prop · H2031d23 · 2014-10-23 00:00:00 — Möjligheten och kunskaperna att öka andelen förnybar energi i olika drivsystem har ökat. insatser för forskning och utveckling inom området bidrar även till en konkurrenskraftig svensk industri. stöd till forskning och utveckling på området förnybara drivmedel bedöms bidra till minskade växthusgaser, effektivare energianvändning genom ökad systemverkningsgrad för bioraffinaderier samt ökade exportintäkter genom export av produkter, patent och licenser. Prioriterade insatser inom transportområdet har varit elektrifieringen av fordonsområdet samt forskning, utveckling och demonstration av framställning av biodrivmedel baserade på lignocellulosa och annan biomassa som prioriteras enligt det s.k. förnybartdirektivet. Underlättande av kommersialisering och implementering av dessa tekniker är prioriterad verksamhet. Förnybara drivmedel (biodrivmedel) eller energibärare är särskilt intressanta i de fall de har synergieffekter med annan viktig exportindustri, t.ex. massatillverkning. Inom fordonsområdet har tillsammans med initierat Batterifondsprogrammet med inriktning mot teknikområdena batteriåteranvändning/-återvinning och fordonsbatterier. har finansierat flera projektet inom området elvägar som i ett första steg utvärderas på tre olika testområden. Myndigheten har också inlett en innovationsupphandling på området tillsammans med och Verket för innovationssystem (). startades den av delfinansierade Biogasanläggningen GoBiGas upp. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Temaområdets fokus ligger på multidisciplinär forskning, särskilt samhällsvetenskaplig forskning, som framhåller och analyserar systemaspekterna på energiområdet både i energisystemets delar och i energisystemet som helhet. Energisystemstudier bidrar till mångsidiga kunskaper om energisystemets funktion och förutsättningarna för att bygga miljömässigt, ekonomiskt och socialt uthålliga energisystem. Områdets betydelse ligger i förståelsen för att det inte bara är de enskilda tekniska lösningarna som löser samhällets utmaningar och interaktionen mellan olika lösningar och samhället i ett systemperspektiv betonas. Ökad förståelse och kunskap om energisystemet bidrar indirekt till att uppfylla alla energipolitiska mål. Området har tydliga kopplingar till det utredningsarbete som bedrivs på . Systemforskning omfattar såväl hela energisystemet som de olika delsystemens roll i detta. Analyser inom området klarlägger bland annat hur olika delar av systemet påverkar varandra. Forskning och analys av energi-, miljö- och klimatpolitiska mål och styrmedel och deras konsekvenser och analys av energimarknadernas funktion och framtidsutmaningar genomförs främst inom programmet Allmänna energisystemstudier (AES), Nordeuropeiska elperspektiv (NEPP), samt programmet LETS 2050 (Governing Transitions toward Low- Carbon Energy and ). Forskning som analyserar och ger underlag till de globala klimatförhandlingarna sker främst inom programmet för Internationell klimatpolitik. Beteenderelaterad energiforskning bedrivs främst inom programmet för Energi, It och Design (EID) och forskarskolan Program Energisystem. Inom programmet har tre doktorer och en licentiat examinerats . Dessa har sedan fått kvalificerade anställningar i industri, akademi och myndigheter. avslutades LETS2050 och genererade slutrapporten I ljuset . Inom ramen för NEPP arrangerades ett uppskattat diskussionsseminarium . genomför även insatser som inte kan hänföras till endast ett av de tematiska områdena, t.ex. kring energiinriktad grundforskning och strategiska innovationsområden. –2012 har 54 bolag beviljats villkorslån för affärsutveckling och kommersialisering. utökade portföljen med 14 nya lån om sammanlagt . De beviljade stöden består både av lån till kommersialiseringsprojekt och av tillväxtlån till bolag som uppvisar påbörjad kommersialisering. Den årliga försäljningstillväxten hos genomsnittsföretaget i portfölj var –2012. Företagens materiella