prop · H2031d10 · 2014-10-23 00:00:00 — 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar kommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna inom skatteslaget. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö-, eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jäm- ställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2013/14:98). I det följande redovisas de nettoberäknade skatte- utgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 9. Förmån av privat hälso- och sjukvård Totalt för utgiftsområde 9 Ett ”-” innebär att skatteutgiften inte kan beräknas. Enligt 11 kap. 1 § IL ska förmåner som erhålls på grund av tjänst tas upp till beskattning i in- komstslaget tjänst. Bilförmån är en sådan för- mån som ska tas upp till beskattning, och extra- utrustning i bilen höjer förmånsvärdet. För att få till stånd en ökad användning av alkolås i fordon undantas alkolås från den extrautrustning som höjer förmånsvärdet. Skatteutgiften utgörs av skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 9 redovisas i huvudsak på stats- budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kate- gori av skattebetalare är lägre än vad som är förenlig med inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redovisas i före- För läkemedel som utlämnas enligt recept eller säljs till sjukhus gäller kvalificerat undantag från mervärdesskatt enligt 3 kap. 23 § och 10 kap. 11 § ML. Det innebär att försäljningen är undantagen från mervärdesskatt men att in- gående mervärdesskatt är avdragsgill. (Icke receptbelagda läkemedel beskattas med normal- skattesats.) Skattebefrielsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Förmån av privatfinansierad hälso- och sjukvård Förmån av hälso- och sjukvård ska inte tas upp till beskattning om förmånen avser vård i som inte är offentligfinansierad eller vård utom- lands (11 kap. 18 § IL). Arbetsgivaren har å andra sidan ingen avdragsrätt för kostnaden (16 kap. 22 § IL). Skatteutgiften avser skatt på in- komst av tjänst och särskild löneskatt. Följande mål gäller för Hälsovård, sjukvård och social omsorg: Hälso- och sjukvårdspolitik (avsnitt 4) –Befolkningen ska erbjudas en behovs- anpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet. Folkhälsopolitik (avsnitt 5 och 9) –Att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolk- ningen. Funktionshinderspolitik (avsnitt 6 och 7) –En samhällsgemenskap med mångfald som grund. –Att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet. –Jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktions- nedsättning. Politik för sociala tjänster (avsnitt 7) −kunna leva ett aktivt liv och ha in- flytande i samhället och över sin vardag, −kunna åldras i trygghet och med bibe- hållet oberoende, −bemötas med respekt samt −ha tillgång till god vård och omsorg. –Att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekono- miskt och socialt utsatta situationer. –Att stärka skyddet för utsatta barn. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Barnrättspolitik (avsnitt 8) –Barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. För beslut om målen ovan se prop. 2008/09:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.4, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127 och prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 avsnitt 6.3, bet. 2012/13:SoU1, rskr. 2012/13:115. Alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel (avsnitt 9) –Ett samhälle fritt från narkotika och dop- ning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203). –Att minska skadeverkningarna av över- drivet spelande (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Mål för Forskningspolitik (avsnitt 10) redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 8 Forskning. Resultatredovisningarna presenteras under respektive avsnitt. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Hälso- och sjukvårdspolitiken omfattar statliga insatser riktade mot hälso- och sjukvården. Avsnittet omfattar anslag för tandvårds- förmåner, läkemedelsförmåner, bidrag till folk- hälsa och sjukvård, sjukvård i internationella förhållanden, bidrag till psykiatri, prestations- bunden vårdgaranti samt bidrag för mänskliga vävnader och celler. Vidare omfattar avsnittet anslag för Myndig- heten för vårdanalys, (), (), Läkemedels- verket samt . samt Inspektionen för vård och omsorg () ingår också i detta avsnitt, även om dessa båda myndigheters verksamheter rör flera avsnitt inom utgiftsområdet. Avsnittet omfattar slut- ligen det statligt ägda bolaget tion . Tabell 4.1 och 4.2 redovisar hälso- och sjuk- vårdsutgifterna i 2008−2012. Huvud- ansvaret för hälso- och sjukvårdens planering, finansiering och drift innehas av landsting och i viss utsträckning kommuner. Diagram 4.1 och 4.2 redovisar fördelningen av landstingens in- täkter respektive kostnader för hälso- och sjuk- vård 2013. Landstingens intäkter uppgick till ca och landstingens kostnader för hälso- och sjukvård uppgick till ca 249 mil- jarder kronor. Av landstingens totala kostnader bestod av kostnader för hälso- och sjukvård. Dessa fördelningar har inte förändrats nämnvärt jämfört med föregående år. