prop · H2031d2 · 2014-10-23 00:00:00 — I tabell 8.5 redovisas hur denna förändring fördelas på enskilda år och utgiftsområden. Nedan kommenteras några av de största utgifts- effekterna 2014–2018 till följd av beslutade, föreslagna eller aviserade åtgärder. Tabell 8.5 redovisar nettoförändringar mellan år. Dessa påverkas även av att tidigare satsningar eller temporära program upphör eller minskar i omfattning. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning rekommenderade Europeiska investeringsbankens styrelse att öka det inbetalade kapitalet med i syfte att öka bankens utlåningskapacitet. deltog i den föreslagna kapitalhöjningen med 2013. Eftersom detta är en engångsåtgärd beräknas utgifterna under utgiftsområdet minska med 2014 jämfört med . Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap Till följd av de reformer avseende bl.a. anskaffning av utveckling av JAS 39 E och insatsorganisationens tillgänglighet och använd- barhet i närtid som regeringen föreslår i propositionen Höständringsbudget (prop. 2014/15:2) beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2014 jämfört med . Eftersom dessa reformer avser åtgärder av engångskaraktär beräknas utgifterna under utgiftsområdet minska med 2015 jämfört med . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Till följd av de reformer avseende bl.a. bemanning inom äldreomsorgen, generell resurs- förstärkning till hälso- och sjukvården, slopad prestationsbunden vårdgaranti fria läkemedel för barn och ungdomar, cancervård samt för- lossningsvård och kvinnors hälsa som regeringen föreslår i denna proposition (se avsnitt 8.2.1) beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2015 och minska med 2016, jämfört med föregående år. upphör de tidigare beslutade tillfälliga satsningarna på patient- säkerhet, tillgänglighet och de mest sjuka äldre, vilket innebär att utgifterna under utgifts- området beräknas minska med 2015 jämfört med . Med anledning av regeringens tidigare slutna överenskommelse med om att utveckla den svenska takprismodellen för äldre läkemedel samt Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets mer aktiva arbete med att utveckla den värdebaserade prissättningen beräknas utgifterna för bidraget till läkemedelsförmånen successivt minska. Detta innebär att utgifterna under utgifts- området beräknas minska med 2014, 2015, 2016 och 2017, jämfört med föregående år. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Till följd av de reformer avseende bl.a. arbetslöshetsförsäkringen, extratjänster, trainee- jobb, utbildningskontrakt och Arbets- förmedlingens verksamhet som regeringen föreslår i denna proposition (se avsnitt 8.2.1) beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2015, öka med 2016 och minska med 2018, jämfört med föregående år. beslutade satsningar inom arbets- marknadspolitiken på bl.a. förstärkt särskilt anställningsstöd för långtidsarbetslösa gör att utgifterna ökar med 2014, 200 miljoner 2015 och minskar med 2018, jämfört med föregående år. Ett antal tidigare beslutade temporära satsningar under utgiftsområdet upphör 2015, vilket sammantaget innebär att utgifterna beräknas minska med 2015 jämfört med . De temporära satsningarna avsåg bl.a. Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag, konjunkturellt motiverade programplatser och utvecklingsanställningar inom till personer som lämnat sjukförsäkringen. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning Till följd av de reformer avseende bl.a. att vända resultaten i skolan och medel för att utöka antalet platser inom högskolan, och vuxenutbildningen som regeringen föreslår i denna proposition (se avsnitt 8.2.1) beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2015 och 2016, jämfört med föregående år. En tidigare beslutad satsning avseende forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3; rskr. 2012/13:151) innebär en beräknad ökning av utgifterna under utgifts- området med 2014, 2015 och 2016, jämfört med föregående år. