prop · H2031d20 · 2014-10-23 00:00:00 — Plattformen ska syfta till ökad samverkan, samordning, kunskapsutveckling, kunskapsspridning, erfarenhetsutbyte och verka tills vidare. –2020 ska av de regionala strukturfondsprogrammens medel öronmärkas för arbete med hållbar stadsutveckling. De regionala programmen för , och Skåne- innehåller sådana insatser. Plattformen ska även utgöra ett processtöd för de regionala 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 strukturfondsprogrammens arbete med hållbar stadsutveckling. har beslutat om ett generationsmål för miljöarbetet och om 16 miljökvalitetsmål som uttrycker den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Detta finns närmare beskrivet under utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård. Hållbar stadsutveckling berör också flera andra politikområden, se utgiftsområde 13 In- tegration och jämställdhet, utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 21 Energi, utgiftsområde 22 Kommunikationer samt utgiftsområde 9 Politik för sociala tjänster. har fått i uppdrag att sammanställa erfarenheter av och ta fram en vägledning med goda exempel dels för kommuners arbete med medborgardialoger i frågor om planering av bostäder och bostadsområden, dels för fastighetsägares arbete med boendeinflytande vid ombyggnationer och utveckling av bostadsområden (dnr S2013/5540). Inom ramen för uppdraget pågår arbete med att ta fram material och exempel som pedagogiska webblösningar och layout utformas. Det ska resultera i två digitala vägledningar, som ska nås från Bo- verkets webbplats. Uppdraget redovisades till () . Ett stöd till utvecklingsprojekt för jämställda offentliga miljöer har införts. Stödet trädde i kraft genom förordningen (2013:1102) om stöd till utvecklingsprojekt för jämställda offentliga miljöer i städer och tätorter. har också tagit fram föreskrifter för stödet och informerar om det i olika sammanhang. är även en av 18 myndigheter i den särskilda satsningen på jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter och myndigheten ska bl.a. göra en översyn av lagen om bostadsanpassningsbidrag ur ett jämställdhetsperspektiv, och fortsätta arbetet med jämställdhetsintegrering i sin verksamhet utifrån det utvecklingsarbete myndigheten har bedrivit. I regleringsbrevet har också fått i uppdrag att ta fram en vägledning för barns och ungas utemiljö. Vägledningen ska användas för planering, utformning, skötsel och förvalt- ning av miljöer, med ett särskilt fokus på förskole- och skolgårdar. Uppdraget ska genomföras i samverkan med /Movium. ska redovisa uppdraget till () . har ett par seminarier och workshops genomförts inom ramen för uppdragets förstudie. Enligt regleringsbreven ska Polismyndigheterna och Arbetsförmedlingen delta i det utvecklingsarbetet som är riktat till de 15 stadsdelar som har lägst förvärvsfrekvens, högst uttag av långvarigt försörjningsstöd samt lägst behörighet till den nationella gymnasieskolan och som samordnas regionalt av berörda länsstyrelser. Arbetet ska utgå från regionala utmaningar och framgångsfaktorer inom det utvecklingsarbetet. administrerar ett prestationsbaserat stimulansbidrag till de kommuner som omfattas av det utvecklingsarbetet (dnr A2013/1192 och dnr A2013/4640). ska också följa upp satsningar på detta område. Arbetet beskrivs mer under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Samverkan kring offentliga miljöer och arkitekturens betydelse Även de kulturella frågorna är centrala för stadens utveckling. redovisades uppdraget Samverkan om gestaltning av offentliga miljöer som , , och Statens centrum för arkitektur och design har arbetat med mellan 2010–2013. Resultatet presenterades i boken att gestalta offentliga miljöer – Samverkan i tanke och handling samt vid en stor konferens på Statens centrum för arkitektur och design i . Trots att väl gestaltade offentliga miljöer påverkar människors trygghet, gemenskap och delaktighet är ansvaret ofta otydligt. Liksom i uppdraget Främjande av hållbar stadsutveckling som tillsammans