prop · H103115 · 2014-03-07 00:00:00 — Även arbetet med hälsoreform är omfattande och inkluderar allt från reformer för folkhälsa till utvecklande av ett system för e-recept, vilket bl.a. bidragit till ökad transparens, patientsäkerhet och minskade läkemedelskostnader. Vidare har den grekiska förmågan att absorbera strukturfonderna ökat från 2013. Motsvarande siffra för sammanhållningsfonderna är 2013. Medlemsstaterna är skyldiga att korrekt och genomföra den gemensamt överenskomna lagstiftningen i nationellt regelverk. Av resultattavlan för den inre marknaden framgår i vilken utsträckning medlemsländerna uppnår den politiska överenskommelsen att inte vara sen med att genomföra fler än maximalt av alla inremarknadsdirektiv. har uppnått den politiska målsättningen att genomföra direktiv med maximalt andel för sent genomförda direktiv. Vid mätningarna respektive juli hamnade på , vilket är det bästa resultatet som redovisat . Detta ligger i linje med den positiva trend som finns generellt för samtliga medlemsstater. Det genomsnittliga införlivandeunderskottet i EU låg på i de mätningar som publicerades , vilket är en rekordlåg nivå. Vid en jämförelse med läget i våra grannländer hade ett införlivandeunderskott på och på . Kommissionen övervakar att medlemsstaterna tillämpar och genomför på ett riktigt sätt. Om kommissionen anser att en medlemsstat inte uppfyller sina skyldigheter kan den inleda ett s.k. överträdelseärende. Sådana ärenden kan avse utebliven anmälan om genomförande av direktiv, felaktigt genomförande eller felaktig tillämpning av EU-rätt samt verkställighet av domar. Förfarandet för överträdelseärendena består av tre formella steg. I det första steget fattar kommissionen beslut om en s.k. formell underrättelse till berörd medlemsstat, som kan svara . Om kommissionen inte är nöjd med svaret kan den avge ett s.k. motiverat yttrande. Om medlemsstaten inte , normalt , vidtar de åtgärder som kommissionen bedömer vara nödvändiga kan kommissionen i ett tredje steg föra ärendet vidare till . överlämnade kommissionen 14 formella underrättelser till , varav åtta avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv, två felaktigt genomförande av direktiv, tre felaktig tillämpning av samt en verkställighet av dom, vilket kan leda till ekonomiska sanktioner mot . Året innan överlämnade kommissionen tio formella underrättelser till . Av dessa avsåg sex utebliven anmälan om genomförande av direktiv, en felaktigt genomförande av direktiv, två felaktig tillämpning av samt en verkställighet av dom. riktade kommissionen fem motiverade yttranden och tre kompletterande motiverade yttranden mot , varav tre avsåg för sent genomförande av direktiv, tre felaktigt genomförande av direktiv och två felaktig tillämpning av . Året innan riktade kommissionen åtta motiverade yttranden och ett kompletterande motiverat yttrande mot . Av dessa avsåg fem för sent genomförande av direktiv, två felaktigt genomförande av direktiv och två felaktig tillämpning av . Kommissionen väckte talan i ett mål mot i EU- domstolen. skrev kommissionen av 16 ärenden (32 ärenden ) som varit föremål för formellt överträdelseförfarande mot . Det kan vara intressant att jämföra de nu redovisade siffrorna med läget i och . När det gäller överlämnade kommissionen 15 formella underrättelser (varav nio avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv) och nio motiverade yttranden (varav tre avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv). Kommissionen väckte talan i tre mål mot i EU- domstolen (men återkallade sin talan i samtliga tre mål). När det gäller överlämnade kommissionen 21 formella underrättelser (varav 13 avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv), tre motiverade yttranden och ett kompletterande motiverat yttrande (varav inga avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv). Kommissionen väckte inte någon talan i mål mot i . driver kommissionen ett projekt för att utveckla