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Till följd av de reformer avseende bl.a. ökade medel för värdefull natur och klimatinvesteringar i kommuner och regioner som regeringen föreslår i denna proposition (se avsnitt 8.2.1) beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2015 jämfört med . Till följd av de reformer avseende bl.a. tillskott till drift, underhåll och rekonstruktion av den svenska järnvägsinfrastrukturen samt investeringar i kollektivtrafik i tätort som regeringen föreslår i denna proposition (se avsnitt 8.2.1) beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2015 jämfört med . beslutade reformer under utgifts- området, främst efter förslag i budgetpro- positionen , avseende drift och underhåll av järnvägar och vägar samt nya investeringar, framförallt i nya järnvägar, förklarar en utgifts- ökning om ca 2015 jäm- fört med 2014 (prop. 2012/13:1, 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37). beslutade reformer avseende bl.a. infrastruktursatsningar i , i enlighet med bl.a. propositionen Förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i (prop.2013/14:76, bet.2013/14:SkU24, rskr. 2013/14:186), förklarar utgiftsökningar om ca 2016 jämfört med . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Till följd av de reformer, främst kompensationen till kommunsektorn med anledning av förslaget att slopa nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga, som regeringen föreslår i denna proposition (se avsnitt 8.2.1) beräknas utgifterna under utgiftsområdet öka med 2015 och 2016, jämfört med föregående år. Detta avser de reformer som inte motiverar en teknisk justering av utgiftstaket (se avsnitt 5.4). Ett antal tidigare beslutade reformer påverkar också utgifterna under utgiftsområdet. Utgifterna beräknas öka 2014 med jämfört med föregående år till följd av att staten kompenserar kommun- sektorn för förändringen i det kommunala utjämningssystemet. Regeringen har tidigare beslutat att kompen- sera kommuner för att gymnasiereformen som trädde i kraft inte har lett till lägre kostnader i den omfattning som tidigare för- väntats (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Åtgärden innebär att utgifterna Tabell 8.5 Utgiftsförändringar 2014–2018 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade samt nu föreslagna och aviserade åtgärder och finansieringar1 Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Minustecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. -0,10 -0,07 -0,04 -0,01 UO 2 Samhällsekonomi och -2,49 -0,17 UO 3 Skatt, tull och -0,05 -0,09 -0,01 -0,01 -0,03 -0,02 -0,02 -0,02 -0,12 UO 6 Försvar och -1,28 -0,79 -0,75 -0,46 -0,57 -0,48 -0,04 UO 9 Hälsovård, sjukvård -0,42 -1,90 -0,59 -0,28 UO 10 Ekonomisk trygghet -0,03 -0,01 UO 11 Ekonomisk trygghet UO 12 Ekonomisk trygghet -0,06 -0,10 -0,05 för familjer och barn UO 13 Integration och -0,40 -0,23 UO 14 Arbetsmarknad och -0,75 -0,08 -0,87 -0,06 UO 16 Utbildning och -0,62 -0,11 UO 17 Kultur, medier, -0,01 -0,01 UO 18 Samhällsplanering, -0,01 UO 19 Regional tillväxt -0,08 -0,73 -0,02 -0,01 UO 20 Allmän miljö- och -0,19 -0,03 -0,29 -0,19 -0,14 UO 23 Areella näringar, -0,85 -0,37 -0,05 -0,26 -0,02 UO 25 Allmänna bidrag till UO 27 Avgiften till -0,23 -0,54 Anm.: Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten ingår inte. 1 föreslagna reformer och finansieringar avser förslag i denna proposition och de förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2014/15:2) som inte avser regelstyrda transfereringsanslag (känsliga för förändringar i volymer och makroekonomiska förutsättningar). Källa: Egna beräkningar. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål Pris- och löneomräkningen av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål ökar utgifterna med 2014 och med 2015 (se tabell 8.4). – 2018 förväntas den årliga omräkningen uppgå till . Omräkningen för ett visst år baseras på pris- och löneutveckli- ngen . Metoden för pris- och löneomräkningen beskrivs närmare i avsnitt 8.2.3. De statliga utgifterna påverkas av den eko- nomiska utvecklingen i och omvärlden, eftersom flera anslag räknas upp med den allmänna pris- och löneutvecklingen. Makro- ekonomiska förändringar bidrar sammantaget till att de takbegränsade utgifterna ökar med jämfört med . – 2018 ökar utgifterna till följd av makro- ekonomiska förändringar med 11, 19, 26 respektive jämfört med föregående år. Flera transfereringssystem riktade till hushållen följer den allmänna pris- och löne- utvecklingen, t.ex. sjukpenningen, föräldra- penningen, sjuk- och aktivitetsersättningen samt garantipensionen. Det låga resursutnyttjandet till följd av den ekonomiska krisen förde med sig en svagare pris- och löneutveckling än normalt 2012 och 2013. Även 2014 bedöms utvecklingen av prisbasbeloppet och inkomstbasbeloppet bli dämpad. Därmed ökar även transfererings- utgifterna relativt långsamt till följd av dessa faktorer. Biståndsramens storlek under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd bedöms varje år 2014-2018 motsvara av den förväntade bruttonationalinkomsten (BNI) så som BNI har beräknats. infördes en ny EU-förordning som medförde redo- visningstekniska förändringar i beräknings- metoden för BNI. Enligt den nya beräknings- metoden motsvarar biståndsramen av beräknad BNI. Utvecklingen av BNI enligt den tidigare definitionen bedöms leda till en ökning av biståndet med ca 2013–2018. Större delen av de makroekonomiska förändringarna 2014–2018 beror på utgifts- förändringar i ålderpensionssystemet. De inkomstgrundade pensionerna följer normalt sett inkomstindex, vilket speglar de tre senaste årens reala genomsnittliga inkomstutveckling, med tillägg för inflationen . befinner sig ålderspensions- systemet i en period av balansering, vilket innebär att pensionerna i stället följer balans- index, vilket påverkas av inkomstindex och det s.k. balanstalet. Makroekonomiska faktorer bedöms få en relativt begränsad påverkan på pensions- utgifterna . Den svaga utvecklingen av pensionerna 2014 beror på en relativt liten ökning i inkomstindex, som balans- talet är under 1,0000 detta år. Därefter väntas makroekonomiska faktorer öka utgifterna för ålderspensionssystemet med 2015, 2016, 2017 och 2018. beräknas pensionerna främst höjas till följd av ett högre inkomstindex. väntas balansindex bli högt, vilket leder till en högre ökningstakt av pensionsutgifterna detta år. bedöms pensionssystemet lämna balans- eringsfasen. Den höga ökningstakten av pen- sionsutgifterna och 2018 beror främst på att inkomstindex ökar relativt snabbt dessa år. De arbetsmarknadsrelaterade utgifterna minskar mot slutet av prognosperioden Antalet arbetslösa beräknas vara i princip oförändrat 2014 jämfört med , och väntas därefter sjunka –2018, vilket bidrar till att volymerna i de arbetsmarknadsrelaterade transfereringssystemen och programkostnaderna minskar. I takt med de fallande volymerna väntas också utgifterna minska, vilket inledningsvis motverkas av ökade styckkostnader i arbets- marknadspolitiska program och insatser (se diagram 8.2). Diagram 8.2 Utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program1 samt antalet helårs- ekvivalenter i arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program 2013–2018 Utgifter (vänster axel) Antal helårsekvivalenter (höger Anm.: Utfall 2013 och beräknade utgifter/volymer 2014–2018. 1 Avser utgifter på anslagen 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Källa: Egna beräkningar. Tabell 8.6 Helårsekvivalenter i vissa ersättningssystem 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning eller etableringsersättning räknas till sjuk- och rehabiliteringspenning respektive etableringsersättning. I tabellen anges därför endast volymer . 