prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — , SVEBIO och SKL anser att ett nettodebiteringssystem som omfattar kvittning av energiskatt ska in- föras. Regeringen anser dock, sett mot bakgrund av att mervärdesskatten utgör ca hälften av skatten på köpt el, att ett nettodebiteringssystem som endast omfattar kvittning av energiskatt inte bör införas. En tredje lösning är att utforma skatteincita- mentet som en skattereduktion. Lösningen har den fördelen att en fysisk person som har högre marginalskatt får en skattefavör av samma storlek som en annan fysisk person som matar in lika mycket el på elnätet men som har lägre marginalskatt (givet att det finns skatt att redu- cera). Att ge skatteincitamentet i form av en skattereduktion innebär också en markering av att skatteincitamentet i princip ligger vid sidan av den vanliga beskattningen som incita- mentet endast belastar den statliga budgeten. Mot denna bakgrund anser regeringen, i likhet med utredningen, att skatteincitamentet bör ut- formas som en skattereduktion. Samma bedöm- ning gör också majoriteten av remissinstanserna. saknar en bedömning av om för- slaget medför kostnader för ansökningsförfaran- det för mikroproducenter som är företag. En konsekvensanalys för företagen finns i avsnitt 6.5.12. saknar en bedömning i frågan om skattereduktionen behöver anmälas till kommissionen enligt och rådets direktiv /34/EG av om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och be- träffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster. Regeringen anser att det föreslagna regelverket, som är allmänt utformat och inte tar sikte på de aktuella produkterna som sådana, inte kan anses vara tekniska föreskrifter i den mening som avses i direktiv /34/EG. Det innebär att skattereduktionen inte behöver anmälas till kommissionen på denna grund. , , , , O2:s vindkraftskooperativ, , Svensk Vindenergi, , , SERO, Konsumenter, , och anser att s.k. andelsägd elproduktion ska få skattereduk- Regeringen anser dock att det i detta lag- stiftningsärende saknas beredningsunderlag för att kunna ta ställning till detta förslag. 6.5.3Vilka som kan få skattereduktionen Regeringens förslag: Rätt till skattereduktion har den som framställer förnybar el, i en och samma anslutningspunkt matar in förnybar el och tar ut el, har en säkring om högst i anslut- ningspunkten och har anmält till nätkonces- sionshavaren att förnybar el framställs och matas in i anslutningspunkten. Rätten gäller fysiska och juridiska personer, dödsbon samt svenska handelsbolag. Utredningens förslag: Överensstämmer i hu- vudsak med regeringens. Utredningen föreslår att skattereduktionen ska ges till den som har en säkring om högst i anslutningspunk- ten (säkringsgränsen). Utredningen föreslår inte att skattereduktionen ska ges till begränsat skatt- skyldiga fysiska personer eller svenska han- delsbolag. Remissinstanserna: , , , , Förvaltningsrätten i , Kammarrätten i Sund- svall, , , , , Energi- gas , , Fortum and , (), Svensk Solenergi (SSE), och tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget att skattereduktionen ska ges till den som framställer förnybar el, i en och samma anslutningspunkt matar in förnybar el och tar ut el, har en säkring om högst i anslut- ningspunkten och har anmält till nätkonces- sionshavaren att förnybar el framställs och matas in i anslutningspunkten. och Oberoen- de Elhandlare () anser dock att rätten till skattereduktionen ska kopplas till innehavet av produktionsanläggningen. an- ser att rätten till skattereduktionen, förutom inmatning och uttag av el i anslutningspunkten, ska kopplas till inmatning och uttag av el i ”cen- tralbeteckningen”, dvs. en lägenhets anslutning till det i fastigheten interna s.k. IKN-nätet. Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig anser att säkringsgränsen är för låg. som den leder till att flera företag inte kommer i åtnjutande av skattereduktionen. Statens energi- myndighet anser att säkringsgränsen ska ersättas av en effektgräns. Fastighetsägarna och OE anser att det är oklart vem som kan göra anmälan till nätkoncessionshavaren. Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget att skatte- reduktionen ska ges till fysiska personer som vid beskattningsårets utgång har fyllt och är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret, dödsbon samt juridiska per- soner. , LRF och Svensk Vindenergi anser att skattereduktionen inte ska ges till de som har elcertifikat enligt lagen (2011:1200) om elcertifikat. Detta eftersom skattereduktionen kan komma att störa handeln med elcertifikat. , , Svensk energi, SSE, SP och anser att elcertifikat- systemet ska ändras så att det blir lättare och billigare för mikroproducenter att få elcertifikat. Skälen för regeringens förslag: Skattereduk- tionen tar sikte på mikroproducenter av förny- bar el. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att skattereduktionen ges till de som uppfyller fyra villkor. För det första föreslår utredningen att skatte- reduktionen ska ges till den som framställer för- nybar el. Regeringen ansluter sig till utred- ningens förslag. Samma bedömning görs också av majoriteten av remissinstanserna. För det andra föreslår utredningen att skattereduktionen ska ges till den som i en och samma anslutningspunkt matar in förnybar el och tar ut el. Regeringen ansluter sig till ut- redningens förslag. Samma bedömning gör också majoriteten av remissinstanserna. och OE anser att rätten till skattereduktionen ska kopplas till innehavet av produktionsanlägg- ningen. anser att rätten till skattereduktionen ska kopplas till, förutom inmatning och uttag av el i anslutningspunkten, inmatning och uttag av el i ”centralbeteckning- en”, dvs. en lägenhets anslutning till det i fastig- heten interna s.k. IKN-nätet. Regeringen anser dock att det i detta lagstiftningsärende saknas beredningsunderlag för att ta ställning till ett sådant förslag. För det tredje föreslår utredningen att skatte- reduktionen ska ges till den som har en säkring om högst i anslutningspunkten. Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig anser att säkringsgränsen är för låg. eftersom den leder till att många företag inte kommer i åtnjutande av skattereduktionen. Utgångspunkten bör vara att så många mikro- producenter som möjligt ska ha rätt till skatte- reduktionen. får regelverket inte möjliggöra att andra än mikroproducenter får skattereduktionen. Mot denna bakgrund anslut- er sig regeringen till utredningens bedömning att skattereduktionen bör begränsas. Utgångs- punkten för lösningen är att nätkoncessions- havaren ska lämna kontrolluppgift om skatte- reduktionen (se avsnitt 6.5.8.2). Statens energi- myndighet anser att säkringsgränsen ska ersättas av en effektgräns. Nätkoncessionshavaren, som ska lämna kontrolluppgift om skattereduk- tionen, har dock tillgång till säkringens ampere- tal enligt elabonnemanget. Mot denna bakgrund anser regeringen, till skillnad från Statens energi- myndighet, att skattereduktionen bör begränsas med en säkringsgräns. I fråga om säkringsgräns- ens storlek har flertalet hushåll säkringar om 16–. Härtill kommer att många företag har säkringar som understiger . Flera företag har dock, som majoriteten av remiss- instanserna framhållit, normalt säkringar som överstiger . För att ytterligare stödja mikroproduktion av förnybar el och den miljö- nytta som den medför, anser regeringen att säk- ringsgränsen bör vara . i för- hållande till utredningens förslag innebär den föreslagna höjningen av säkringsgränsen till att fler och något större produk- tionsanläggningar omfattas av skattereduk- tionen. För det fjärde föreslår utredningen att skatte- reduktionen ska ges till den som har anmält till nätkoncessionshavaren att förnybar el framställs och matas in i anslutningspunkten. Detta eftersom det endast är mikroproducenten själv som känner till om framställd el är förnybar. Regeringen