nya arbetsmetoder för bättre och mer effektiv handläggning av klagomål. Projektet har ersatt de tidigare administrativa skrivelserna Skr. 2013/14:115 som föregick ett eventuellt överträdelseförfarande enligt artikel 258 i Projektet bedöms som framgångsrikt eftersom av alla ärenden i EU-piloten avslutas där och således inte når stadiet för överträdelseförfarande. deltar i projektet tillsammans med samtliga övriga medlemsstater. har erhållit 55 ärenden inom ramen för pilotprojektet och 35 ärenden har avslutats. fanns 51 öppna ärenden inom ramen för pilotprojektet. I bilaga 2 redogörs för läget per beträffande överträdelseärenden mot . För en översikt av överträdelseärenden som kommissionen driver mot medlemsstaterna hänvisas till kommissionens årliga rapport om kontrollen av unionsrättens tillämpning. Vid sin första session 2013 beslutade att anta ett s.k. initiativbetänkande på området för god förvaltning. I betänkandet ställs krav på kommissionen att, i enlighet med artikel 298 i EUF-fördraget (en rättslig grund som tillkommit på svenskt initiativ), presentera ett lagförslag till en generell och horisontell förvaltningslag för EU:s institutioner och organ. avslutades förhandlingarna mellan rådet och om en överenskommelse om tillgång till säkerhetsklassad information från rådet utom på området för utrikes- och säkerhetspolitik. Avtalet har ännu inte undertecknats. Det kommer att ske när överensstämmelse mellan rådets och säkerhetsåtgärder/regler uppnåtts. Diskussioner om motsvarande överenskommelse inom det utrikes- och säkerhetspolitiska området fortsatte . antog ett betänkande med förslag till förordning om närmare föreskrifter för utövande av undersökningsrätt. har det inte varit några ytterligare förhandlingar mellan de båda institutionerna i denna fråga. I lagstiftningsarbetet har frågan om kommissionens befogenhet att anta delegerade akter eller genomförandeakter fortsatt varit föremål för diskussioner mellan institutionerna. fattades beslut om sammansättning under nästa mandatperiod när Lissabonfördragets regler får fullt genomslag. gäller ett undantag som medger att fram till valet har 766 platser, varav tolv tilldelades vid dess anslutning. Beslut om sammansättning ska tas enhälligt av på förslag av som också måste godkänna Europeiska rådets beslut. Beslutet innebär att under nästa mandatperiod kommer att ha 751 ledamöter som är det högsta tillåtna antalet enligt Lissabonfördraget. får behålla tjugo mandat. Beslutet ska ses över före mandatperioden –2024. beslutades det också att tidigarelägga valen till 2014. Enligt gällande valrättsakt skulle valen äga rum 5– 2013/14:115 . Eftersom sammanfaller med pingsthelgen aktualiserades frågan om att tidigarelägga valen. Efter diskussioner enades rådet och om perioden 22–. Medlemsstaterna väljer själva vilken eller vilka dagar valen ska genomföras. För del blir det . Beslut om att ändra datum ska tas av rådet med enhällighet efter att konsulterats. antog ett initiativbetänkande om den praktiska organisationen av valen. I den riktas en rad rekommendationer till de politiska partierna och medlemsstaterna om hur valen bör genomföras. Vidare föreslås att den närmare utformningen av samråden mellan och när det gäller valet av kommissionens ordförande bör beslutas i samförstånd före valet. förväntar sig enligt initiativbetänkandet att den kandidat som lanserats av det europeiska politiska parti som får flest mandat ska komma först i fråga för befattningen som kommissionens ordförande. antog ett initiativbetänkande om lokalisering av säten för EU:s institutioner men som framför allt fokuserar på säte. I betänkandet sägs att – för att kunna uppfylla den roll man anser sig fått genom fördraget samt medborgarnas förväntningar – bör få rätten att organisera sig själva på ett lämpligt sätt. godkände också överenskommelsen om EU:s långtidsbudget för . Det var första gången långtidsbudgeten antogs enligt det nya särskilda lagstiftningsförfarandet. Årets