4Avser åldersgruppen 20–. Källa: Egna beräkningar. En stor del av förändringen av de takbegränsade utgifterna –2018 förklaras av andra faktorer än av beslutade, föreslagna och aviserade reformer, pris- och löneomräkningen, samt övriga makroekonomiska förändringar. Dessa övriga faktorer medför att utgifterna ökar med 14, 16, 5 respektive 2014–2017 i förhållande till föregående år. bidrar övriga faktorer inte till några större utgiftsförändringar jämfört med föregående år. Utgiftsökningarna 2014–2017 är framför allt hänförliga till ökade volymer inom utgifts- områdena 8 Migration, 13 Integration och jämställdhet, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och ålderspensionssystemet. beräknas volymökningarna trappas av, vilket återspeglas i lägre utgiftsökningar dessa år. I motsatt riktning verkar minskade volymer inom vissa regelstyrda transfereringssystem 2014–2018. Minskningarna beror främst på att färre personer beräknas få garantipension och sjukersättning . Nedgången i utgiftsökningen beror främst på att EU-avgiften det året förväntas bli mycket lägre än föregående år till följd av retroaktiva rabatter. Större delen av utgiftsökningen beror sedan på att EU- avgiften återgår till ett normalläge. En förklaring till utgiftsutvecklingen är att utgifterna under utgiftsområde 8 Migration och utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet påverkas av stora förändringar i antalet asylsökande. Antalet inskrivna asylsökande beräknas öka 2014–2016 för att sedan sjunka något 2017 och 2018 (se tabell 8.7). Nivåerna beräknas dock förbli mycket höga jämfört med under hela prognosperioden. Det finns ett flertal samverkande faktorer som ligger till grund för de höga prognoserna. Främst handlar det om ökningar av antalet asylsökande från och , men också från . Detta medför stora utgiftsökningar under utgifts- område 8 Migration framför allt . ökar utgifterna i något lägre grad, för att därefter minska i och med att antalet inskrivna asylsökande sjunker. Utgifterna beräknas dock vara fortsatt höga i förhållande till 2013, något som delvis motverkas av lägre utgifter under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, eftersom en del av kostnaderna för flyktingmottagning avräknas från biståndet. Antalet asylsökande påverkar utgifterna under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet med viss fördröjning. Utgifterna beräknas öka med 2013– 2017, inte minst till följd av att det skett en ökning i antalet ensamkommande barn, vilket medför stora utgiftsökningar i kommun- mottagandet framåt. Färre personer med sjukersättning, fler personer med sjukpenning Sjukfrånvarons nivå, mätt som sjukfall, bestäms både av hur många som blir sjukskrivna (inflödet) och av hur länge sjuk- skrivningen pågår (varaktigheten). Den sam- mantagna sjukfrånvaron, mätt med ohälso- talet105, minskade kraftigt –2013. planade emellertid nedgången ut. Volymerna i sjukpenning har ökat , som antalet personer med sjuk- ersättning fortsatt att minska. 105Ohälsotalet anger hur många heldagar befolkningen (16–) i genomsnitt uppbär sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning. åren prognostiseras antalet sjuk-penningdagar fortsätta öka, dock med en avtagande öknings- takt (se tabell 8.7). Antalet personer med sjuk- ersättning beräknas fortsätta minska (se tabell 8.6). Det beror framför allt på att många personer med sjukersättning fyller och övergår till ålders- pension samt på att nybeviljandet av sjukersättningar är relativt lågt. De samlade utgifterna under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning beräknas sammantaget öka –2018 (se diagram 8.3). Att utgifterna ökar trots att den totala sjukfrånvaron, mätt som helårsekvivalenter, minskar beror på att ersättningsnivåerna i systemen räknas upp med den allmänna pris- och löneutvecklingen (se ovan under Övriga makroekonomiska för- ändringar). Diagram 8.3 Utgifter för sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning1 samt antalet helårsekvivalenter i sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning 2013–2018 Utgifter (vänster axel) Antal helårsekvivalenter (höger Anm.: Utfall 2013 och beräknade utgifter –2018. 