ansluter sig till utredningens förslag. Samma bedömning gör också majoriteten av remissinstanserna. Fastighetsägarna och OE anser att det är oklart vem som kan göra anmälan till nätkoncessionshavaren. Regeringen vill i detta avseende framhålla att det är den, eller de, som innehar elabonnemanget som kan göra anmälan till nätkoncessionshavaren. Om flera personer delar anslutningspunkt, har den rätt till skattereduktionen som har anmält till nätkoncessionshavaren att förnybar el framställs och matas in i anslutningspunkten. Utredningen bedömer att skattereduktionen ska ges till så många mikroproducenter som möjligt. Mot denna bakgrund föreslår utred- ningen att skattereduktionen ska ges till fysiska personer som vid beskattningsårets utgång har fyllt och är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret, dödsbon samt juridiska personer. Regeringen ansluter sig till utredningens förslag att skattereduktionen ska ges till fysiska personer, dödsbon och juridiska personer. Som Lagrådet förordat kan ålders- gränsen slopas. Regeringen lämnar där- för inget sådant förslag. Regeringen anser vidare att skattereduktionen bör ges också till begränsat skattskyldiga fysiska personer (se t.ex. EU-dom- stolens mål C 450/09, , p. 37, 38 och 40) och svenska handelsbolag (2 kap. 3 § första stycket inkomstskattelagen [1999:1229], för- kortad IL). Begreppet ”juridiska personer” i IL omfattar utländska juridiska personer, däribland i utlandet delägarbeskattade juridiska personer (2 kap. 2 § andra stycket, 2 kap. 3 § femte styck- et och 6 kap. 8 § IL). Vad som sägs om svenska handelsbolag i inkomstskattelagen gäller också i fråga om europeiska ekonomiska intresse- grupperingar (5 kap. 2 § andra stycket IL). Utredningen bedömer att eventuella föränd- ringar av elcertifikatsystemet bör avvaktas till dess att det står klart vilka effekter skattere- duktionen får. , LRF och Svensk Vindenergi anser att skattereduk- tionen inte ska lämnas till de som har elcertifikat enligt lagen (2011:1200) om elcertifikat. Detta eftersom skattereduktionen kan komma att störa handeln med elcertifikat. , , Svensk energi, SSE, SP och anser att elcertifikatsystemet ska ändras så att det blir enklare och billigare för mikroproducenter att få elcertifikat. i förhållande till utredningens förslag innebär den föreslagna höjningen av säk- ringsgränsen till att fler och något större produktionsanläggningar omfattas av skattereduktionen. I likhet med utredningen an- ser dock regeringen att eventuella förändringar av regelverken bör avvaktas till dess att det står klart vilka effekter skattereduktionen får. Reger- ingen avser att följa frågan och vid behov åter- komma till den. Förslaget föranleder att en ny paragraf, 67 kap. 27 § IL, införs, se avsnitt 3.19. Regeringens förslag: Med förnybar el avses elek- trisk kraft som framställs från sol, vind, vågor, tidvatten eller jordvärme, från vattenbaserad energi som är alstrad i vattenkraftverk, från biomassa eller produkter som framställs från biomassa eller från bränsleceller. Med nätkon- cessionshavare avses den som innehar nätkon- cession. Med anslutningspunkt avses en och samma inmatnings- och uttagspunkt på elnätet där förnybar el matas in och el tas ut. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. anser att el som framställs från vattenbaserad energi alstrad i vattenkraftverk inte ska omfattas av skattereduktionen. Detta eftersom detta slag av produktion skulle kunna ge skador på vatten- drag. erinrar i detta sammanhang om arbetet med att verkställa och rådets direktiv /60/EG om upprättande av en ram för gem- enskapens åtgärder på vattenpolitikens område (ramvattendirektivet). svenska kraft- nät anser att begreppet ”anslutningspunkt” bör ersättas av begreppet ”leveranspunkt”. Skälen för regeringens förslag: Skattereduk- tionen tar sikte på mikroproduktion av förnybar el. Enligt artikel 15.1 b) i rådets direktiv /96/EG av om en om- strukturering av