned med . Beräkningsteknisk överföring till hushållen Regeringen aviserar i denna proposition skattehöjningar som överstiger budgeteffekten –2018 av regeringens reformer. Det är regeringens avsikt att dessa medel ska användas för finansiering av framtida reformer. Tills dess redovisas de överskridande medlen i denna proposition som en beräknings- teknisk överföring till hushållssektorn vid sidan av de 27 utgiftsområdena men som en del av de takbegränsade utgifterna. Den beräknings- tekniska överföringen påverkar den offentliga sektorns utgifter på samma sätt som de tak- begränsade utgifterna. Revideringar av utgiftsprognoserna kan för- anledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel och regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Sammantaget beräknas dessa övriga faktorer leda till att utgifterna revideras ned 2015–2018 med , , respektive . Principerna för pris- och löneomräkningen har beslutat om de grundläggande riktlinjerna för pris- och löneomräkningen (prop. 1991/92:100, bil. 1, bet. 1991/92:FiU20, rskr. 1991/92:128). För att undvika intrång och inblandning i lönerörelsen var det angeläget att skapa ett system för pris- och löneomräkning enligt vilket myndigheterna genom sitt handlande inte skulle kunna påverka kompen- sationen. Grunden för systemet har varit att det är de beslutade anslagsnivåerna för myndigheternas verksamhet som ska pris- och löneomräknas. De kostnader som räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräkningen används separata index för prisutvecklingen inom de tre nämnda utgifts- grupperna. Transfereringar som finansieras från myndighetsanslag räknas inte om inom ramen för pris- och löneomräkningssystemet. Systemet ska bidra till att skapa förut- sättningar för en produktivitetsutveckling som motsvarar den som uppnås i den privata sektorn. Av denna anledning reduceras löneindex med ett produktivitetsavdrag som motsvarar produkt- ivitetsutvecklingen i den privata tjänstesektorn. Pris- och löneomräkningen är ett generellt system med en automatisk beräkning. Systemet tar således inte direkt hänsyn till den faktiska utgiftsutvecklingen för det enskilda anslaget. För omräkningen av lönedelen i pris- och löneomräkningen beräknar Statistiska central- byrån ett arbetskostnadsindex avseende utvecklingen för tjänstemän inom tillverknings- industrin. Om inte meddelar att särskilda avsättningar har gjorts i avtalen för vissa verksamhetsområden eller yrkeskategorier får normalt alla anslag samma omräkningsindex. Arbetskostnadsindex minskas därefter med ett produktivitetsavdrag som motsvarar genom- snittet av de senaste tio årens produktivitets- utveckling inom den privata tjänstesektorn enligt nationalräkenskaperna. Det slutgiltiga löneindexet blir därmed (löneindex = arbets- kostnadsindex – produktivitetsavdrag). Detta är under det historiska genomsnittsvärdet för löneindex som ligger på . Hyresindex beräknas enligt två metoder, beroende på om avtalet för fastigheten i fråga kan omförhandlas under det avsedda budgetåret eller inte. Lokalhyror som inte kan omförhandlas under det kommande budgetåret räknas om med ett index som motsvarar av konsument- prisindexförändringen före det aktuella budgetåret. För omräkningen av hyror har omräkningstalet -0,använts. Omräkningen för hyresavtal som kan omför- handlas bygger på prisutvecklingen från det att avtalet tecknades till det att avtalet ska omförhandlas. Detta omräkningstal är individuellt för varje berört anslag och beräknas utifrån den lokala hyresutvecklingen i det område där fastigheten är belägen. Omräkningen av övriga förvaltningskostnader För omräkningen av övriga förvaltnings- kostnader används samma index för i princip alla anslag som pris- och löneomräknas. Detta index fastställs genom en sammanvägning av flera index från avseende utgifter som förekommer i samband med myndighetsutövning. För omräkningen av övriga förvaltningskostnader 2015 har omräk- ningstalet -0,använts för samtliga anslag. I tabell 8.12 visas pris- och löneomräkningen per utgiftsområde. Pris- och löne- omräkningen för varje anslag framgår av den härledningstabell som finns i respektive utgiftsområdesbilaga. Tabell 8.12 Pris- och löneomräkning Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Kultur, medier, trossamfund och bostadsförsörjning, byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Källa: Egna beräkningar. 