1 Avser utgifter på anslagen 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. och 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Källa: Egna beräkningar. Fler barn och pensionärer Antalet personer med inkomst- och tilläggs- pension beräknas öka markant framöver, vilket huvudsakligen beror på demografiska faktorer. Allt fler nytillkomna pensionärer kommer att få inkomstgrundad pension och generellt en högre inkomstgrundad pension än dagens ålders- pensionärer. De nytillkomna pensionärerna väntas därför inte erhålla garantipension och bostadstillägg i samma utsträckning som dagens pensionärer. Som en följd av detta väntas antalet pensionärer med garantipension eller bostads- tillägg minska något . Antalet uttagna dagar med föräldrapenning har ökat kontinuerligt och beräknas fortsätta att öka med 2013–2018. Ökningen beror framför allt på att fler barn föds. Det ökade barnafödandet medför även att antalet barnbidrag väntas öka med 2013–2018. Avgiften till Europeiska unionen är oförändrad 2018 jämfört med men fluktuerar mycket mellan åren. Avgiften är lägre 2016 jämfört med till följd av att retroaktiva rabatter på medlemsavgiften väntas realiseras detta år. Tabell 8.7 Volymer inom olika transfereringssystem 38,3%kv 38,9%kv 61,7%m 61,1%m 46,1%kv 46,1%kv 53,9%m 53,9%m 62,5%kv 62,9%kv (netto), miljoner 37,5%m 37,1%m penningdagar (netto), 65,8%kv 67,5%kv 34,2%m 32,5%m 59,4%kv 59,6%kv 40,6%m 40,4%m 47,0%kv 46,6%kv 53,0%m 53,4%m 54,2%kv 54,2%kv 45,8%m 45,8%m 80,1%kv 80,2%kv 19,9%m 19,8%m 79,0%kv 78,5%kv 21,0%m 21,5%m 52,2%kv 52,2%kv 47,8%m 47,8%m 49,6%kv 49,8%kv 50,4%m 50,2%m 92,1%kv 91,6%kv 7,9%m 8,4%m penningdagar (netto), 75,6%kv 75,2%kv 24,4%m 24,8%m 58,8%kv 55,2%kv (netto), miljoner 41,2%m 44,8%m 46,0%kv 48,0%kv 54,0%m 52,0%m 48,5%kv 48,5%kv 51,5%m 51,5%m 59,6%kv 59,3%kv 40,4%m 40,7%m Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundat till närmaste hundratal om inte annat anges. Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, vilka redovisas i avsnitt 4. 1 Bruttoräknat antal. Avser volymer som ligger till grund för anslagets utgiftsprognos, vilket kan avvika från volymer bakom anslagsprognosen. När stödtagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Nettoräknat var antalet studiemedelstagare 467 200 personer 2012 och 472 000 personer 2013. Källa: Egna beräkningar. 8.1.4Risker för annan utgiftsutveckling kommer att söka asyl är förknippade med en hög Det finns betydande risker för en annan utgiftsutveckling än den som förutses i prognosen. Såväl den ekonomiska utvecklingen som antalet personer i olika transfereringssystem kan komma att bli annorlunda än vad som bedöms i denna proposition, vilket skulle innebära utgiftsförändringar inom en rad områden. Dessa utgiftsrisker beskrivs nedan. Sjukfrånvaron svår att prognostisera Sjukfrånvaron har historiskt varierat mycket kraftigt, vilket gör att den är svår att prognostisera. Regeringen har oftast använt en prognosmetod som relativt mekaniskt anpassar prognosen till senast kända utfall. När t.ex. inflödet har ökat går det relativt väl att förutse vilken effekt det kommer att ha på de långsiktiga utgifterna. Däremot är det mycket svårare att förutse om inflödet kommer att öka eller inte . Detta har inneburit att det funnits en tendens att underskatta både ned- och uppgångar. Att försöka förutse när en vändning kommer innebär dock att det introduceras ett stort mått av osäkerhet i prognosen. Som ett exempel underskattades utgifterna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning med i regeringens första prognos (prop. 2010/11:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 8.1.2). I nuvarande prognos har regeringen antagit att den höga tillväxttakten för nya sjukfall (som pågår i minst ), (), kommer att avta till 2014. Längre fram i prognosperioden baseras beräkningarna