tillgångssida ökar också vilket är en indikation på att företagens produktion i växer. Ungefär hälften av bolagen hade försäljning utomlands och den totala exportvolymen uppskattas till . För att bl.a. sprida information om finansieringsstöd har myndigheten skapat och deltagit vid ett flertal arrangemang för entreprenörer och investerare. Bland större arrangemang som finansierats/samfinansierats kan nämnas 2013, Connect , Portfolio , samt Nordic Start Up . har ett etablerat samarbete med om energiinriktad grundforskning. Sökande erbjuds att bifoga en energibilaga till sina ansökningar som lämnas till årliga utlysning, där ansökningarna även bedöms utifrån energirelevans. En gemensam grundforskningskommitté bedömer projekten inför beslut inom . har i samverkan med och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) arbetat med den nya satsningen Strategiska innovationsområden, SIO. Genom SIO-satsningen inbjuds externa aktörer att lyfta upp områden som de anser är viktiga för att möta globala samhällsutmaningar och stärka internationella konkurrenskraft. Behovet av förnyad och fördjupad samverkan mellan olika aktörer inom forskning, näringsliv och offentlig sektor, som gemensamt sätter agendan för FUD-aktiviteterna (Forskning-Utveckling-Demonstration), betonas. Satsningen har en uttalad s.k. bottomup karaktär, det vill säga att intressanta områden inte pekas ut av myndigheterna utan ska formuleras av aktörskonstellationerna själva. , och Formas har i denna satsning genomfört flera utlysningar såväl som konferenser och kommunikationsaktiviteter. har beviljat åtta nya aktörskonstellationer medel för att formulera strategiska forsknings- och innovationsagendor; mål- och visionsdokument som kan användas som bas för framtida strategiska satsningar, till exempel SIO-program. De agendaprojekt som fått stöd av omfattar områdena Likspänd elkraft, Småskalig bioenergi, Biobaserad ekonomi, Smarta hållbara städer, Effektiv energianvändning, Grön metan, Elektrifiering av fordon samt energi. har de tre samverkande myndigheterna också börjat förbereda för uppföljning och utvärdering av satsningen. Forskning och utveckling av hög kvalitet har inrättat ett nytt program kallat Nydanande och behovsmotiverad FoU med energirelevans. Programmet ska stödja energirelevant forskning och utveckling inom samhälls-, humaniora-, ekonomi-, teknik- och naturvetenskaper. har tillsammans med företag och branschorganisationer lagt ned mycket arbete på att utveckla en ny samverkansmodell där staten och företag/branscher gemensamt finansierar och genomför samverkansprogram inom prioriterade områden som svarar mot såväl näringslivets som samhällets behov. Näringslivets aktiva deltagande innebär att det finns goda förutsättningar för att resultaten snabbt kommer till användning. Fortsatt arbete för att utvärdera arbetsformerna och säkerställa nyttan, juridiska 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 aspekter samt effektiviteten för alla parter pågår. Arbetet tillsammans med branschen har resulterat i tillkomsten av nio samverkansprogram. Det internationella samarbetet kring forskning och innovation på energiområdet har framförallt bedrivits inom , EU och (), samt genom bilateralt samarbete med enskilda nationer. deltar i verksamheten inom Nordisk energiforskning (NEF). NEF finansierar bland annat ett fyraårigt nordiskt FoU-program med titeln 2050. bidrar med medel till samarbetet enligt det nordiska samarbetets fördelningsnyckel. Nordic Built är ett av de globaliseringsinitiativ som initierats av de nordiska statsministrarna. Initiativet syftar till att accelerera utvecklingen av hållbara byggnadskoncept. Programmet har haft en utlysning med syfte att påskynda framtagning av nordiska konkurrenskraftiga koncept för en hållbar byggmiljö samt en hållbar ombyggnation i den nordiska regionen. har den högsta deltagarnivån bland de fem nordiska länderna och medverkar i alla 13 projekt som har utvärderats av den internationella