8.3Uppföljning av utgifterna på statens budget och takbegränsade utgifter I statens budget uppgick de samlade utgifterna under samtliga utgiftsområden till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till , dvs. lägre än i budgeten. De takbegränsade utgifterna (utgiftsområde 1-25 och 27 samt utgifterna i ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget) beräknades i budget- propositionen till 1 . I den aktuella prognosen beräknas de takbegränsade utgifterna till 1 093,8 miljarder kronor , dvs. högre (se tabell 8.13). De lägre utgifterna i statens budget beror främst på att utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. bedöms bli betydligt lägre än de medel som anvisades i budgeten, framför allt till följd av att högre överkurser än beräknat förväntas uppstå vid emissioner av nominella statsobligationer i svenska kronor. I prognosen har hänsyn tagits till beslut med anledning av förslagen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:316) och till förslagen i propositionen Höständringsbudget (prop. 2014/15:2). Totalt föreslår regeringen i propositionen högre anslagsnivåer om . En del av detta belopp, , avser främst transfereringsanslag där utgiftsförändringar upp- kommit som är föranledda av att volymer eller makroekonomiska förutsättningar förändrats jämfört med den bedömning som låg till grund för anslagsberäkningen i budgetpropositionen. Genom förslag om ändringar i budgeten tillförs i dessa fall medel på befintliga anslag, utan att någon ny reform föreslås. Vidare har hänsyn tagits till nya bedömningar av volymerna i de rättighetsstyrda transfe- reringssystemen och förändrade makro- ekonomiska förutsättningar m.m. Tabell 8.13 Takbegränsade utgifter och statsskuldsräntor m.m. 2014 -13,1 -15,8 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2012/13:32). 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 3I de takbegränsade utgifterna ingår ej utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Källa: Egna beräkningar. I tabell 8.14 redovisas av beslutade ramar för utgiftsområdena, beslutade och före- slagna ändringar i budgeten, summerade per utgiftsområde, samt de prognostiserade utgift- erna för respektive utgiftsområde och för ålders- pensionssystemet vid sidan av statens budget. För vissa utgiftsområden skiljer sig de aktuella utgiftsprognoserna väsentligt från de medel som ursprungligen anvisade i budgeten (se diagram 8.4). Nedan redogörs för de viktigaste orsakerna till dessa avvikelser. Tabell 8.14 Utgifter 2014 -0,1 -0,1 Skatt, tull och exekution -0,2 -0,3 -0,2 -0,2 -0,2 Försvar och samhällets krisberedskap -1,6 -1,0 -0,8 -0,4 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -0,4 -0,4 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -2,1 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,9 -1,0 -1,5 -1,5 -1,1 -1,1 -1,1 -1,1 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande -0,1 -0,1 -0,1 Allmän miljö- och naturvård -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -0,2 -0,2 Allmänna bidrag till kommuner -15,8 -15,8 Avgiften till Europeiska unionen -1,7 -13,1 -25,2 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor -9,4 Ålderspensionssystemet vid sidan av -3,1 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statens budget enligt beslut med anledning av Budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2012/13:32). 2Där 0,0 anges har ändringsbudget beslutats eller förslag till ändringsbudget lämnats, men beloppet för utgiftsområdet totalt uppgår till . 3Anvisat på statens budget enligt beslut efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:316) samt förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2014/15:2). Källa: Egna beräkningar. Diagram 8.4 Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel på statens budget för 20141 för vissa utgiftsområden 9.Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 14.Arbetsmarknad och arbetsliv för familjer och barn -15,80 -1,5 -1,1 -1,1 -20,00 -15,00 -10,00 -5,00 1 Ursprunglig budget enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (2013/14:1 FiU10, rskr. 2013/14:139). Källa: Egna beräkningar. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel. Utvecklingen förklaras av en kraftig ökning i antalet asylsökande, framför allt från och , vilket till största del påverkar utgifterna under anslaget Ersättningar och boendekostnader. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel. Upprevideringen beror framför allt på ökade kostnader för anslaget Aktivitets- och sjukersättningar m.m. till följd av ökad medelersättning och ökat inflöde. Även utgifterna för anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. beräknas bli högre än vad som anvisats, främst på grund av ett ökat inflöde och att sjukfallen beräknas bli något längre än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel. Den främsta förklaringen till utvecklingen är en starkare konjunktur-utveck- ling än vad som förutsågs i budgetpropositionen . Den förbättrade konjunkturutveck- lingen leder till att färre blir arbetslösa, vilket medför färre personer med arbetslöshets- ersättning och aktivitetsstöd och lägre program- volymer. Andelen av de arbetslösa som är kvalificerade för arbetslöshetsersättning har också minskat något, vilket leder till minskade utgifter. garantierna har skrivits ned och styckkostnaden för aktivitetsersättning i garantierna har skrivits ned. Vidare har antalet konkurser varit lägre än vad som tidigare beräknats vilket bidrar till lägre utgifter för lönegarantiersättning. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel. Detta förklaras till största delen av att utgifterna under anslaget Studiemedel för det s.k. högre studiebidraget förväntas bli lägre än anvisade medel. Detta är en följd av att prognosen för antalet studerande med det högre bidraget kraftigt understiger den budgeterade volymen. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget, vilket förklaras av lägre resursförbrukning på flertalet anslag än vad som förutsågs i budgetpropositionen . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. De lägre utgifterna förklaras främst av att överkurser om förväntas uppstå till följd av emissioner av nominella stats- obligationer i svenska kronor, vilket är mer än vad som bedömdes i budgetpropositionen . De större överkurserna är delvis en effekt av förändringar i låneplanen, men uppstår även till följd av lägre marknadsräntor än vad som antogs i budgetpropositionen . I budgeten var den beräknade förändringen av anslagsbehållningarna inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. De totala utgifterna redovisades i statens budget som summan av utgiftsramarna och beräknings- posten Minskning av anslagsbehållningar. Denna beräkningspost uppgick i budgeten till -1,7 mil- jarder kronor, vilket innebär en minskning av statens utgifter med motsvarande belopp och att anslagsbehållningarna således förväntades öka. I den aktuella prognosen ingår emellertid förändringen av anslagsbehållningarna under respektive utgiftsområde. Förändringen av anslagsbehållningarna kan därför beräknas som skillnaden mellan prognostiserat utfall och anvisade medel, med hänsyn tagen till förslag till ändringsbudget, indragningar av anslagsmedel och medgivna överskridanden (se tabell 8.15). Tabell 8.15 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2014 Ramanslag (Från samtliga belopp har utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. exkluderats) Anvisat på ursprunglig budget2 Anvisat på vårändringsbudget för 20143 Förslag till höständringsbudget för 20144 Beräknad förändring av anslagsbehållningar -6,7 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Enligt Årsredovisning för staten 2013 (skr. 2013/14:101). 2Enligt 2013/14:1 FiU10, rskr. 2013/14:139. 3Enligt beslut efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:316). 