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.1 Hälso- och sjukvårdsutgifter, 2008–2012 Miljarder kronor (andel av totala hälso- och sjukvårdsutgifter) produkt (BNP) 1Uppgifter är baserade på preliminära årsberäkningar av Nationalräkenskaperna. 2Inklusive hushållens ideella organisationer. 3Avser privata hushållsutgifter ur egen ficka. Anm.: Löpande priser. Källa: (Hälsoräkenskaperna). Tabell 4.2 Totala hälso- och sjukvårsutgifter efter ändamål, 2012 Miljarder kronor (andel av totala hälso- och sjukvårdsutgifter) Botande och rehabiliterande sjukvårdstjänster Hälso- och sjukvård i långtidsomvårdnadstjänster Medicinska varor till öppenvårdspatienter1 Totala löpande utgifter för hälso- och sjukvård Totala hälso- och sjukvårdsutgifter 1Varav receptförskrivna mediciner utgör () 2Avser administration av hälso- och sjukvård och sjuk(vårds)försäkringar. 3Avser investeringar av hälso- och sjukvårdsproducenter. Anm.: Löpande priser. Uppgifter är baserade på preliminära årsberäkningar av Nationalräkenskaperna. Källa: (Hälsoräkenskaperna). Diagram 4.1 Landstingens intäkter 2013, procentuellt fördelade på intäktsslag Statsbidrag, läkemedels- förmånerna Källa: Kommuner och Landsting. Diagram 4.2 Landstingens kostnader för hälso- och sjukvård 2013, procentuellt fördelade på verksamhetsområde Anm.: Kostnader för regionalutveckling, trafik och infrastruktur har exkluderats. Dessa kostnader uppgick till ca . Källor: och Kommuner och Landsting. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.3 Utgiftsutveckling inom Hälso- och sjukvårdspolitik 1:1 Myndigheten för vårdanalys 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden 1:8 Bidrag till psykiatri 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler 8:2 Inspektionen för vård och omsorg Summa Hälso- och sjukvårdspolitik 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet (av- snitt 3.4 Mål för utgiftsområdet). Resultatredovisningen syftar till att presentera ett informativt beslutsunderlag för av vilket det framgår hur de statliga insatserna bi- drar till uppfyllelsen av målet som beslutat. Resultatredovisningens struktur utgår från målet för hälso- och sjukvårdspolitiken. Resultat som beskrivs under en rubrik kan ha betydelse även för områden som i huvudsak beskrivs under en annan rubrik. 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömning av resultat och måluppfyllelse inom hälso- och sjukvårdspolitiken baseras på flera indikatorer och bedömningsgrunder. Dessa byg- ger framför allt på statistik och rapporter från myndigheter och andra organisationer. Följande resultatindikatorer och bedömningsgrunder används för att exemplifiera och illustrera ut- vecklingen inom hälso- och sjukvårdsområdet: –patientupplevd kvalitet inom hälso- och sjukvården, –andel av befolkningen som instämmer i att de har tillgång till den hälso- och sjukvård de behöver, –väntetider inom hälso- och sjukvården, –andel av befolkningen som besökt tand- vården, –genomförande av kunskapsbaserade åt- gärder inom hälso- och sjukvården, mätt bl.a. genom andel strokepatienter som vår- dats på strokeenheter och andel äldre med olämplig läkemedelsförskrivning, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 –förutsättningar för att följa upp medicinska resultat, mätt bl.a. genom täckningsgrad i , och –kvalitet inom hälso- och sjukvården, mätt bl.a. genom undvikbara slutenvårdstillfällen och sjukvårdsrelaterad åtgärdbar dödlighet. 