expertpanelen. Inom EU sker insatserna främst inom SET-plan (Plan) och EU:s ramprogram för forskning och utveckling. För att främja det svenska deltagandet i EU:s olika program samt EU:s kol- och stålforskningsfond (RFCS) fanns det möjlighet att söka planeringsbidrag hos . har också arbetat med EU:s samarbetsverktyg ERA-NET och ERA-NET plus. ERA-NET är ett instrument för samverkan mellan forskningsfinansiärer i EU-länder med syfte att stärka europeisk FoU-samverkan. På energiområdet har myndigheten främst arbetat med initiativ kring smarta nät, bioenergi, vindkraft, solkraft, havsenergi och transport. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 havsenergi och vindkraft har det ännu inte gjorts några gemensamma utlysningar. EU-programmet är ett av världens största finansieringsprogram för kommersiella demonstrationsprojekt för förnybar energi. Inom programmet ska avkastningen från 300 miljoner utsläppsrätter finansiera åtta kommersiella CCS-anläggningar och 34 innovativa produktionsanläggningar baserade på förnybara energikällor i . har medverkat till att skickat in två ansökningar till programmets andra ansökningsomgång, vilken stängde . har varit aktiv i 23 av IEA:s s.k. Implementing Agreements (IA) med syftet att effektivisera FoU-verksamheten genom samarbete samt genom att bedriva teknikbevakning. har ingått avtal om bilateralt samarbete kring forskning och innovation på energiområdet med ett flertal länder. har aktivt deltagit i sådana samarbeten med bl.a. , , , och . träffades en överenskommelse om samarbete mellan och delstaten kring bioenergi. har arbetat med planering och uppstart av verksamhet i detta sammanhang. Inom samarbetet med har bidragit med medel i en gemensam utlysning med (ISMEK – Internationell samverkan för miljöinnovationer). En koordinerad utlysning har gjorts på den kinesiska sidan och nio projekt är beslutade. Inom energiområdet har områdena cellulosabaserad etanol inklusive biogasproduktion, CIGS-solceller, , bioenergikombinat och värmesystem för hybrid- och elbilar berörts. för svensk biokombinatteknik för produktion av el, värme och pellets i fortgår och genomförandet är tänkt att ledas från . 2013 medverkade i ett bilateralt energisamarbete mellan och , Insists (Indonesian-Swedish Initiative for ), och har ett kontor på plats i . Samarbetet ska fungera som bas för kunskaps- och nätverksutbyte och bidra till att genomföra svenska lösningar inom energiteknik. Främjande av svensk energiteknik har drivit det Sidafinansierade Waste-to-Energyprogrammet i som avslutades . Inom ramen för detta program har svenska och indiska aktörer inom avfallsområdet träffats och fått möjlighet att skapa gemensamma projekt och aktiviteter. Den andra delen av innovationsplattformen, Innovations’ Accelerator, startade . har genomfört ett flertal internationella insatser tillsammans med bland annat Business , ambassader och svenska miljöteknikbolag. var för tredje året huvudarrangör för den svenska paviljongen på World Future Energy Summit (WFES) i , där 15 svenska miljöteknikbolag deltog. Företagen uppger att deltagandet i WFES resulterat i genomförda affärer. () arbetar tillsammans med olika aktörer (forskare, andra myndigheter och näringsliv) med utveckling av standarder för hållbarhetskriterier. () har standarder för biodrivmedel och flytande biobränslen tagits fram. Inom () arbetas med en global standard för hållbarhetskriterier för all bioenergi. I Tabell 2.11 redovisas antal beslut och beviljade stöd till forskning, utveckling, demonstration och innovation fördelat på de sex temaområdena. ökade de beviljade beloppen jämfört med året innan. De beviljade beloppen var dock under dessa båda år väsentligt mindre än . Minskningen beror till stor del på att de särskilda medel som regeringen ställt till förfogande för storskaliga demonstrationsinsatser för åren 2009–2011 inte längre disponeras av . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.11 Energiforskning, utveckling och demonstration – antal beviljade projekt och beviljade medel fördelade på sex temaområden Samfinansieringsgraden, dvs. andra aktörers ekonomiska bidrag till de projekt som finansieras med anslag från utgiftsområdet, minskade också den markant , se Tabell 2.12. Även detta beror till stor del på att den tidsbegränsade särskilda satsningen på storskalig demonstration avslutats. För demonstrationsinsatser krävs generellt 75 procents medfinansiering från näringslivet. Samma underliggande orsak har även lett till att andelen stöd som beviljats till företag minskat . Tabell 2.12 Samfinansiering av forskning, utveckling och demonstration Summa statlig och företags- Beviljade medel fördelas på olika typer av insatser i enlighet med Tabell 2.13. Tabell 2.13 Beviljade medel fördelat på kategorier Fordonsstrategisk forskning & innovation (FFI) Energiinriktad grundforskning avser både den verksamhet som genomförs i samverkan med och verksamheten inom det nya programmet Nydanande och behovsmotiverad FoU med energirelevans. Med Forsknings- och utvecklingsprogram avses program med universitet och högskola som främsta utförare, men med företrädare för forskare, samhälle och näringsliv i styr- och referensgrupper. Samverkansprogram sker i samverkan med näringslivet, t.ex. genom branschorganisationer. Verksamheten kring forskning och innovation omfattar dels enskilda utvecklings- och demonstrationsprojekt, dels myndighetens stöd till affärsutveckling och såddfinansiering. och miljö inom Fordonsstrategisk Forskning och Innovation genomförs i enlighet med det särskilda avtalet mellan staten och den svenska fordonsindustrin. Andelen beviljade projektmedel av i inkomna ansökningar sökt belopp uppgick . Ansökningar och beviljat inkluderar externa medel från avseende Fordonsstrategisk forskning och innovation (FFI) som hanteras av . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.14 Beviljade projekt 2013 har genomfört fjorton utvärderingar, en långsiktig effektutvärdering samt en metautvärdering. Tillsammans med har låtit genomföra en effektutvärdering av med fokus på långsiktiga industriella effekter. Utvärderingen visar att verksamhet i denna form ger stora långsiktiga positiva ekonomiska effekter för de företag som deltar. Resultaten för många företag är nya innovationer, ökad försäljning och minskade kostnader. Den ekonomiska totaleffekten av hela programmet uppskattas till , vilket är 2–4 gånger mer än det offentliga stödet . har minst 43 forskningsföretag knoppats av från dessa . I tillägg till denna långsiktiga effektutvärdering har följande åtta utvärderats: Katalys (KCK), Förbränningsmotorer (CERC), Förbränningsprocesser (KCFP), Gasväxling (CCGEx), Högtemperaturkorrosion (HTC), Svenskt centrum för smarta elnät och lagring (SweGRIDS), Elkrafttekniskt Centrum (EKC2), samt (CeCOST). Resultaten visar generellt på hög kvalitet och relevans. Flera av centrumen är väl etablerade och bedriver behovsmotiverad forskning på internationellt hög nivå. Forskningen vid CeCOST är enligt experterna av högsta internationella kvalitet. Gasväxling befinner sig i en omstarts- och uppbyggnadsfas men dess flervetenskapliga kompetens kan bli av avgörande betydelse för den svenska fordonsindustrins konkurrenskraft. EKC2 utvärderades inför sin planenliga avveckling. Utvärderarna lyfte fram centrumets bidrag till kontakter mellan industri och akademi och att verksamheten främjat långsiktig utveckling av De nya satsningarna SweGRIDS och medverkan i det europeiska kunskaps- och innovationscentrumet kring elnät som är lokaliserat vid KTH (KIC InnoEnergy) kan ses som resultat av centrumets långsiktiga verksamhet. Utvärderingen av kunskapscentrumet Fossil Free Fuels (F3) visar att genomförda aktiviteter på ett bra sätt speglar centrumets intentioner och mål. Utvärderingen av konstaterar att syftet efterlevts samt att övergripande mål och framgångskriterier väsentligen uppfyllts. Svenskt förgasningscentrum är organiserat som ett distribuerat centrum med som nav och