med , Formas och Statens centrum för arkitektur och design redovisade ser myndigheterna ett mervärde av fortsatt samverkan, gärna tillsammans med andra aktörer. fick Statens centrum för arkitektur och design medel från Delegationen för hållbara städer för att bygga upp webbportalen . Portalen är ett verktyg för kun- skaps- och erfarenhetsutbyte inom hållbar stadsutveckling och bygger på samarbete med bl.a. myndigheter, kommuner, ideella organisationer och enskilda aktörer. blev portalen mer etablerad och genererade cirka 70 000 besök. Arkitekturens värden har stor betydelse för bebyggelsens långsiktiga hållbarhet och attraktivitet samt för människors livskvalitet. Det är därför viktigt att se planering och utformning av den fysiska miljön ur ett helhetsperspektiv där högt ställda krav på kvantitet inte står i konflikt med kvaliteten i byggandet. En särskild utredare har tillsatts för att göra en översyn av den statliga politiken för arkitektur, form och design med syfte att stärka arkitekturens, formens och designens värden och betydelse för individen, livsmiljön och den hållbara samhällsutvecklingen (dir. 2014:69), se mer under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Vägledning för hållbar utveckling har fått i uppdrag att ta fram en kunskapssammanställning, exempelsamling och vägledning för tillämpningen av de bestämmelser i som har en tydlig koppling till hållbar utveckling (dnr S2014/186). Uppdraget ska redovisas till () . Internationell samverkan kring hållbara städer internationella miljötekniksamordning med fokus på , , och har hållbar stadsutveckling som ett prioriterat område. Samarbetet kring hållbara städer inom the Clean Energy Ministerial pågår. Inom EU tas hållbar stadsutveckling upp i olika sammanhang. Det informella EU-samar- betet kring hållbara städer har bl.a. berört olika teman som exempelvis migrationsströmmar inom EU och fattigdom i städerna. En EU håller just nu på att tas fram och Kommissionen håller på att avsluta en öppen konsultation i frågan. Syftet med en EU är att stärka det perspektivet och sätta fokus på städer i samband med att olika frågor inom behandlas. Det kan gälla frågor om transporter, miljö, energi, hälsa, social inkludering, forskning och innovation, teknik, arbetsliv och näringsliv. Den agendan kan vara en bas för utbyte av erfarenheter och kunskaper om forskning. Agendan kan även samordna den mängd initiativ inom EU som på olika sätt berör städer. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 tagandet av EU:s sjunde miljöhandlingsprogram ingår ett mål om hållbar stadsutveckling. Hållbar stadsutveckling kommer även att vara ett utpekat område – 2020. av den regionala fondens insatser i varje medlemsland kommer att öronmärkas för hållbar stadsutveckling. I kommer tre av åtta regionala program att fokusera på hållbar stadsutveckling och därmed få del av dessa öronmärkta medel. Se mer under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. har bidragit till samarbete med UN-Habitat som är FN:s program för stadutvecklingsfrågor samt för hållbart boende och markfrågor. Programmet samordnas av . UN-Habitat arrangerade för sjunde gången expertmötet kring boende och stadsutveckling, (), den 5–. hade uppdraget att förbereda och genomföra det svenska deltagandet (dnr S2013/7025). Fokus för det svenska deltagandet var bl.a. svenska innovationssystem för växande städer, trähusbyggande och sociala aspekter i stadsutveckling och stadsliv och hade deltagare från många myndigheter och organisationer samt en svensk monter. Förberedelsearbetet för UN-Habitats tredje världskonferens om stadsutvecklings- och boendefrågor, Habitat III som preliminärt kommer att genomföras 2016, har påbörjats. Tre förberedande konferenser är planerade. En nationell rapport kommer att tas fram som beskriver bostads- och markfrågor. Geotekniska och miljögeotekniska frågor Geotekniskt stöd till kommuner och länsstyrelser i planprocessen har () behandlat 418 ärenden avseende stöd till länsstyrelser och kommuner, vilket är