4.4.2Resultat – behovsanpassad hälso- och sjukvård En grundläggande utgångspunkt för hälso- och sjukvården är att de som har det största behovet ska ges företräde. Resurserna bör i första hand fördelas till de områden där behoven är störst. För att främja en behovsanpassad hälso- och sjukvård har åtgärder genomförts med fokus på såväl befolkningen som hälso- och sjukvårds- systemet. En mer jämlik vård Omotiverade skillnader som finns i vården be- höver motverkas för att ge människor ökade förutsättningar för god hälsa och välbefinnande. finns en strategi för en god och mer jämlik vård avseende perioden –2016. Flera insatser som exemplifieras nedan har bi- dragit till strategins genomförande. Insatserna inriktas ofta på att ta fram kunskapsunderlag och utveckla arbetsätt för att främja en mer jämlik vård. Vård på lika villkor genom- fördes under 2011−2014 genom överens- kommelser mellan staten och Kom- muner och Landsting (SKL) och omfattade . Projektet syftade till att ut- veckla effektiva arbetssätt för en mer jämlik vård med fokus på resurssvaga geografiska områden. Dessa områden kännetecknas av låga utbild- nings-, inkomst- eller sysselsättningsnivåer, eller av en hög andel utrikes födda, vilket är kopplat till en ökad risk för ohälsa. Statligt ekonomiskt stöd har även tilldelats ett projekt som syftar till att utveckla arbetssätt så att personer i extrem glesbygd kan få akut vård snabbare. har tagit fram ett utbildnings- paket om bemötande för vårdpersonal. Utbild- ningspaketets lansering planeras till 2015. Myndigheten har även tagit fram ett kunskaps- underlag mot bakgrund av landstingsvisa skillna- der för överlevnad i akut hjärt- och kärlsjukdom. Detta kunskapsunderlag prövas av landsting i ett pilotprojekt. Myndigheten för vårdanalys ska redovisa ett uppdrag angående en fördjupad analys av skillnader i vår- den ur ett patientperspektiv. Arbetet med att utveckla information på de nationella minoritetsspråken resulterade i översättningar på webbplatserna och , ungdomsmottagningen på nätet. Informationen om hälsa och vård har översatts till tolv minoritetsspråk. I enlighet med strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, köns- identitet eller könsuttryck (hbt-strategin) har fått i uppdrag att vara strategisk myndighet med ansvar för fokus- området hälsa, vård och sociala tjänster. Folk- hälsomyndigheten har också fått ett mot- svarande uppdrag (avsnitt 5 Folkhälsopolitik). Arbetet för en mer jämlik vård och de skillna- der som ligger till grund för arbetet återfinns inom olika områden och redovisas således även under andra rubriker i avsnitten 4 Hälso- och sjukvårdspolitik och 5 Folkhälsopolitik. Delaktighet och insyn i vården Patientens delaktighet i vården är viktig för ut- vecklingsarbetet inom hälso- och sjukvården i bred bemärkelse. Åtgärder har genomförts inom flera områden för att stärka förutsättningarna för patienternas delaktighet och självbestämmande. Rapporter från bl.a. och Myndig- heten för vårdanalys har dock pekat på fortsatta utvecklingsbehov, t.ex. när det gäller patient- information och -medverkan. beslutade om införande av en ny patientlag (prop. 2013/14:106, bet. 2013/14:SoU24, rskr. 2013/14:327). Den nya lagen träder i kraft . I lagen samlas bestämmelser som är av betydelse för patienten på ett sätt som gör lagstiftningen mer överskådlig och tillgänglig för medborgarna. Lagen ska bl.a. stödja patientens möjligheter att medverka i sin egen vårdprocess. Patientlagen innebär bl.a. att den nuvarande informationsplikten gentemot patienten utvid- gas och förtydligas. Det klargörs att hälso- och sjukvård som huvudregel inte får ges utan pati- entens samtycke och möjligheten för en patient att få en ny medicinsk bedömning utvidgas. När hälso- och sjukvård ges till barn ska barnets bästa särskilt beaktas och barnets inställning till den aktuella vården eller behandlingen ska så långt som möjligt klarläggas. Genom patientlagen kommer patienten även ha möjlighet att välja offentligt finansierad primärvård och öppen specialiserad vård i hela landet. Medel har avsatts för att stödja införandet av den nya lagstiftningen. Myndigheten för vård- analys fick i uppdrag att följa upp införandet av patientlagen. Patienternas erfarenheter följs upp genom den nationella patientenkäten Patienters erfarenheter och synpunkter på hälso- och sjukvården är viktiga för vårdens för- bättrings- och utvecklingsarbete. SKL sam- ordnar den nationella patientenkäten som genomförs på uppdrag av landstingen. Den nationella samordningen har tilldelats statligt ekonomiskt stöd. Resultat från patientenkäten fungerar som underlag för jämförelser, ledning och styrning samt information till invånare och patienter. Diagram 4.3 och 4.4 redovisar övergripande resultat från de senaste mätningarna. Patienterna ger överlag goda omdömen om primärvården. Det är dock fortfarande många som uppger att de inte fått information om sådant som sker efter själva besöket. Beträffande barn- och ung- domspsykiatrin ger patienterna och målsmännen också relativt goda