gemenskapsramen för beskatt- ning av energiprodukter och elektricitet (energi- skattedirektivet) får medlemsstaterna tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse i följande fall i fråga om el: –från sol, vind, vågor, tidvatten eller jord- värme, –från vattenbaserad energi alstrad i vatten- kraftverk, –som framställs från biomassa och ur produkter som framställs från biomassa, –som framställs från metan från nedlagda kolgruvor, och –som alstras från bränsleceller. Mot denna bakgrund bedömer utredningen att som utgångspunkt lämpligen bör gälla att med förnybar el ska avses el som framställs från så- dana energikällor som anges i artikel 15.1 b) i energiskattedirektivet. Utredningen bedömer dock att det inte finns skäl att el som framställs från metan från nedlagda kolgruvor ska omfattas av definitionen. Mot denna bakgrund föreslår ut- redningen att med förnybar el avses elektrisk kraft som framställs från sol, vind, vågor, tid- vatten eller jordvärme, från vattenbaserad energi alstrad i vattenkraftverk, från biomassa och ur produkter som framställs från biomassa eller från bränsleceller. anser att el som framställs från vattenbaserad energi alstrad i vattenkraftverk inte ska omfattas av skattereduktionen. Detta eftersom detta slag av produktion skulle kunna ge betydande skador på vattendrag. erinrar i detta sammanhang om arbetet med att verkställa ramvattendirektivet. Det är angeläget att skatte- reduktionen utformas på ett sådant sätt att den underlättar för mikroproduktion av förnybar el. I detta avseende är det av central betydelse att skattereduktionen omfattar så många förnybara energikällor som möjligt. Mot denna bakgrund anser regeringen, i likhet med utredningen, att det framstår som naturligt att som utgångspunkt bör gälla att med förnybar el avses el som framställs från sådana energikällor som anges i artikel 15.1 b) i energiskattedirektivet, dock inte el som framställs från metan från nedlagda kol- gruvor. Mot denna bakgrund ansluter sig reger- ingen till utredningens förslag. Samma bedöm- ning gör också majoriteten av remissinstanserna. Det innebär att regeringen anser att det saknas skäl att frångå utredningens bedömning att också el som framställs från vattenbaserad energi alstrad i vattenkraftverk bör omfattas av de- finitionen. Regeringen avser dock att i samband med beredningen av delbetänkandet Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2013:69) återkomma till frågan om vattenkraftsproduktionens miljöpåverkan. Utredningen föreslår vidare att med nätkon- cessionshavare ska avses den som innehar nät- koncession enligt 2 kap. ellagen (1997:857) och att med anslutningspunkt ska avses en och sam- ma inmatnings- och uttagspunkt på elnätet där förnybar el matas in och el tas ut. Regeringen ansluter sig till utredningens förslag. anser att begreppet ”anslut- ningspunkt” bör ersättas av begreppet ”leverans- Till skillnad från anser dock regeringen att det saknas skäl att frångå utredningens förslag. Samma be- dömning gör också majoriteten av remissin- stanserna. Förslaget föranleder att en ny paragraf, 67 kap. 29 § IL, införs, se avsnitt 3.19. Regeringens förslag: Underlaget för skattereduk- tionen består av de kilowattimmar förnybar el som har matats in i anslutningspunkten under kalenderåret, dock högst så många kilowattim- mar el som tagits ut i anslutningspunkten under . Om flera personer har anmält till nät- koncessionshavaren att de framställer och matar in förnybar el i en och samma anslutningspunkt, ska underlaget fördelas lika. Underlaget får inte överstiga , vare sig per per- son eller per anslutningspunkt. Utredningens förslag: Överensstämmer i hu- vudsak med regeringens. Utredningen föreslår att underlaget för skattereduktionen ska bestå av den mängd förnybar el som har matats in i an- slutningspunkten under beskattningsåret (fys- iska personer och dödsbon) eller det kalenderår som upphört med eller närmast före utgången av den skattskyldiges beskattningsår (juridiska personer), dock högst så mycket som tagits ut i punkten . Utredningen före- slår att gränsen för den elförbrukning som kan ge skattereduktion (kWh-gränsen) ska vara . Utredningen före- slår att mikroproducenter ska kunna välja vilka kilowattimmar som ska utgöra underlaget, om underlaget överstiger kWh-gränsen. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget att underlag för skatte- reduktion består av den mängd förnybar el som har matats in i anslutningspunkten under ka- lenderåret, dock högst så mycket som tagits ut i anslutningspunkten under . LRF anser dock att underlaget i fråga om juridiska personer ska ta sikte på beskattningsåret. an- ser att innebörden av begreppet ”beskattnings- året” behöver klargöras i detta avseende. teten av de remissinstanser som yttrat sig till- styrker eller har inget att erinra mot förslaget att om flera personer har anmält till nätkonces- sionshavaren att de framställer och matar in för- nybar el i samma anslutningspunkt, ska under- laget för anslutningspunkten fördelas lika. Bo- verket, , , Energi- marknadsinspektionen, Förvaltningsrätten i Fa- lun, Kammarrätten i , Konkurrensverk- et, , , , , Fortum and , , Svenskt Nä- ringsliv och tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget att underlaget för skattereduktionen inte ska få överstiga per person eller per an- slutningspunkt. Majoriteten av de remissinstans- er som har yttrat sig anser dock att kWh-gränsen är för låg. Skälen för regeringens förslag: Utredningen föreslår att underlaget för skattereduktionen ska bestå av den mängd förnybar el som har matats in i anslutningspunkten under kalenderåret, dock högst så mycket el som tagits ut i anslut- ningspunkten under . Skattereduktionen tar sikte på personer som kompletterar sitt uttag av el från elnätet med egenproduktion av för- nybar el. Mot denna bakgrund ansluter sig re- geringen till utredningens förslag att underlaget för skattereduktionen bör vara den mängd för- nybar el som matats in i anslutningspunkten, dock högst så mycket el som tagits ut i an- slutningspunkten. Frågan är därefter om underlaget för skatte- reduktionen (inmatning och uttag av el) bör ta sikte på beskattningsåret eller kalenderåret. Ut- gångspunkten för lösningen är att nätkonces- sionshavaren ska lämna kontrolluppgift om skattereduktionen (se avsnitt 6.5.8.2). Kontroll- uppgifter ska enligt huvudregeln i 24 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, lämnas för varje kalenderår och ha kommit in till närmast följande kalenderår. Beskattningsår i SFL har, såvitt nu är av intresse, samma innebörd som i IL (3 kap. 4 § första stycket 1 SFL; för svenska han- delsbolag avses med beskattningsåret räken- skapsåret). Om en juridisk persons beskatt- ningsår har en annan slutdag än den 31 decem- ber, , eller är beskattningsåret i stället den av följande perioder som går ut närmast efter det egentliga beskattningsåret: –, – , –eller –31 aug- usti. Det gäller bl.a. vid tillämpning av 32 kap. 2 § SFL (3 kap. 5 § SFL). Med juridisk person i SFL avses också dödsbon, svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer (3 kap. 11 § SFL). Fysiska personer och dödsbon ska lämna inkomstdeklaration året efter utgången av beskattningsåret (32 kap. 1 § SFL). Andra juridiska personer än dödsbon med beskattningsår som går ut ska lämna inkomstdeklaration (32 kap. 2 § första stycket SFL). För juridiska personer med brutet räkenskapsår ska inkomst- deklaration lämnas (om beskattningsåret går ut ), den 15 dec- ember (om beskattningsåret går ut ) eller (om beskattningsåret går ut ). Anta att ett aktiebolag har ett s.k. brutet räkenskapsår som går ut år 5. Det innebär att aktiebolaget ska lämna inkomst- deklaration år 5. finns inga kontrolluppgifter som av- ser januari–april år 5. Detta eftersom kontroll- uppgifter för år 5 ska lämnas senast den 31 år 6. Mot denna bakgrund anser regeringen, till skillnad från LRF, att