gick till pakistanskan Malala Yousafzai för hennes kamp för flickors rätt till utbildning. Genom Lissabonfördraget förändrades reglerna om EU:s eget domstolssystem på så sätt att domstolen numera som utgångspunkt är behörig på samtliga politikområden. Uttryckliga undantag från domstolens behörighet görs för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, där domstolen i stort sett saknar behörighet. När domstolen utövar sina befogenheter på området med frihet, säkerhet och rättvisa ska den inte heller vara behörig att pröva giltigheten eller proportionaliteten av insatser som polis eller andra brottsbekämpande organ gör i en medlemsstat. Detsamma gäller när medlemsstaterna utövar sitt ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten. Domstolens uppgift är att säkerställa att lag och rätt följs vid tolkningen och tillämpningen av . ska se till att unionens institutioner handlar inom sina respektive behörighetsområden och i enlighet med . Det är också som ytterst avgör om medlemsstaterna och unionens institutioner följer och tillämpar korrekt. En lägre instans med behörighet att pröva vissa särskilda grupper av ärenden är knuten till domstolen, vilken genom Lissabonfördraget bytte namn från förstainstansrätten till tribunalen. Tribunalens domar kan överklagas till domstolen. Europeiska unionens personaldomstol, som inrättades 2005, är knuten till tribunalen på samma sätt som tribunalen till domstolen. I personaldomstolen handläggs mål mellan institutionerna och deras anställda. De vanligaste målen vid rör förhandsavgöranden enligt artikel 267 i EUF-fördraget. Sådana mål inleds genom en begäran från en nationell domstol i någon av medlemsstaterna. I begäran ställer den nationella domstolen en eller flera frågor om hur ska tolkas och tillämpas. I domen i sådana mål lämnar domstolen bindande uttalanden om tolkningen av fördragen och om tolkningen eller giltigheten av rättsakter som har beslutats av unionens institutioner. begärde nationella domstolar förhandsavgörande från EU- domstolen i 386 fall. Av dessa kom åtta från svenska domstolar. yttrade sig regeringen skriftligen i tio mål om förhandsavgörande och deltog vid muntlig förhandling i sex sådana mål. För att effektivisera verksamhet och förkorta handläggningstiderna infördes ett förfarande för brådskande mål om förhandsavgörande. Förfarandet, som är tillämpligt på området frihet, säkerhet och rättvisa, möjliggör en snabb och rättssäker hantering av mål som kräver en mycket skyndsam handläggning, t.ex. vissa fall av frihetsberövande. beslutade domstolen om tillämpning av förfarandet i två mål. Vid handläggs även mål om så kallad direkt talan, dvs. mål där talan väcks direkt vid eller tribunalen. I domstolen är det huvudsakligen fråga om mål som inleds när en institution eller en medlemsstat väckt talan mot en annan medlemsstat eller institution, t.ex. i mål där kommissionen har väckt fördragsbrottstalan mot en medlemsstat enligt artikel 258 i EUF-fördraget. väcktes vid talan mot avseende fördragsbrott i ett mål. I samma mål gav regeringen in ett svaromål och en duplik. Därutöver deltog i en muntlig förhandling i ett mål i vilket talan tidigare väckts mot . I mål om direkt talan mot en institution eller annan medlemsstat än ansökte regeringen vid domstolen om att få föra talan till stöd för en av parterna (intervention) i nio mål. Vidare gav regeringen in fem interventionsinlagor och deltog i fyra muntliga förhandlingar i sådana mål. Mål där talan väcks av fysiska eller juridiska personer mot EU- institutionernas beslut handläggs av tribunalen, och kan överklagas till domstolen. I sådana överklagade mål gav regeringen in en interventionsinlaga i ett mål och deltog i muntliga förhandlingar i tre mål samt ingav upplysningar i tre förenade mål. intervenerade i åtta mål vid tribunalen och gav in fyra interventionsinlagor samt svarade på frågor i ett mål. I bilaga 1 finns en redogörelse för mål av svenskt intresse vid domstolen och tribunalen . Det gäller dels mål där den har agerat eller där en begäran om förhandsavgörande har inkommit från en svensk domstol, dels mål där är part eller har stött en av parterna. 