ansvarig för samordning med övriga engagerade högskolor (KTH, med flera) samt industrin. Den utvärdering som genomfördes fokuserade på centrumbildningens utformning med tre forskningsnoder och en gemensam styrelse. Utvärderingen visade att arbetsformerna fungerar väl och att det finns starka synergier mellan forskningsnoderna. har en intern uppföljning av hela programmet Fordonsstrategisk Forskning och Innovation (FFI) genomförts. Utvärderingen har lett till förslag om ytterligare insatser för att ökat nyttiggörande och samverkan. En utvärdering av projektet av bränsleceller har visat att delprojektmålen och de övergripande målen i allt väsentligt är uppfyllda. Utvärderarna föreslog att ombilda projektets nuvarande styrgrupp till något som motsvarar en avnämargrupp med deltagande från projektets viktigaste intressenter. Projektet har därför omstrukturerats och har associerats till Svenskt Hybridfordonscentrum (SHC) för att hitta en tydligare avnämargrupp. Konsortiet Materialteknik för demonstration och utveckling av termiska energiprocesser (KME) har också utvärderats . Utvärderingens sammanfattande slutsatser var att programmet varit framgångsrikt och att det har fokuserat på industrirelevanta områden och hållit en utmärkt vetenskaplig nivå. Slutligen har en s.k. metautvärdering genomförts av programutvärderingar utförda på mellan 2000–2012. Utvärderarna har lämnat rekommendationer för utveckling av myndighetens arbete med utvärderingar internt, exempelvis genom att sätta satsningarna i ett större sammanhang genom ett 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 idéarbete kring indikatorer och uppföljning. En annan rekommendation från utvärderingen är att mer långsiktiga effektutvärderingar bör genomföras regelbundet. har tagit fram fyra sammanställningar/analyser av resultat från energiforskning och innovation: –Enkätundersökning elbilar och laddhybrider som underlag för styrning av forskningsmedel och rekommendationer om styrmedel för myndigheten. –En svensk och engelsk utförlig sammanfattning av en tidigare utgiven syntesrapport om konsekvenser av ett ökat uttag av skogsbränsle. –En populär beskrivning om skogsbränsle och miljö. –En syntesrapport om verksamheten inom programmet EFFSYS+ om effektiva kyl- och värmepumpssystem. Antal doktorander och examina I Tabell 2.15 redovisas antalet avlagda licentiats- och doktorsexamina fördelade på temaområden och uppdelat på män och kvinnor. Det är tydligt att det i temaområdena Kraftsystemet, Transportsektorn och Bränslebaserade energisystem examineras flera doktorer och licentiater än i de tre övriga temaområdena. Detta kan till stor del bero på områdenas olika karaktär. Arbetet i Byggnader i energisystemet och i Energiintensiv industri är mera tillämpningsnära inriktat samt, tillsammans med Energisystemstudier, av mindre omfattning än de tre förstnämnda. Tabell 2.15 visar fördelningen mellan män och kvinnor i de totala antalen examina. Tabell 2.15 Antal hel- eller delfinansierade licentiater och doktorsexamina fördelade på temaområde och på kvinnor och män Det är svårt att urskilja någon trend i underlaget. Medan andelen kvinnliga doktorsexamina ökat över perioden går motsvarande inte att observera vad gäller antalet licentiater. Tabell 2.16 Finansierade licentiater och doktorsexamina fördelat på kvinnor respektive män, procent av totala antalet finansierade examina verksamhet som finansieras av är av sådan karaktär att den leder fram till vetenskapliga publikationer. På samma sätt som när det gäller examina domineras publiceringen av temaområdena Kraftsystemet, Transportsektorn och Bränslebaserade energisystem. I Tabell 2.17 redovisas antalet publicerade vetenskapliga artiklar i granskade tidskrifter fördelat på temaområde. Det är viktigt att i detta sammanhang ta hänsyn till att långt ifrån all 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.17 Publicerade vetenskapliga artiklar i granskade tidskrifter fördelat på temaområden Energisystemstudier, övrigt