på ett nyinflöde i nivå med , men med en årlig uppräkningstakt i linje med befolkningsökningen. Osäkerheten gäller även varaktigheten. I nuvarande prognos antas sjukfallen pågå längre än vad de bedömdes göra ekonomiska vårproposition, till följd av att de senast kända utfallen indikerar detta. Antalet asylsökande beror främst på förändringar i omvärlden Utgiftsutvecklingen under utgiftsområde 8 Migration och utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet avgörs huvudsakligen av hur många som söker asyl i , andelen som får uppehållstillstånd och av antalet anhörig- invandrare. Prognoser över hur många som grad av osäkerhet. Antalet asylsökande kan variera kraftigt från till ett annat. har antalet asyl- sökande varierat mellan 17 500 och 54 300 sökande . Variationen förklaras av om- världsförändringar (situationen i ursprungs- länder och i andra mottagarländer), samt för- ändringar av svensk politik och rättspraxis. Utvecklingen har drivits av bl.a. kriser i och samt av visumlättnader för västra . har den relativa ekonomiska utvecklingen i mot- tagarländerna också spelat en allt större roll. I och med den ekonomiska krisen i kan framstå som en mer attraktiv destination än många andra europeiska länder. Antalet asylsökande som kommit till ökade kraftigt . Denna ökning förväntas fortsätta 2014. fram t.o.m. har Migrations- verket tagit emot drygt 60 000 ansökningar om asyl. Det är en ökning med drygt 35 000 personer jämfört med . Utgifterna under utgiftsområde 8 Migration samt utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet underskattades med respektive i regeringens första prognos (prop. 2010/11:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 8.1.2). Makroekonomiska förändringar ger stor effekt på utgifterna för ålderspensionssystemet Utgiftsprognosen för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget är på medellång sikt behäftad med stor osäkerhet eftersom den till stor del styrs av den makroekonomiska utveck- lingen och inkomstpensionssystemets finansiella ställning. befinner sig pensions- systemet i balansering, vilket innebär att pensionerna inte uppräknas i takt med inkomst- index utan följer balansindex (se avsnitt 9.2.2). Systemet med balansering har skapat stora svängningar i utgifterna mellan år, exempelvis ökade de kraftigt (4,). Ökningen har bidragit till en försvagning av pensions- systemets finanser, vilket lett till en sänkning av de utbetalda pensionerna 2014. Volatiliteten gör att utgifterna är svåra att prognostisera. Exempelvis underskattades pensionsutgifterna med 6,4 miljarder kronor i regeringens första prognos (prop. 2010/11:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 8.1.2). I nuvarande prognos förväntas ålderpensionssystemet lämna balans- eringsfasen 2017, för att därefter återigen uppräknas i takt med inkomstindex. Även prognosen för avgift till Europeiska unionen är behäftad med viss osäkerhet. Storleken på avgiften beror på de faktiska utgifterna på EU-budgeten och hur stor andel av denna som ska finansiera. EU:s årsbudget beslutas först eller december året före budgetåret. Dessutom tillkommer ändringsbudgetar som beslutas . Hur stor andel av budgeten som ska finansiera påverkas bl.a. av hur tillväxt utvecklar sig i förhållande till övriga medlemsstater. Vidare påverkas avgiften av storleken på och utveck- lingen av mervärdesskattebas, samt av inkomster från tulluppbörden. Exempelvis blev utfallet på avgiften högre än regeringens första prognos (prop. 2010/11:1 Förslag till statsbudget, finans- plan m.m. avsnitt 8.1.2). Antalet personer som försörjs genom sociala ersättningar och bidrag Mot slutet av prognosperioden beräknas antalet personer som försörjs genom sociala ersätt- ningar och bidrag, mätt med s.k. helårs- ekvivalenter, minska.106 Minskningen beror på lägre volymer i de arbetsmarknadsrelaterade försörjningssystemen samt i sjuk- och aktivitets- ersättningen och det ekonomiska biståndet.