prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — Exempel på tidigare insatser är bl.a. ökade basanslag och insatser för yngre forskare samt goda anställningsvillkor och forskningsmiljöer. Ökade anslag till universitet och högskolor De statliga anslagen till universitet och hög- skolor för forskning och utbildning på forskar- nivå utgör basen för den forskning som bedrivs vid lärosätena. Universitet och högskolor ansvarar för den nyfikenhetsstyrda grundforsk- ningen, men också delar av den behovs- motiverade forskningen. Staten ställer höga krav på att den forskning som bedrivs ska hålla hög kvalitet och att den kan bidra till samhällets ut- veckling, offentliga verksamheters effektivitet och näringslivets konkurrenskraft. Det är viktigt att universitet och högskolor ges förutsättningar att kunna fatta långsiktiga beslut, vilket bl.a. innebär att lärosätena bör ha ett stort eget handlingsutrymme för bedömningar och prio- riteringar av vilken forskning som ska bedrivas vid ett lärosäte och på vilket sätt. Genom anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå skapas möjlighet att ge goda villkor för forskare i form av tryggare finansiering och fler anställningar. Anslagen fyller också en betydelsefull funktion för att möjliggöra ett risk- tagande där det krävs större långsiktighet än vad kortare projektbidrag kan ge. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) gjordes bedömningen att anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor bör öka i nivå med totalt –2016 och beräknas ytterligare anvisas till anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå. Förslag till fördelning av dessa medel kommer att lämnas i budgetpropositionen . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I budgetpropositionen föreslås inga förändringar i fördelningen av anslagen till forsk- ning och utbildning på forskarnivå. För att forskning och utbildning effektivt ska bidra till samhällets utveckling och globala konkurrenskraft är universitets och hög- skolors samverkan med det omgivande samhället av stor betydelse. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades därför för detta ändamål en ökning av anslags- nivån för forskning och utveckling till Verket för innovationssystem med totalt 60 miljonerkronor 2013–2016. Regeringen föreslår därmed en ökning av anslaget på . Medlen ska användas för finansiering av universitets och högskolors forskning och forskarutbildning utifrån bedömning av kvalitet i samverkan med det omgivande samhället i termer av relevans och nyttiggörande. För att stärka de svenska universiteten och högskolorna och höja kvaliteten på forskningen presenterades i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) flera samverkande insatser för permanenta eller långvariga rekryteringar av framstående forskare, såväl etablerade forskare som bedriver forskning på högsta nivå som framstående unga forskare. För att attrahera internationellt framstående forskare att placera sin forskning i har i uppdrag att ge stöd till uni- versitets och högskolors internationella rekry- tering (U2013/1699/F). Regeringen föreslår att forskningsanslag bör öka med 2015 för detta ändamål, vilket är lägre jämfört med vad som presenterades i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). beräk- nas en ökning med , vilket är lägre jämfört med ovan- stående proposition. beräknas en sänk- ning på jämfört med för ändamålet framstående forskare, vilket blir en sänkning med totalt jämfört med ovanstående proposition. Ökade medel till forskningsråden För att öka möjligheter att finansiera forskning av hög kvalitet bör anslaget till myndigheten öka. Därför presenterades en ökning av anslagsnivån till i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) med totalt –2016. Regeringen föreslår därmed att Vetenskaps- rådets forskningsanslag bör öka med 2015. 9.10.3Forskning för näringsliv och samhälle Det finns ett antal områden där samhälle och näringsliv har ett långsiktigt behov av tillgång till hög kompetens och där svensk forskning håller hög kvalitet. I propositionen Ett lyft för forsk- ning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) presentera- des därför en satsning på ett antal strategiska forskningsområden. Regeringen föreslår att Verket för innova- tionssystem () bör få ett ökat anslag med 2015 för riktade sats- ningar inom, gruv-, mineral- och stålforskning, se vidare utg.omr. 24, avsnitt 3.8.2. Flera av de stora samhällsutmaningarna är kopplade till miljöer och samhälls- planering, som är centrala från hållbarhets- synpunkt, miljömässigt, socialt och ekonomiskt. Regeringen föreslår därför att Forsknings- rådet för miljö, areella näringar och samhälls- byggande (Formas) anslag bör öka med 2015 för forskning om håll- bart