m.m. Omfattningen av beviljade medel till forskning och innovation ökade 2013 något jämfört med året innan, men är fortfarande lägre än när särskilda tidsbegränsade medel för storskalig demonstration fanns tillgängliga. Denna förändring påverkar även indikatorer som samfinansiering och fördelningen av medel på olika typer av aktörer. har genomfört ett stort antal oberoende utvärderingar och granskningar av program, centra och annan verksamhet. Utvärderingarna visar generellt på hög vetenskaplig kvalitet och relevans. Tillsammans med har även en effektutvärdering av verksamheten med genomförts, vilken visar att deltagande företag haft gott utbyte av verksamheten. En s.k. metautvärdering har även gett underlag för ytterligare förbättringar i utvärderingsverksamheten. fokuserar och prioriterar verksamheten i enlighet med riktlinjerna i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127) vilka reviderats och kompletterats genom beslut om propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6, rskr. 2012/13:153). Myndigheten arbetar med samlade insatser som spänner över hela innovationssystemet utifrån en helhetssyn på energisystemet. Aktiviteterna är fördelade på olika typer av insatser från energiriktad grundforskning till affärsutvecklingsprojekt och demonstration. Myndigheten har även initierat ny verksamhet i linje med vad som sagts i nämnda proposition. Några exempel är insatserna med inriktning på forskning av hög kvalitet inom det nya programmet Nydanande och behovsmotiverad FoU med energirelevans, och samarbetet med och Formas kring Strategiska innovationsområden. Formerna för så kallade samverkansprogram med näringslivet har utretts och moderniserats. Det internationella samarbetet inom EU ökar och myndigheten arbetar aktivt med exempelvis samverkansprogram av typen ERA-Net. Myndigheten arbetar aktivt med planering av nya sådana insatser inom Horisont 2020 och SET-Planarbetet. Den verksamhet som bedrivs av är i huvudsak uppdelad på affärsverksamhet och elberedskapsverksamhet. Svenska kraftnäts affärsverksamhet syftar till att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. Affärsverksamheten finansieras genom nät- och systemavgifter. Elberedskapsverksamheten – som åligger som elberedskapsmyndighet – är anslagsfinansierad. Utöver detta finanseras verksamhet rörande elcertifikatsystement och ursprungsgarantier för el med offentligrättsliga avgifter som disponeras av . redovisade 2013 en omsättning på , jämfört med 2012. Den högre omsättningen beror främst på ökade intäkter från balans- och frekvensreglering. Både volym och genomsnittspris för köpt kraft och balanskraft har ökat jämfört med föregående år. Intäkterna för överföring av el på stamnätet har minskat med till följd av sänkt energiavgift . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.18 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelade på verksamhetsområden Överföring av el på Lönsamhetsmålet var att uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på , exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag. skulle också ha en skuldsättningsgrad på högst . Kostnadseffektiviteten ska enligt beslutade mål vara lika hög som i jämförbara företag. Kostnadseffektiviteten mäts kontinuerligt i jämförande studier med andra motsvarande företag. En benchmarkingstudie från de europeiska tillsynsmyndigheternas samarbetsorganisation (CEER) som färdigställdes visar att tillhör de mest effektiva stamnätsföretagen i . I studien anges att står inför omfattande reinvesteringar i stamnätet och att det kommer att bli en utmaning att bibehålla en hög effektivitet och god kostnadskontroll. Räntabiliteten på justerat eget kapital blev jämfört 2012. Skuldsättningsgraden uppgick till , jämfört 2012, vilket är i överensstämmelse med målet om högst . Resultatet uppgår till vilket är lägre än resultatet . Svenska kraftnäts resultat ska dock ses eftersom bl.a. de hydrologiska förhållandena kan få stora genomslag under enskilda år.