underlaget för skatte- reduktionen bör bestå av inmatning och uttag av el under kalenderåret. Samma bedömning gör också majoriteten av remissinstanserna. Fråga är då i vilken inkomstdeklaration som begäran om skattereduktionen ska göras. Utred- ningen föreslår att underlaget för skattereduk- tionen ska bestå av den mängd förnybar el som har matats in i anslutningspunkten under ”be- skattningsåret” (fysiska personer och dödsbon) eller ”det kalenderår som har upphört med eller närmast före utgången av beskatt- ningsåret” (juridiska personer), dock högst så mycket som tagits ut i anslutningspunkten un- der året. Utredningens förslag i fråga om juri- diska personer får ses i ljuset av att juridiska personer kan ha s.k. brutet räkenskapsår (1 kap. 15 § IL). anser att innebörden av begreppet ”beskattningsåret” behöver klargöras i detta avseende. Svenska handelsbolag är inte egna skattesubjekt i fråga om inkomstskatt men däremot beträffande bl.a. statlig fastighetsskatt och fastighetsavgift (5 kap. 1 § IL samt lagen [1984:1052] om statlig fastighetsskatt och lagen [2007:1398] om fastighets- avgift). Det innebär att det är svårt att koppla kalenderåret till beskattningsåret (1 kap. 13–15 §§ IL). Mot denna bakgrund anser regeringen, till skillnad från utredningen, att bestämmelserna bör utformas så att begäran om skattereduktion- en ska göras i inkomstdeklarationen som ska lämnas efter utgången av det kalenderår som skattereduktionen avser (se avsnitt 6.5.8.1). Den nu föreslagna lösningen har den fördelen att en begäran om skattereduktion som huvudregel ska göras i inkomstdeklarationen som ska lämnas året efter utgången av kalenderåret. i för- hållande till utredningens förslag innebär det att juridiska personer och svenska handelsbolag som har brutet räkenskapsår i flertalet fall inte får sin skattereduktion tidsmässigt förskjuten jämfört med fysiska personer samt juridiska personer och svenska handelsbolag som har kalenderår som räkenskapsår. För fysiska personer samt juridiska personer och svenska handelsbolag som har kalenderår som räkenskapsår innebär inte den föreslagna ändringen någon skillnad i för- hållande till utredningens förslag. Den nu före- slagna lösningen har dessutom den fördelen att mikroproducenter som har förlängt räkenskaps- år (3 kap. 3 § bokföringslagen [1999:1078]) inte går miste om skattereduktionen för viss del av räkenskapsåret. Detta eftersom kalenderåret inte är kopplat till beskattningsåret. Underlaget för skattereduktionen tas i stället upp i den inkomst- deklaration som lämnas efter utgången av kalenderåret. I likhet med utredningens förslag kommer någon skattereduktion dock inte att kunna begäras för kalenderår där bokförings- skyldigheten upphör före det kalender- år som skattereduktionen avser. Detta eftersom begäran om skattereduktion ska göras i in- komstdeklarationen som ska lämnas efter ut- gången av det kalenderår som skattereduktionen avser. Det gäller t.ex. om räkenskapsåret är för- kortat eller om bokföringsskyldigheten upphör. Om flera personer delar anslutningspunkt, har den rätt till skattereduktion som anmält till nätkoncessionshavaren att förnybar el framställs och matas in i anslutningspunkten. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att om flera per- soner har anmält till nätkoncessionshavaren att de framställer och matar in förnybar el i en och samma anslutningspunkt, ska underlaget för- delas lika. Regeringen ansluter sig till utred- ningens förslag. Skattereduktionen tar sikte på mikroprodu- center av förnybar el. Mot denna bakgrund före- slår utredningen att underlaget för skattereduk- tionen inte får överstiga per person eller per anslutningspunkt. Majoritet- en av de remissinstanser som yttrat sig anser att kWh-gränsen är för låg. Regeringen anser att det, sett mot bakgrund av syftet med skattereduk- tionen, saknas skäl att frångå utredningens för- slag om att en kWh-gräns bör fastställas. Säk- ringsgränsen är .