ungefär lika många som året innan. Jämfört med 2009 har omfattningen avseende denna verksamhetsgren ökat, framförallt till följd av SGI:s ökade uppdrag att ge stöd i planprocessen till samtliga länsstyrelser och kommuner från att tidigare varit begränsat till . Det har blivit vanligare att ärendena innehåller frågeställningar föranledda av ett förändrat klimat. SGI:s uppdrag att ge stöd till 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 samtliga länsstyrelser och kommuner innebär också delvis nya geotekniska frågeställningar. Geokalkylsystem för planering och kostnadsbedömning SGI överlämnade rapporten markbyggande, Förslag till handlingsplan –2016 (dnr S2013/279). Förslaget till handlingsplan innefattar elva förslag på åtgärder, varav ett är ett geokalkylsystem för planering och kostnadsbedömning. SGI fick uppdraget att ta fram ett sådant geokalkylsystem (dnr S2013/4537). Geokalkylsystemet ska möjliggöra att kostnaderna för att bygga på det valda läget från geoteknisk synpunkt kan värderas i relation till andra samhällsintressen och ska inkludera de geotekniska förhållandena, inverkan av klimatförändringar och miljöförutsättningar. Uppdraget ska redovisas . För att undvika att konkurrera med privata aktörer på den geotekniska marknaden har SGI begränsat verksamheten till sådana uppdrag som inte privata aktörer lika gärna kan göra. Det handlar t.ex. om att ge beställarstöd till statliga myndigheter och kommuner och att utföra särskilda uppdrag där SGI:s expertkunskaper efterfrågas. Mot bakgrund av detta har rådgivningsintäkterna –2013 minskat i omfattning. SGI ställer successivt om verksamheten mot att uppdragen blir färre men mer omfattande. har totalt 176 rådgivningsuppdrag genomförts (motsvarande siffra 2012 var 211), i 35 av dessa har ny teknik och FoU-resultat nyttiggjorts (samma som 2012). SGI slutförde arbetet med älvutredningen. Som en följd av detta har SGI fått i uppdrag att ta fram förslag på hur klimatanpassningsarbetet i kan samordnas (dnr S2013/9071). Förslaget har varit föremål för remissbehandling och bereds inom . Målet för bostadsmarknad är långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsu- menternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Resultatredovisningen görs utifrån ovan nämnda mål. SCB redovisar bostadsbeståndet baserat på uppgifter ur lägenhetsregistret. De första uppgifterna avser läget vid utgången av 2013 och visar att det då fanns 4 633 678 permanentbostäder i hela riket. Av dessa fanns i småhus, i flerbostadshus och resterande i övriga hus (1,) eller utgjordes av specialbostäder (4,). Egnahem och övriga direktägda bostäder utgör av beståndet, bostadsrätternas andel är medan hyreslägenheternas andel är . Av hyresbostäderna ägs av privata fastighetsägare, av kommunala allmännyttiga bostadsföretag medan ägs direkt av stat, kommun eller landsting. SCB:s byte av redovisningsmetod gör att skillnaderna gentemot det bostadsbestånd som redovisades vid utgången av 2012 är stora och därmed inte är jämförbara. Totalt redovisades det nästan 83 000 fler bostäder vid utgången av 2013. Hyresrätterna är ca 117 000 fler, bostadsrätterna är ca 1 000 färre och beståndet av direktägda bostäder (egnahem, ägarlägenheter) är närmare 37 000 bostäder färre. Uppgifter om upplåtelseform saknas för nästan 4 000 bostäder. Förändringen i mätmetod gör att det inte går att dra några slutsatser om förändringar i bostadsbeståndet baserat på dessa uppgifter. Tabell 3.6 Fördelning av upplåtelseformer 2013 Bostadspriserna fortsätter att öka Enligt SCB såldes 99 365 bostadsrättslägenheter , dvs. exklusive överlåtelser genom arv, gåva, bodelning eller liknande. Det motsvarar av bostadsrättsbeståndet. Medelpriset för en bostadsrätt var , högst i med och lägst i där medelpriset var strax . Det totala värdet på de sålda bostadsrätterna uppgick till , att jämföra med 2012. De tre storstadsregionerna stod för av värdet, varav för . – vid en jämförelse mellan juni–med – steg priserna på egnahem i genomsnitt sett till hela riket. Fördelat