2013/14:115 har intervenerat eller yttrat sig i mål om bl.a. öppenhet, fri rörlighet och funktionen av den inre marknaden samt frågor om EU-institutionernas befogenheter. , rådet och kommissionen tillämpar förordningen om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar (öppenhetsförordningen). I behandlingen av de enskilda ärenden om utlämnande av handlingar som rådet beslutar i har sedan reglerna antogs agerat aktivt för att främja en öppenhetsvänlig tolkning av förordningen. Handlingsoffentligheten inom EU har ökat väsentligt sedan öppenhetsförordningen infördes. Många handlingar som var hemliga är direkt sökbara på internet. Utvecklingen mot ökad handlingsoffentlighet är dock inte entydig. Under den översyn av öppenhetsförordningen som inleddes och fortfarande pågår, har även framförts förslag som skulle kunna leda till minskad öppenhet. målsättning i förhandlingarna är ökad öppenhet i EU:s institutioner. Det litauiska ordförandeskapet övervägde att ta upp översynen till förnyad behandling , men valde att avstå. Alla mål vid och tribunalen med anknytning till allmänhetens tillgång till handlingar bevakas. har fortsatt att agera i de mål där har varit aktivt och intervenerat i tre nya principiellt viktiga mål vid tribunalen. Ett av målen rör tolkningen av sekretessundantaget i öppenhetsförordningen till skydd för den enskildes privatliv och integritet i förhållande till EU:s personuppgiftsförordning (45/2001), i samband med en begäran att få ut handlingar om ett pensionssystem från (T-115/13). De andra två målen gäller tolkningen av sekretessundantaget till skydd för rättslig rådgivning (T-303/13 och T-395/13). avkunnade dom i två mål av principiell betydelse där hade intervenerat (C-514/11 P och C- 605/11 P). konstaterade i domen bl.a. att det finns en allmän presumtion för sekretess rörande handlingar som är hänförliga till ett fördragsbrottsförfarandes administrativa fas, till skydd för syftet med utredningen. 57.5 Personalpolitik i EU:s institutioner Kommissionen lämnade ett förslag om förordning om reviderade tjänsteföreskrifter för tjänstemän, respektive anställningsvillkor för övriga anställda inom EU:s institutioner. 2013 antog Coreper ett kompromissförslag till nya tjänsteföreskrifter som antogs av . Med det avlutades ett Rådet antog därefter lagstiftningsakten i meddelade dom i ärendet om löne- uppräkning för tjänstemän i Europeiska unionens institutioner. Kommissionen stämde tidigare rådet för att man, med stöd av undantagsklausulen i de till nu gällande tjänsteföreskrifterna, vägrat att anta kommissionens förslag om en uppräkning av lönerna på mot bakgrund av den plötsliga nedgången i den ekonomiska situationen i Kommissionen hävdade att en sådan plötslig nedgång i ekonomin inte förelåg. Domstolen har i domen C-63/12 konstaterat att det är rådet som ska göra den bedömningen. Främjande av nyanställning från inom EU:s institutioner Tjänstemännen inom EU:s institutioner kommer från unionens alla Det är viktigt för legitimitet och för att bygga nätverk mellan tjänstemän i de nationella förvaltningarna och tjänstemän i Regeringen lägger vikt vid att även personer från blir anställda i rimlig utsträckning inom EU:s institutioner. Nyrekryteringen till EU:s centrala institutioner sker främst via Det är angeläget att många svenska medborgare söker till dessa prov och att de lyckas bli antagna. En framgångsrik basrekrytering är också en förutsättning för att det på sikt ska finnas svenska medborgare inom institutionerna som kan befordras till högre tjänster. För dessa syften har regeringen satsat på information om EU:s institutioner som arbetsgivare och om karriärvägar inom dessa institutioner för att fler ska söka från . Särskild vikt läggs även vid att informera