4Enligt förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2014/15:2). Källa: Egna beräkningar. Utfallet för statens budget 2013 visar att anslagsbehållningarna det året uppgick till . kommer anslagssparandet att öka jämfört med i den mån utgifterna är lägre än anvisade medel på budgeten , eller minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel eller till följd av beslut om indragningar. I enlighet med de beslut om ändringsbudget som har fattat har de anvisade medlen ökat med sammanlagt . I propositionen Höständringsbudget (prop. 2014/15:2) föreslås ytterligare an- slagsökningar med sammanlagt (exklusive statsskuldsräntor). De beräknade indragningarna av anslagsmedel upp- går till , varav merparten berör de rättighetsstyrda transfereringsanslagen. Anslagsbehållningarna beräknas vid utgången av 2014 uppgå till (exklusive statsskuldsräntor). Därmed beräknas anslagsbehållningarna minska med mellan /14 och /15. Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld 9 Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld –Den offentliga sektorn redovisade 2013 ett underskott i det finansiella sparandet som uppgick till . Den utdragna lågkonjunkturen medför i kombi- nation med de åtgärder som vidtagits efter förslag i budgetpropositionen att den offentliga sektorns finanser försämras 2014. Underskottet beräknas 2014 uppgå till , eller av BNP. När tillväxten åter tar fart, stärks det finansiella sparandet och beräknas ett överskott om av BNP, vid den politik som regeringen föreslår och aviserar i denna proposition. –Den offentliga sektorns finansiella ställning är stark. De finansiella tillgångarna översteg 2013 skulderna av BNP. Den konsoliderade bruttoskulden uppgick av BNP, vilket med god marginal understiger referensvärdet inom EU på av BNP. –Den konsoliderade statsskulden beräknas ha uppgått till 2013. Statsskulden beräknas minska som andel av BNP samtliga år , och i nominella termer . –Det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet i kommunsektorn bedöms försämras 2014 jämfört med . Skatteunderlaget utvecklas förhållandevis svagt. Försämringen beror också på att kommunsektorn inte får det tillskott från Försäkring som den erhöll 2013. I takt med att arbetsmarknadsläget därefter successivt förbättras, stärks de ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting . Resultatet beräknas uppgå till 2014–2018. I detta avsnitt redovisas den offentliga sektorns finanser enligt redovisningsprinciperna i nation- alräkenskaperna (NR). Med offentlig sektor avses här den gamla definitionen som i NR:s nya redovisning benämns offentlig förvaltning.108 Avsnittet innehåller vidare en redovisning av utvecklingen för statens budgetsaldo och statsskulden enligt de principer som följer av budgetlagen (2011:203) och beslut om statens budget. I utgifterna på statens budget ingår en beräkningsteknisk överföring 2016–2018 till hushållssektorn till följd av att regeringen i denna proposition föreslår och aviserar 108 Skatter och statsbidrag redovisas enligt den ordning som gällde innan den genomgripande revideringen av NR . Därmed överensstämmer redovisningen bättre med redovisningen i statens budget och den kommunala redovisningen. Det innebär dock att skatter och statsbidrag för delsektorerna (staten, ålderspensionssystemet och kommunala sektorn) avviker från den nuvarande redovisningen i NR. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn och dess delsektorer påverkas emellertid inte av denna avvikelse. Redovisningen av inkomster och utgifter för den konsoliderade offentliga sektorn påverkas inte heller. budgetförstärkningar som överstiger effekten av regeringens föreslagna och aviserade budget- försvagningar. Det är regeringens avsikt att dessa medel ska användas för finansiering av framtida reformer. Den beräkningstekniska överföringen påverkar den offentliga sektorns utgifter på samma sätt som de takbegränsade utgifterna. Överföringen belastar därmed statens budgetsaldo och det finansiella sparandet i staten och i den offentliga sektorn (se även avsnitt 8.1.2). I avsnittet redovisas också en jämförelse av olika bedömares prognoser av den offentliga sektorns finansiella sparande i . Slutligen redovisas Europeiska kommissionens bedöm- ningar om finansiellt sparande och bruttoskulder i EU-länderna, och . 9.1Effekterna på de offentliga finanserna av regeringens politik Statens budget är det viktigaste verktyget för regeringen att genomföra sin ekonomiska politik och för att utöva sin finansmakt. Budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen är regeringens förslag till om hur budgetpolitiken ska utformas.