regionalt på län och årsbasis steg priserna i samtliga län, mest i , följt av , och . Den lägsta prisuppgången redovisas i , där steg priserna . I storstadsregionerna , och steg priserna med mellan . Det genomsnittliga priset för en småhusfastighet i landet uppgick till nästan juni–. I var genomsnittspriset , i och i . såldes 51 431 egnahem avsedda för permanentboende till ett totalt värde av . De tre storstadslänen – , och län – stod för av försäljningarna och av den totala försäljningssumman. Enligt det s.k. HOX-indexet (OMX Valueguard-KTH Housing Index) ökade bostadsrättspriserna medan index för privatägda småhus (egnahem) sjönk . ökade dock båda delindexen, bostadsrätterna och egnahem . Det är främst i storstadsregionerna som bostadsrättspriserna ökat mest, även om index utvecklats svagare i än i och . Allmänt tycks priserna öka något snabbare i städernas ytterområden än i centrala staden. Även i storstäderna sjönk villapriserna , även om priserna ökat sett , dock inte lika mycket som bostadsrätterna. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Ytterligare en observation är att utbudet generellt varit lågt , vilket sannolikt förklarar att många lägenheter sålts redan före annonserade visningstillfällen, liksom att även mindre attraktiva bostäder sålts snabbt. (, Marknadsrapport, .) Hushållens skuldsättning fortsätter att öka Varaktig hög befolkningsökning i storstäderna, framför allt i , ökade realinkomster och låga räntor har tillsammans bidragit till en hög efterfrågan på bostäder. Ökningen av bostadsutbudet har inte hållit samma takt med den ökade efterfrågan och tillsammans med bristen på hyresbostäder har bostadspriserna drivits upp, vilket ökat hushållens skuldbörda. Parallellt har ombildningarna från hyresrätt till bostadsrätt flyttat belåningen från de ursprungliga fastighetsägarna, huvudsakligen företag, till hushållen. Det genomsnittliga sparandet är av hushållens disponibla inkomst, tjänste- och premiepensioner inräknat. har sparandet dessutom ökat. Enligt (FI:s) fjärde årliga bolåneundersökning (2014) lånar svenska hushåll i genomsnitt av bostadens värde. De allra flesta hushåll har bolån av bostadens värde. Mindre än vart tionde hushåll tar lån som överstiger av bostadens värde. Undersökningen visar också att 8 av 10 hushåll som har belåningsgrader amorterar. FI införde ett riskviktsgolv på för svenska bolån. FI har redovisat ett uppdrag om möjliga åtgärder för hur bankerna ska kunna öka kundernas insyn i räntans bestämningsfaktorer vid tecknandet av bolån. FI har även utrett om det går att ställa krav på bankerna om att ge bolånekunder individuellt anpassade amorteringsplaner. Insatserna har bl.a. resulterat i en branschöverenskommelse där har utformat en rekommendation för sina medlemsbanker. Enligt nya data som samlat in är de svenska hushållens skulder i relation till deras disponibla inkomster högre än tidigare analyser visat (Hur skuldsatta är de svenska hushållen? Analysen av datamaterialet visar hur skulderna är fördelade bland de individer och hushåll som faktiskt har en skuld 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 och att hushållen överlag är högt skuldsatta sett till deras inkomster, något som gäller framför allt låg- och medelinkomsttagare. analys visar också att fyra av tio låntagare inte minskar sin skuld och att de som gör det minskar den mycket långsamt. Uppdrag till rörande bostadsmarknaden har haft flera uppdrag rörande bostadsmarknaden. har myndigheten bl.a. redovisat följande uppdrag: –Regionala skillnader i bostadssektorn (Bo- verket rapport 2014:2). –Bostadsmarknaden i –2012 (2014:16). I rapporten beskrivs översiktligt utvecklingen av samhällsekonomin, bostadsmarknaderna och kreditgivningen i , , och . Länsstyrelserna har lämnat underlag till Bo- verket med uppgifter om allmännyttiga bostadsföretags utdelningar och andra ekonomiska överföringar, t.ex. koncernbidrag till moderbolag och ägartillskott från moderbolag för . För lämnade 263 allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag som lämnat uppgifter om värdeöverföringar. –inte lämnat någon värdeöverföring – en viss minskning jämfört med (), –lämnat värdeöverföringar med tillåtet belopp – en viss ökning – och –lämnat värdeöverföringar utöver tillåtet belopp – jämfört 2011. Tolv bostadsbolag har lämnat värdeöver- –Marknadsrapporter (2013, 2014). föringar med för högt belopp. Detta är en serie fristående analysrapporter som är avsedda utgöra underlag till den allmänna politiska debatten utan att i sig utgöra officiella ståndpunkt i de olika frågor som behandlas i rapporterna. Lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och allmännyttans arbetssätt. skickade ut en enkät till de allmännyttiga bostadsbolagen i syfte att klarlägga i vilken mån som bolagen uppfattar att lag (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag förändrat eller kommer att förändra det sätt som de arbetar med underhålls- och moderniseringsfrågor på. Enligt flertalet bolag har lagen inte påverkat ägaren att agera för att ändra på de direktiv som gäller för modernisering och underhåll. Däremot svarar fyra av tio bolag att de ökat andelen standardhöjande åtgärder vid modernisering och underhåll som en följd av lagen. Drygt en tredjedel av bolagen menar att planerna för underhåll och modernisering måste förändras på grund av lagens krav på affärsmässighet. Värdeöverföringar från de allmännyttiga bostadsbolagen Enligt har ungefär tre fjärdedelar av de allmännyttiga bostadsbolagen ägardirektiv eller . har i dessa fall skett genom aktieutdelning i fyra fall, genom koncernbidrag i sju fall och på annat sätt i ett fall. Totalt har överförts utöver vad som är tillåtet – en halvering jämfört med (). De tolv bolag som överskridit gränsen har lämnat värdeöverföringar som varierar mellan av det tillskjutna kapitalet i bolaget. Sju av bolagen ligger inom intervallet 2,62–av tillskjutet kapital. Två bolag har lämnat värdeöverföringar som överstiger hälften av bolagets resultat. De totala värdeöverföringarna uppgår till . Av detta belopp har delats ut enligt någon av de undantagsregler som finns i lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag. 17 företag har använt sig av undantagen från begränsningen av värdeöverföringar (14 bolag ). De tre allmännyttiga bostadsbolagen i svarar för huvuddelen av undantagen, . Tre kommuner har beslutat om överföring av bostadsbolagens vinster från fastighetsförsäljningar till kommunerna (, och ). Totalt har som avser fastighetsförsäljningar överförts från bostadsbolagen till kommunerna. Elva kommuner har beslutat om överföring av medel från bostadsbolagen till bostadsförsörjningsåtgärder (, , , , , , , , , och ). Totalt har nästan överförts från bostadsbolagen till kommunerna för att användas till bostadsförsörjningsåtgärder. Fem bolag har lämnat värdeöverföring till annat allmännyttigt kommunalt bostadsaktiebolag inom samma koncern med totalt . EU och kommunernas bostadspolitik tillsattes en utredning (dir. 2013:68) med uppdrag att se över de EU-rättsliga förutsättningarna för bostadspolitik. Ut- redaren ska lämna förslag på tre områden: –Förslag som möjliggör omstrukturering eller ordnad avveckling av kommunala bostadsföretag i kris på svaga bostadsmarknader, –Förslag som möjliggör för kommuner att främja bostadsförsörjningen när marknadsförutsättningarna inte medger ett bostadsutbud som möter den lokala efterfrågan på bostäder av god kvalitet, –Förslag som underlättar ny- och ombyggnad av egnahemsboende på gles- och lands- Samtliga förslag ska vara förenliga med EU- rätten och utformade så att kostnaderna och marknadspåverkan begränsas till det som är absolut nödvändigt. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . Regelverket för privatpersoners uthyrning av egen bostad har ändrats antog propositionen Ökad uthyrning av bostadsrättslägenheter (prop. 2013/14:142, bet 2013/14:CU29, rskr. 2013/14:236, rskr. 2013/14:237). I propositionen föreslogs bl.a. ett större utrymme för bostadsrättshavare att upplåta i andra hand och att det ska vara möjligt för bostadsrättsföreningar att ta ut en särskild avgift av en bostadsrättshavare som hyr ut sin lägenhet. Avgiften ska ersätta föreningen för sådana merkostnader som en upplåtelse i andra hand kan medföra. ska få bestämma hur avgiften beräknas, med det ska finnas ett tak för hur hög avgiften får vara. Lagändringarna trädde i kraft . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Kommunernas bostadsförsörjningsansvar och de regionala bostadsmarknaderna upplaga av bostadsmarknadsenkät anger 98 av landets 290 kommuner att bostadsmarknaden är i balans. Över hälften av landets kommuner, 156 stycken, anser att det är obalans på marknaden på grund av ett underskott på bostäder medan 35 kommuner har en bostadsmarknad i obalans på grund av överskott på bostäder. Enligt kommunerna tillhör ungdomar den grupp som har det svårast att få en bostad på bostadsmarknaden . Analyserna finns tillgängliga på webbplats. Från har bostadsförsörjningslagen, som ålägger kommunerna att planera för bostadsförsörjningen i kommunen, ändrats så att kommunerna även ska ta hänsyn till de regionala förutsättningarna och behoven och samråda med såväl andra kommuner i regionen som med regionala organ. (dir. 2013:78) har bl.a. till uppgift att utreda och vid behov föreslå sådana förändringar i de regelverk som styr fysisk planering och framtagande av planeringsunderlag på regional nivå vilka behövs för att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet. Utredningen ska även utvärdera hur samordningen av hanteringen av bostadsförsörjningsfrågorna på regional och nivå fungerar samt analysera behovet av förändringar i berörda regelverk. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . har utrett förutsättningarna för en fördjupad hyresstatistik när det gäller såväl förstahandshyror som hyror avseende privatbostäder som helt eller delvis hyrs ut av enskilda som inte är näringsidkare (dnr S2013/5423). Rapporten bereds inom . Bolagets verksamhet har till stor del inriktats på att tillsammans med den aktiva kommunen på orten tillgodose efterfrågan på tillgänglighetsanpassade moderna bostäder för äldre. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 berört fastigheter med ca 950 lägenheter. pågick ombyggnad och tillgänglighetsanpassning i fem olika utvecklingsprojekt i fastigheter med totalt 100 bostäder. Regelverket för byggandet av bostäder för unga och studenter har ändrats Den generella bostadsbristen drabbar särskilt unga kvinnor och män och studenter som får svårt etablera sig på bostadsmarknaden. Åldern för att flytta hemifrån stiger i orter med generell bostadsbrist. Enligt resultaten från bostadsmarknadsenkät, BME, bedömer av landets kommuner att de har underskott på bostäder som unga kvinnor och män efterfrågar. Det är vanligast med brist på bostäder för unga i storstadsregionerna och på universitets- och högskoleorterna men brist förekommer även i övriga delar av landet. fanns det ca 299 000 helårsstudenter enligt . Därutöver tillkommer ca 42 500 studerande vid . finns det ca 86 000 studentbostäder enligt BME vilket innebär att de flesta studenter inte bor i en studentbostad. fick 2012 i uppdrag att föreslå ändringar i lagstiftning och vägledningar som behövs för att underlätta byggandet av bostäder för unga och studenter. Förslagen resulterade i propositionen Fler bostäder åt unga och studenter (prop. 2013/14:59, bet. 2013/14:CU22, rskr. 2013/14:205) i vilken det föreslås ändringar i , PBL. Ändringarna i lagen trädde i kraft . Ändringarna innebär att avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet alltid får göras vid inredning av bostäder på högst på vindar. Ändringarna innebär även att det av översiktsplanen ska framgå hur kommunen avser att tillgodose det långsiktiga behovet av bostäder. Därutöver har den maximala tiden för tidsbegränsat bygglov förlängts till och kravet i byggprocessen på tekniskt samråd vid flyttning av vissa byggnader har tagits bort. Huvuddelen av de förslag som lämnade i sin rapport berörde föreskrifter och allmänna råd.