samhällsbyggande. Vidare föreslår regeringen att Formas anslag bör öka med 2015 för forsk- ning om ett ökat nyttjande av skogsråvara och biomassa för att bl.a. ersätta fossil råvara till nya biobaserade produkter, se vidare utg.omr. 23, avsnitt 3.1.25. Livsvetenskap, vilket ofta benämns med det engelska uttrycket life science, omfattar veten- skapliga studier av levande organismer. Verk- samheterna inom livsvetenskaperna syftar till att förbättra liv och hälsa och är ofta tvärveten- skapliga till sin natur. Livsvetenskap är enligt regeringens mening ett av viktigaste framtidsområden av flera skäl. Svensk livsvetenskaplig forskning håller inom ett antal områden högsta internationella klass. Dessutom är branschen en av landets mest forskningsintensiva och utveckling och produk- tion av läkemedel och utveckling av medicin- teknik och bioteknik är områden där traditionellt står sig starkt. För att stärka konkurrenskraft fram- över anser regeringen att det behövs en rad åt- gärder som främjar forskning av hög klass i hela spektret från grundläggande forskning till klinisk och praktiknära forskning och som förbättrar kopplingen mellan dessa. Dessa åtgärder syftar till att gynna samverkan mellan universitet och högskolor, näringsliv, hälso- och sjukvård samt omsorg. För en beskrivning av livsvetenskap som strategiskt område, se utg. omr. 24 avsnitt 3.6. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades ett antal sats- ningar inom området livsvetenskap under perio- den –2016 på totalt . Science for Life Laboratory Det nationella centrumet för livsvetenskaplig forskning, Science for Life Laboratory () är ett vetenskapligt centrum för storskaliga gen- och proteinstudier inom molekylärbiolo- gisk och medicinsk forskning. SciLifeLab finansieras delvis genom den sats- ning på strategiska forskningsområden som pre- senterades i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). ska utvärdera SciLifeLab i sin helhet (U2014/866/F). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Nytt avtal om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården () Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att godkänna ett avtal mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Skälen för regeringens förslag: Avtalet mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forsk- ning och utveckling av hälso- och sjukvården, det s.k. , är en viktig länk mellan staten och landstingen när det gäller ansvaret för utbildning av läkare och för den kliniska forsk- ningen. Avtalet som ingicks reglerar frågor om samarbete och ersättning för läkarutbildning, medicinsk forskning och ut- veckling av hälso- och sjukvården. sades upp av staten och upphör att gälla vid utgången av 2014. Staten ingick ett nytt avtal om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjuk- vården med , Lands- tinget i län, , läns landsting, Västra , läns landsting och Väster- bottens läns landsting. Det nya gäller fr.o.m. under förutsätt- ning att bemyndigar regeringen att godkänna avtalet och att det dessutom godkänns av berörda landsting. Regionala avtal mellan berörda universitet och landsting ska ha ingåtts före . Om så inte har skett upp- hör avtalet att gälla gentemot berört landsting. Avtalet gäller tills vidare med en uppsägningstid . Staten har dock rätt att med omedelbar verkan säga upp avtalet gentemot ett landsting som inte har åtgärdat brister i universitetssjuk- vården enligt en särskild bestämmelse i avtalet. Genom avtalet har parterna kommit överens om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjuk- vården. Vidare har parterna enats om statens ersättning för landstingens åtagande att med- verka i utbildning av läkare och klinisk forsk- ning, den så kallade ALF-ersättningen. Genom detta avtal är parterna överens om att gemen- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 samt främja hälso- och sjukvårdens utveckling genom ett fördjupat och vidgat samarbete inom forskning, utbildning och utveckling. Parterna är vidare överens om att sträva mot en ökad sam- ordning och koncentration av de resurser som görs tillgängliga i samarbetet. För att skapa goda förutsättningar för forsk- ning och utbildning ska berörda universitet delta i organisering och ledning av verksamheten i den del av hälso- och sjukvården som utformas med särskild hänsyn tagen till forskningens och utbildningens behov. Denna verksamhet som är en gemensam angelägenhet för berörda landsting och universitet betecknas i avtalet universitets- sjukvård. I avtalet framgår att universitetssjuk- vårdens miljöer kännetecknas av hälso- och sjukvård av hög kvalitet, sjukvårdshuvud- mannens uttalade uppdrag för forskning och ut- bildning, innovativ kultur och en incitaments- struktur för kunskapsutveckling. Det regionala samarbetet ska