omdömen. Resultaten är däremot något lägre än för andra vårdområden, såsom exempelvis primärvård och specialiserad somatisk öppenvård för barn. Internationell jämförelse visar på förbättringar och utmaningar Olika gruppers bedömning och upplevelse av hälso- och sjukvården mäts i en internat- ionell enkät, International Health Policy Survey, som genomförs av . En jämförelse mellan mätningarna 2010 och 2013 visar på i stort oförändrade resultat för del. Däremot förekommer vissa förbätt- ringar avseende i vilken grad svensk hälso- och sjukvård är patientcentrerad (diagram 4.5). rankas dock lågt jämfört med de övriga länderna, t.ex. när det gäller patientcentrering, kommunikation och samordning. får relativt goda resultat på frågor om den enskilde avstår från vård på grund av med vården förknippade kostnader, jämfört med de 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 flesta övriga länderna. Betydligt färre personer som bor i angav att de av kostnadsskäl har avstått från läkarbesök (3 pro- cent), behandling () eller från att hämta ut receptbelagd medicin (). När det gäller frågan om en mer övergripande bedömning ansåg att hälso- och sjuk- vårdssystemet i fungerar bra. Andelen som bedömde att den vård som de själva fått var utmärkt eller mycket bra var , vilket är en förbättring jämfört med . Diagram 4.3 Patientupplevd kvalitet i primärvård, kvinnor och män, 2009–2013 Patientupplevd kvalitet (PUK-värde) 2013 2012 2011 2010 2009 Anm.: Resultaten presenteras i form av ett viktat värde, patientupplevd kvalitet (PUK-värde). Ett PUK-värde ligger mellan 0 och 100 och ett högre värde innebär högre patientupplevd kvalitet. Vid framräkningen av PUK-värdet tas icke aktuella svarsalternativ bort såsom "ej ifyllt" och "ej aktuellt". Varje svarsalternativ ges en vikt i förhållande till sin allvarlighetsgrad. Resultaten från varje svarsalternativ adderas, multipliceras med 100 och avrundas uppåt till närmsta heltal. Källa: Kommuner och Landsting (Nationell patientenkät). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.4 Andel som instämmer i olika bedömningar av vård och behandling i barn- och ungdomspsykiatri, patienter och målsmän, 2011 och 2013 Ej ifylld Dålig Någorlunda Bra Mycket bra Utmärkt Anm.: De uppgifter som presenteras i diagrammet finns inte tillgängliga uppdelat på kön. Källa: Kommuner och Landsting (Nationell patientenkät). Diagram 4.5 Andel som instämmer i påståenden om patientcentrering i svensk hälso- och sjukvård, 2010 och 2013 Läkaren förklarar på ett sätt som är lätt att förstå Delaktig i önskad grad i vård och behandling Tillräcklig tid med läkare eller annan vårdpersonal Utmärkt eller mycket bra hälsa Utmärkt eller mycket bra vård Anm.: De uppgifter som presenteras i diagrammet finns inte tillgängliga uppdelat på kön. Källa: (International Health Policy Survey). Landstingen har fått statligt stöd för att utveckla ersättningssystem som fokuserar på det som skapar värde för patienten. Syftet har varit att utveckla ersättningssystem som bidrar till en patientcentrerad, jämlik och effektiv vård. Landstingen ansvarar för utformningen av sina ersättningssystem. Ersättningssystemen har t.ex. betydelse för konkurrens, kostnadskontroll, sammanhållna vårdkedjor samt tillgänglighet, kvalitet och effektivitet. Tio landsting har arbetat med ersättning- system som ska stödja ett bättre omhänder- tagande av grupper med stora vårdbehov. Flera landsting har utvecklat nya sätt för utskrivning av patienter från sjukhus och ersättningar som skapar incitament för primärvården att ta större ansvar. I ett annat initiativ har sju landsting varit in- volverade för att utveckla ersättningssystem där vårdgivare får ersättning för en hel vårdprocess, s.k. vårdepisodersättning. Genom att ersätt- ningen beror på utfallet för den enskilde pati- enten, stimuleras en innovativ och patient- centrerad vård. I ett tredje initiativ har även kommuner i flera landsting medverkat. Syftet har varit att utveckla gemensamma ersättningssystem som premierar innovativa, tryggare och bättre omhänder- tagande av patienter i hemsjukvård. Insyn i kvalitet, ekonomi och anställningsvillkor Allmänhetens insyn behöver öka vad gäller vår- dens och omsorgens kvalitet, ekonomi och anställningsvillkor hos utförare av vård och om- sorg med offentlig finansiering. inleddes ett samarbete för att ta fram en etisk plattform för vård och omsorg i bred dialog mellan SKL, de branschorganisa- tioner som organiserar de privata och idéburna vårdgivarna samt fackliga organisationer. Arbetet resulterade 2013 i en överenskommelse mellan de kollektivavtalsslutande parterna inom vård och omsorg. Utgångspunkten är att alla offentliga, privata och idéburna utförare med offentlig finansiering, exempelvis äldreboenden, vårdcentraler och hemtjänst, ska kunna ansluta sig till plattformen. Staten har avsatt medel till överenskommelsen för att det ska bli möjligt för utförare inom vård och omsorg att ansluta sig till plattformen . 