om möjligheter till praktik, en inkörsport för framtida arbete inom institutionerna. särskilda insatser för att ge de sökande relevant stöd och träning inför uttagningsproven i syfte att fler ska klara dessa prov. tillförde regeringen särskilda resurser till myndigheten och högskolerådet för de ändamålen. När det gäller öppenhet och demokratisk förankring av EU-samarbetet är språkfrågan av betydelse. En hög och jämn efterfrågan av tolkning till och från svenska är en förutsättning för att även kunna säkra en jämn tillgång till svensk tolkkapacitet. har exempelvis fortsatt att beställa tolkning i rådsarbetsgrupperna i relativt hög omfattning under året, enligt det s.k. beställa-betala-systemet. Drygt hälften av det tilldelade anslaget för svensk tolkning har använts. En resterande del av anslaget kan användas till rådsresor. för EU-språkvården är överskådliga, klara och begripliga EU- Tanken är att om grundtexterna skrivs så klart som möjligt, leder det automatiskt till bättre översättningar. 2013/14:115 driver EU-språkvården och den riktar sig främst till dem som arbetar med EU-texter inom , myndigheterna eller EU:s institutioner. Inom finns det ett nätverk av kontaktpersoner i EU-språkliga frågor på olika departement och myndigheter. Stöd ges till översättare, granskare och juristlingvister i institutionerna. EU-språkvårdens webbsidor finns på . Den nuvarande mandatperioden för löper t.o.m. . Då anslöt sig till EU utökades kommittén från 344 till 353 ledamöter. företräds av 12 ledamöter och 12 ersättare. har haft sex plenarsessioner. Flera yttranden har antagits, bl.a. om riktlinjer för statligt stöd till regionala flygplatser och flygbolag, förordning om offentlig kontroll och det fjärde järnvägspaketet. har haft fyra rapportörskap. De har gällt för utrotningen av människohandeln –2016, en öppen utbildning, smarta städer och samhällen och direktivet om elektronisk fakturering och genomgående e-upphandling. 57.9Europeiska Ekonomiska och Sociala Kommittén EU-institutionerna kan dra nytta av Europeiska Ekonomiska och Sociala kommitténs sakkunskap genom att begära yttranden om förslag till EU- lagstiftning. En av kommitténs viktigaste uppgifter är att fungera som en förbindelselänk mellan EU-institutionerna och det organiserade civila samhället. Kommittén har 353 ledamöter och företräds av 12 ledamöter och 12 ersättare. Bilaga 1 Mål av svenskt intresse vid EU- domstolen och tribunalen I det följande redovisas de mål vid och tribunalen i vilka den har varit part eller intervenient eller intressent och – i fråga om mål om förhandsavgöranden – de mål i vilka den har yttrat sig eller där förhandsavgörande har begärts från svensk domstol. Redovisningen avser 2013. Övriga domar av särskild betydelse som meddelats finns sammanställda på domstolarnas gemensamma webbplats, under följande adress: . I det inledande registret nedan listas målen efter det sakområde som de huvudsakligen berör med angivande av målnummer och en beskrivande beteckning. Därunder upptas i avsnitt 2 de mål som har avgjorts slutligt . I avsnitt 3 finns de mål som vid utgången av året fortfarande var pågående. Målen redovisas inom respektive avsnitt i två avsnitt, varav de första (avsnitt 2.1 och 3.1) avser målen i vilka är eller varit part eller intervenient och de senare (avsnitt 2.2 och 3.2) avser målen om förhandsavgörande. Inom varje kapitel redovisas målen i målnummerordning, med mål först följda av tribunalens mål. Överträdelseärenden mot som gått vidare till redovisas särskilt i bilaga 2. C-522/12 – Om begreppet minimilön C-83/13 – Stridsåtgärder som vidtagits mot EES-bolag med fartyg som fört tredjelandsflagg C-396/13 – Tolkning av utstationeringsdirektivet C- 533/13 – Tolkning av bemanningsdirektivet C-414/11 – Om viss bestämmelse i omfattas av unionens exklusiva behörighet C-658/11 – Överföring av pirater – Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik eller rättsligt samarbete? C-28/12 – Behörighet