bygga på gemen- samt utarbetade visioner och målsättningar för den verksamhetsintegrerade utbildningen av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Det centrala avtalet förutsätter regionala avtal mellan berörda universitet och landsting. I det centrala avtalet regleras vad de regionala avtalen ska innehålla. För att främja hög kvalitet på den kliniska forskningen införs en ny modell för fördelning av ALF-ersättningen till landstingen för med- verkan i den kliniska forskningen. En viss pro- cent av den totala ersättningen för klinisk forsk- ning ska utgå som ett grundbelopp till lands- tingen. Resterande andel av ersättningen fördelas utifrån återkommande utvärderingar av den kliniska forskningens kvalitet. –2018 mäts denna kvalitet genom en biblio- metrisk utvärdering. För att ge landstingen tid för anpassning införs den nya resursfördelnings- modellen gradvis och en särskild ersättning för- delas 2016–2018 till de landsting som i den kva- litetsbaserade fördelningen får en minskad er- sättning för klinisk forskning jämfört med . införs en utvecklad modell för resursfördelning baserad på expertbedöm- ning av olika underlag och indikatorer såsom forskningens förutsättningar, den genomförda forskningens kliniska betydelse och en biblio- metrisk utvärdering. Senast vid utgången av 2016 ska parterna ha kommit överens om den utveck- lade modellen för resursfördelning som ska gälla . Denna nya modell ska användas för fördelning av av ALF-ersättningen för den kliniska forskningen. läns landsting ingår som en ny avtals- part och tillförs särskilda medel i form av ett grundbelopp för klinisk forskning. Till följd av att den nya kvalitetsbaserade resursfördelnings- modellen kommer att införas, kommer det även att krävas ytterligare medel för det inledningsvis. forskning ökar med 2015 och beräknar ytterligare en ökning med 2016, 2017 och . Nationell samordning av kliniska studier Klinisk forskning är viktigt för utvecklingen av hälso- och sjukvården och för att ska vara attraktivt för näringslivet inom branschen. Kliniska studier av läkemedel, medicintekniska produkter eller behandlingsmetoder har varit en svensk styrka, men har allt färre kliniska läkemedelsprövningar genom- förts. Regeringens uppfattning är att det finns behov av att utforma en tydligare samverkan för att stimulera kliniska studier av hög kvalitet. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) gjordes bedömningen att en nivå- höjning på totalt bör göras –2016 för att skapa ett system för nationell samordning, rådgivning och stöd till den kliniska forskningens aktörer för att förbättra förutsättningarna för kliniska studier. För att klargöra hur medlen bör användas utsåg den förra regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå ett system för nationell samordning, rådgivning och stöd till den kliniska forskningens aktörer (dir. 2013:64). Utredaren föreslog bl.a. etablering av ett nationellt stöd- och samordningssystem, byggt på samarbete mellan sex regionala stöd- funktioner och en ny nationell nämndmyndig- het, förenklingar i de regulatoriska processerna samt förbättring av statistikinsamlingen inom området. Betänkandet Starka tillsammans (SOU 2013:87) har remissbehandlats och avsikten är att ett system för samordning av kliniska studier ska vara på plats inom . har därför fått i uppdrag (2014/5374/F) att inrätta en kommitté för nationell samordning av kliniska studier. har fått i uppdrag (U2012/7074/F) att inrätta ett program för stöd av klinisk behandlingsforskning motiverad av hälso- och sjukvårdens behov för att kunna ge patienter effektiv och säker behandling och underlätta samverkan mellan flera aktörer. En kommitté för klinisk behandlingsforskning har inrättats vid . I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades en ökning av anslagsnivå på totalt –2016 för detta ändamål. Regeringen föreslår därmed att Vetenskaps- rådets forskningsanslag bör öka med 2015 för ändamålet klinisk behandlings- forskning. En förutsättning för statens fortsatta satsning är att sjukvårdshuvudmännen bidrar med mot- svarande finansiering. Storskalig infrastruktur för forskning är ofta för dyr att konstruera och driva för enskilda läro- säten och ibland även för enskilda länder. För att skapa tillgång till den mest dyrbara infra- strukturen för forskning kan det således krävas både nationell och internationell samordning och finansiering. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades satsningar inom området infrastruktur för perioden –2016 på sammantaget . Regeringen föreslår därmed att Vetenskaps- rådets forskningsanslag bör öka med 2015 för detta ändamål. European Spallation Source (ESS) European Spallation Source (ESS) projekteras i . ESS är en s.k. spallations- källa för neutronstrålning och är en av de största satsningarna på forskningsinfrastruktur som har skett i under . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Anläggningen kan jämföras med ett gigantiskt mikroskop där struktur och funktion kan studeras hos många olika typer av material. Konstruktionen av ESS har 2012 projekterats att kosta för perioden –2025. har erbjudit sig att finansiera av den totala kostnaden, motsvarande ca . Även vissa kostnader för drift kommer att uppstå redan under konstruk- tionsperioden. Av andel av konstruktionskostnaden kommer stå för . Fram beräknas att ha utbetalats som kapitaltillskott till för konstruktionen. Det gör att det kvarvarande ekonomiska åtagandet, enligt de föreslagna stadgarna till ett konsortium för konstruktionen av European Spallation Source, uppgår till för staten för konstruktionen av ESS. Se även bemyndigande, som bl.a. inkluderar ESS, i höständringsbudgeten , se avsnitt 2.2.12. Totalt 16 länder deltar i förberedelserna för konstruk- tionen av ESS. och har beslutat att delta i och finansiera ESS. Sammantaget innebär detta att av kostnaderna för kon- struktionen kommer att finansieras av , och . När det gäller övriga medel är avsikten att de ska tillföras från andra medlemsländer. Den förra regeringen avslutade förhandlingarna med flertalet av de länder som avser att delta i konstruktionen och driften av ESS. Anläggningen har i det närmaste full finansiering från medlemsländerna med av konstruktionskostnaderna täckta för perioden –2025. Förhandlingar pågår om återstående finansiering. har tillsammans med ett antal partner- länder ansökt om att kommissionen beslutar om inrättandet av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur, ett s.k. Eric-konsortium (U2014/5622/F). Ett Eric-konsortium är en associationsform som är särskild anpassad för forskningsinfrastrukturer vars huvuduppgift ska vara att inrätta och driva en forskningsinfra- struktur på icke-ekonomiska grunder. Enligt vad som presenterades i de två senaste forskningspropositionerna (prop. 2008/2009:50) och (prop. 2012/13:30) anvisades Vetenskaps- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rådet i budgetpro- positionen och ytterligare föreslås anvisas . Vidare föreslås över- föras till från regeringens för- fogande , se vidare under Regeringens övervägande avsnitt 10.3.1. Utöver finansiering från och kommer även att bidra med medel till finansieringen för kon- struktionen av ESS. Sammantaget beräknas detta finansiera andel av kostnaderna, inklusive drift- kostnader, för ESS –2025. Bemyndigande om kapitaltillskott till och bidrag till ett konsortium för konstruktionen och driften av European Spallation Source Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om kapitaltillskott till och bidrag till ett konsortium för konstruktionen och driften av European Spallation Source på sammantaget högst . Skälen för regeringens förslag: bildades det svenska aktiebolaget () som ska planera, uppföra och driva en forsknings- anläggning för en spallationskälla (prop. 2009/10:1, utg. omr. 16, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Bolaget ägs till av den svenska staten och till av den danska staten. Fram till bildandet av bolaget ingick ESS-verksamheten som en del av . Med anledning av budgetpropositionen bemyndigades regeringen att besluta om medlem- skap i ett s.k. Eric-konsortium för konstruk- tionen och driften av forskningsanläggningen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104). Den förra regeringen beslutade således om ett sådant medlemskap (U2014/5622/F). Verksamheten i avses att ombildas till ett Eric-konsortium . Det är dock osäkert när som konsortiet kommer att vara inrättat av kommissionen. Ut- betalningar till bolaget görs i form av kapital- tillskott tills dess att ett konsortium har bildats, då utbetalningarna kommer att ske i form av bidrag till konsortiet i stället. bör ett kapitaltillskott tillskjutas bolaget och bidrag utbetalas till ett konsortium för konstruktionen och driften av European Spallation Source om totalt högst . Regeringen avser att belasta anslaget 3:1 : Forskning och forsknings- information med högst och anslaget 2:6 : Forskning och forskarutbildning med högst . Regeringen bör mot denna bakgrund be- myndigas att besluta om kapital- tillskott till och bidrag till ett konsortium för konstruk- tionen och driften av European Spallation Source på sammantaget 700 miljoner konor. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att på bolagsstämma i rösta för att överlåta samtliga eller delar av bolagets tillgångar och skulder till det konsortium för europeisk forskningsinfra- struktur som avses bedriva den verksamhet som bedrivs av bolaget och vidta de åtgärder som är nödvändiga för att avveckla bolaget genom likvidation vid tillfälle som regeringen finner lämpligt. Skälen för regeringens förslag: Europeiska unionens råd antog 2009 förordningen (EG) nr 723/2009 av om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium). Syftet med förordningen är att det ska bli lättare att inrätta och driva europeiska forsknings- infrastrukturer på icke-ekonomiska grunder. Genom förordningen skapades ett nytt instru- ment på EU-nivå för inrättande av forsknings- infrastrukturer vars status som juridisk person erkänns i samtliga medlemsstater. bildades det svenska aktiebolaget () som ska planera, uppföra och driva en forsk- ningsanläggning för en spallationskälla. Bolaget ägs till av den svenska staten och till av den danska staten. I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 utg.omr. 16, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126) redovisades att arbetet med att uppdatera projektplanen för spallationskällan bäst sker inom ett bolag som ägs av de deltagande länderna. På detta sätt ansågs ett internationellt ägande kunna åstadkommas inom en organisationsform som tillåter delägande och deltagande av flera parter. Bolagsformen bedöm- des dels ge delägarna ett inflytande över kon- struktionsprocessen, dels göra åtagande, som inledningsvis var att vara huvudägare i bolaget, tydligare gentemot övriga intressenter. De 16 partnerländerna som deltar i för- beredelserna för konstruktionen av spallations- källan har enats om att ett Eric-konsortium är en mer ändamålsenlig organisationsform för verk- samheten. Den förra regeringen bedömde att det internationella forskningssamarbetet och finans- ieringen av konstruktionen av spallationskällan underlättas genom att verksamheten bedrivs i ett Eric-konsortium. Som angivits ovan är ett Eric- konsortium en juridisk person som erkänns i alla EU:s medlemsstater och denna organisations- form erbjuder en flexibilitet som innebär att konsortiet kan anpassas till infrastrukturens specifika behov. Exempelvis erbjuder organisa- tionsformen relativt stor frihet i fråga om sammansättning av konsortiets organ, deras uppgift, ansvar och beslutsförfaranden, vilket underlättar ett sådant gränsöverskridande sam- arbete som det här är fråga om. Dessutom erbjuder organisationsformen vissa privilegier i fråga om mervärdesskatt och punktskatter. Ett Eric-konsortium har till huvuduppgift att inrätta och driva en forskningsinfrastruktur på icke-ekonomiska grunder. För att främja innovation samt överföring av kunskaper och teknik får ett Eric-konsortium emellertid bedriva viss begränsad ekonomisk verksamhet om den har nära samband med konsortiets huvuduppgift och inte hindrar denna från att utföras. Statens inflytande över styrningen av konsortiet sker genom att staten ingår i en medlemsförsamling som är det organ som har full beslutanderätt, inbegripet rätt att anta budgeten. Det kan också noteras att ett inrättande av ett Eric-konsortium med största sannolikhet innebär en snabbare process än att skapa en internationell organisation i traditionell mening. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ett Eric-konsortium för konstruktionen och driften av spallationskällan beräknas kunna inrättas genom beslut av kommissionen . Regeringen har be- myndigats att besluta om medlemskap i kon- sortiet (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104). Den förra regeringen har beslutat om ett sådant medlem- skap (U2014/5622/F). ESS AB:s tillgångar och skulder bör överlåtas till konsortiet när detta har inrättats. Därefter bör avvecklas genom likvidation. Det bör ankomma på regeringen att avgöra tidpunk- ten för avvecklingen, eftersom den är beroende av att kommissionen fattar ett beslut om inrättandet av Eric-konsortiet samt att ESS AB:s verksamhet flyttas till konsortiet. Mot denna bakgrund bör regeringen be- myndigas att på bolagsstämman i rösta för att överlåta samtliga eller delar av bolagets tillgångar och skulder till det konsortium för europeisk forsk- ningsinfrastruktur som avses bedriva den verk- samhet som bedrivs av bolaget och vidta de åtgärder som är nödvändiga för att avveckla bolaget genom likvidation vid tillfälle som regeringen finner lämpligt. Röntgenljuskällan är på väg att färdig- ställas i . Anläggningen började byggas och beräknas vara klar . Kostnaderna för markarbeten, byggnader och konstruktion av elektronacceleratorer uppskattas till . När anläggningen tas i bruk väntas den pro- ducera världens starkaste röntgenljus över ett brett register. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) bedömdes att anslagsnivån till för konstruktionen av bör öka med totalt –2016. Regeringen föreslår därmed att Vetenskaps- rådets forskningsanslag bör öka med 2015 för konstruktionen av . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16