4.4.3Resultat – tillgänglig hälso- och sjukvård Arbetet med att öka tillgängligheten till hälso- och sjukvård har bedrivits och med varierande inriktningar avseende primär- vård, specialiserad vård, apotek, tandvård, etc. Till exempel härstammar den s.k. vårdgarantin . Vårdgarantin är regle- rad i lag och föreskriver att landstingen ska er- bjuda vård . Tillgänglighet till primärvård och specialiserad vård Tillgängligheten har överlag förbättrats inom primärvården och den specialiserade vården. besvarades av telefon- samtalen till primärvården och av patienterna fick komma på ett läkarbesök . Av patienterna inom specialiserad vård fick besöka specia- list och fick behand- ling . Detta utgör förbättringar över inom både primärvården och den specialiserade vården. Diagram 4.6 redo- visar andelen patienter som erhåller behandling eller åtgärd i specialiserad vård . Uppföljning av tillgänglighet baseras på data- basen i vården som förvaltas av Sveri- ges och Kommuner och Landsting (SKL). Alla landsting hade en svarsfrekvens på 2013. Tillgängligheten inom primärvården och den specialiserade vården varierar dock mellan lands- tingen. Andelen telefonsamtal som besvarades varierade mellan 2013. Andelen patienter som väntat på specialistbesök varierade mellan 2013. Andelen patienter som väntat på åtgärd eller be- handling varierade mellan 2013. Väntetidsdata kompletteras med annan in- formation och data för att följa utvecklingen av tillgängligheten. Diagram 4.7 och 4.8 visar be- folkningens uppfattning om väntetider inom vården respektive om man har tillgång till den vård man behöver. Dessa mått uppvisar tämligen oförändrade nivåer . Be- folkningens acceptans för väntetiderna tycks dock ha minskat något (diagram 4.7). Insatser för att främja tillgång till vissa be- handlingar för att motverka sjukskrivning beskrivs inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.6 Andel patienter som erhåller behandling eller åtgärd i specialiserad vård , 2010−2013 Anm.: De uppgifter som presenteras i diagrammet finns inte tillgängliga uppdelat på kön. Källa: Kommuner och Landsting (Väntetidsdatabasen ). Diagram 4.7 Andel i befolkningen som instämmer helt eller delvis med att väntetider till besök och behandling är rimliga, kvinnor och män, 2010−2013 Källa: Kommuner och Landsting (Vårdbarometern). Diagram 4.8 Andel i befolkningen som instämmer helt eller delvis med att de har tillgång till den sjukvård de behöver, kvinnor och män, 2010−2013 Källa: Kommuner och Landsting (Vårdbarometern). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regionala skillnader inom cancervården har i uppdrag att utveckla ett system för att följa väntetider i cancervården. Myndigheten har genomfört mätningar av väntetider för nio olika cancer- former. Väntetiderna är på flera håll omfattande och de regionala skillnaderna är stora (diagram 4.9). För vissa cancerformer får patienterna i delar av landet vänta så från remiss till behandling som i andra delar av landet. Det är dock inte samma landsting som rankas högst respektive lägst för alla cancerformer. De pati- enter som diagnostiserats med en allvarligare tumörform har överlag kortare väntetider, vilket pekar på att vården prioriterar dem med störst behov. Det tycks inte finnas stora systematiska könsskillnader för väntetider inom cancervården generellt. Vissa skillnader mellan kvinnor och män som trots det konstaterats varierar mellan cancerformer och åldersgrupper. Diagram 4.9 Variation av väntetider inom cancervården för olika cancerformer, 2012 Prostata (intermediär- och högrisk) Prostata (metastaserad) Anm.: Första och tredje kvartilen definieras som att en fjärdedel av observationerna är mindre än första kvartilen och tre fjärdedelar är mindre än den tredje kvartilen. Kvartildata finns inte tillgängliga uppdelat på kön. Mätperioden för samtliga cancerformer är 2012, förutom för huvud- och halscancer där mätperioden är 2011– 2012. Källa: (Väntetider i cancervården). Förstärkt vårdgaranti för barn och unga med psykisk ohälsa Barn- och ungdomspsykiatrins kapacitet att ta emot patienter inom rimlig tid har ökat .