att fatta beslut på luftfartsområdet (fördragsbrott) C-43/12 – Gränsöverskridande samarbete om trafikbrott (fördragsbrott) C-137/12 – Krypterade radio- och TV-tjänster (fördragsbrott) A-1/13 – Godtagande av tredjelands anslutning till 1980-års A-2/13 – Huruvida unionens anslutning till är förenlig med C-425/13 – Rådets befogenhet att inkludera processuella föreskrifter i C-147/12 – Tolkning av artiklarna 5.1 och 5.3 C-573/12 – Förnybar el och elcertifikat T-496/11 – ECB:s lokaliseringspolicy för centrala motparter (I) T-45/12 – ECB:s lokaliseringspolicy för centrala motparter (II) T-93/13 – ECB:s lokaliseringspolicy för centrala motparter (III) C-270/11 – Datalagringsdirektivet; ekonomiska sanktioner (fördrags- C-292/11 P – Ekonomiska sanktioner (fördragsbrott) C-40/12P, C-50/12P och C-58/12P – Rättegång inom skälig tid i C-109/13 – Ekonomiska sanktioner (fördragsbrott) C-111/13 – Ekonomiska sanktioner (fördragsbrott) C-240/13 – Ekonomiska sanktioner (fördragsbrott) C-241/13 – Ekonomiska sanktioner (fördragsbrott) C-243/13 – IPPC-direktivet; ekonomiska sanktioner (fördragsbrott) Fri rörlighet för arbetstagare/personer C-523/11 – Studiestöd och exportabilitet C-585/11 – Studiestöd och exportabilitet C-20/12 – Studiestöd och exportabilitet C-140/12 – Begreppet socialt biståndssystem i rörlighetsdirektivet C-321/12 – Vilken medlemsstat ska bekosta pensionärers vårdförmåner. C-423/12 – Begreppet beroende för sin försörjning i rörlighets- C-274/11 och C-295/11 – Fördjupat samarbete – enhetligt patentskydd C-466/12 – Överföring till allmänheten genom tillhandahållande av länk C-146/13 och C-147/13 – Fördjupat samarbete – enhetligt patentskydd – C-279/13 – Överföring till allmänheten och tolkning av artikel 3.1 i C-364/13 – Begreppet mänskliga embryon i bioteknikdirektivet C-409/13 – Om kommissionen haft rätt att dra tillbaka ett lagstiftnings- C-417/12 P – Utbetalningar som undantas från finansiering genom EU:s utvecklings- och garantifonder för jordbruket C-565/13 – Avtal om fiskepartnerskap mellan och C-474/12 – Hemvistkrav för styrelsemedlemmar C-435/11 – Förbud mot otillbörliga affärsmetoder C-648/11 – Dublinförordningen C-203/12 – Avgift för utsläppsrätter som inte överlämnats C-525/12 – Begreppet vattentjänster – (fördragsbrott) C-251/13 – Tillstånd till vattenverksamhet C-329/13 – Miljöinformationsdirektivet T-429/13 och T-451/13 – Användningen av neonikotinoider i växtskyddsmedel C-480/10 – Momsgrupper – (fördragsbrott) C-617/10 – Skattetillägg – förbud mot dubbelbestraffning C-64/11 – Utflyttningsskatt II – (fördragsbrott) C-74/11 – Momsgrupper II – (fördragsbrott) C-123/11 – Förlustavdrag vid fusion C-168/11 – Beräkning av avräkningsbelopp C-261/11 – Utflyttningsskatt III – (fördragsbrott) C-301/11 – Utflyttningsskatt IV – (fördragsbrott) C-322/11 – Förlustavdrag vid försäljning av fast egendom C-7/13 – Moms – transaktioner mellan huvudetablering utomlands och filial i som ingår i momsgrupp C-256/13 och C-264/13 – Elektroniska kommunikationsnät C-222/12 – Undantag från skyldighet att använda färdskrivare C-317/12 – Undantag från skyldighet att använda färdskrivare C-60/12 – Begreppet domstol med särskild behörighet i brottmål C-509/11 – Rättigheter för tågresenärer vid förseningar Öppenhet (tillgång till handlingar) C-514/11 P och C-605/11 P – Handlingar i överträdelseärende C-365/12 P – Handlingar i konkurrensärende T-403/05 RENV – Handlingar i bl.a. ett företagskoncentrationsärende T-188/12 – Handlingar som härrör från domstolen T-306/12 – Handlingar i ett ärende i EU-piloten /12 – Handlingar i ett s.k. 98/34-ärende T-115/13 – Handlingar som innehåller personuppgifter T-303/13 – Handlingar i lagstiftningsärende T-395/13 – Handlingar i lagstiftningsärende C-307/13 – Anmälningsskyldighet enligt direktiv /34/EG C-340/13 – Prissättning av posttjänster 2 SLUTLIGT AVGJORDA MÅL 2.1 Mål i vilka talan väckts vid eller tribunalen C-480/10 (UDEUD2010/274) Europeiska kommissionen mot