prop · H20345 · 2014-12-19 00:00:00 — Konsekvenser för barns rätt, jämställdhet och elever med funktionsnedsättning Regeringens förslag syftar till att förstärka elevernas rätt till en likvärdig utbildning. Förslaget bedöms vara förenligt med . Förslaget bedöms inte ha någon negativ inverkan på jämställdheten mellan pojkar och flickor. De insatser som föreslås kan antas gagna båda könen. Generellt når flickor något högre resultat i skolan än pojkar. Bland de nyanlända eleverna finns dock en stor spridning bland både pojkar och flickor vad gäller faktorer som elevernas bakgrund och kunskapsnivå. De insatser som föreslås bedöms inte medföra att något kön gynnas särskilt, på bekostnad av det andra könet. Insatserna är generella och riktar sig såväl till flickor som till pojkar. Syftet med insatserna är att underlätta för samtliga elever att nå kunskapsmålen. Förslaget bedöms inte heller ha någon negativ inverkan på elever med funktionsnedsättning. Förslaget om mottagande av nyanlända elever gäller också specialskolan och grundsärskolan. anslutning till Europeiska unionen Förslagen berör inte frågor som är reglerade i . I detta kapitel finns bestämmelser om –tillämpningsområde (2 §), –barnens och elevernas lärande och personliga utveckling (3 §), –information om barnets och elevens utveckling (4 och 5 §§), –stöd i form av extra anpassningar (5 a §), –särskilt stöd (6–12 §§), –mottagande och undervisning av nyanlända elever (12 a–12 f §§), och –allmänna bestämmelser om betyg (13–21 §§). I paragrafen beskrivs kapitlets innehåll. Paragrafen ändras genom att en hänvisning till de nya bestämmelserna i 12 a–f §§ om mottagande och undervisning av nyanlända elever läggs till. Vidare görs en redaktionell ändring i tredje strecksatsen. Bestämmelsen i 4 § om information gäller endast i förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, fritidshemmet, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. I paragrafen anges i vilka delar av skolväsendet bestämmelsen om information till eleven och elevens vårdnadshavare gäller. Bestämmelsen har ändrats så att det, i stället för att det anges i vilka skolformer bestämmelsen inte gäller, görs en positiv uppräkning av i vilka delar av skolväsendet bestämmelserna gäller. Bestämmelserna i 7–12 §§ gäller endast i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, fritidshemmet, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. I paragrafen anges i vilka delar av skolväsendet bestämmelserna om särskilt stöd gäller. Bestämmelsen har ändrats så att det, i stället för att det anges i vilka skolformer bestämmelserna om särskilt stöd inte gäller, görs en positiv uppräkning av i vilka delar av skolväsendet bestämmelserna gäller. Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, genom uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar eller särskilda åtgärder inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Bestämmelserna i första–tredje styckena och i 9–12 §§ ska inte tillämpas om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända eller andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §. I paragrafen finns bestämmelser om skyldigheten att utreda om en elev har behov av särskilt stöd och när en elev ska ges särskilt stöd. Av det nya fjärde stycket framgår att en utredning om särskilt stöd inte behöver göras och att särskilt stöd inte behöver sättas in, om elevens stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända eller andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §. Vad som krävs för att en elev ska anses vara nyanländ regleras i 12 a §. En åtgärd till stöd för en nyanländ eller en annan elev vars kunskaper har bedömts enligt 12 c § kan t.ex. vara delvis undervisning i förberedelseklass enligt 12 f §. Prioriterad timplan, som avses regleras på förordningsnivå, är en annan åtgärd som kan vidtas till stöd för nyanlända eller andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §. För alla elever gäller att om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås ska eleven som huvudregel först ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen enligt 5 a § innan behovet av särskilt stöd utreds (se prop. 2013/14:160 s. 19 ff.). För nyanlända elever och andra elever vars kunskaper bedömts enligt 12 c § tillkommer att särskilda åtgärder kan vidtas för att tillgodose denna grupps särskilda behov, t.ex. delvis undervisning i förberedelseklass och/eller prioriterad timplan, innan behovet av särskilt stöd behöver utredas. Det kan dock redan under arbetet med att bedöma en nyanländ elevs eller en annan elevs kunskaper enligt 12 c § framkomma indikationer på att eleven har ett stödbehov, som inte enbart kan tillgodoses genom extra anpassningar eller åtgärder till stöd för nyanlända och andra elever vars behov har bedömts enligt 12 c §. Som framgår av avsnitt 10 kan en utredning om särskilt stöd visserligen inte göras före årskursplaceringen eftersom elevens stödbehov ska bedömas mot kunskapskravet för årskursen. Det finns dock inget som hindrar att en utredning om en elevs särskilda svårigheter, t.ex. dyslexi eller ADHD, påbörjas utan direkt koppling till vissa kunskapskrav och att denna utredning efter en årskursplacering övergår i en formell utredning om särskilt stöd och då kopplas till de kunskapskrav som gäller för den årskurs som eleven har placerats i. Paragrafen behandlas i avsnitt 10. Med nyanländ avses i denna lag den som 1.har varit bosatt utomlands, 2.nu är bosatt i landet, och 3.har påbörjat sin utbildning här senare än höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. Som bosatt utomlands anses den som inte anses bosatt i landet enligt 29 kap. 2 §. Paragrafen är ny. Den innehåller en definition av vem som anses som ny- Genom definitionen görs det tydligt vilka elever som omfattas av de nya bestämmelserna om nyanlända elever som införs i kapitlet och på vissa andra ställen i lagen. I första stycket anges när en person anses vara nyanländ. En första förutsättning för att någon ska anses vara nyanländ är enligt första punkten att han eller hon har varit bosatt utomlands. medborgarskap eller födelseland saknar betydelse. saknar det också betydelse om han eller hon har varit bosatt i . Avgörande är i stället att personen inte har varit bosatt här i landet fram till dess att hon eller han påbörjar sin skolgång här (jfr tredje punkten). En definition av formuleringen ”har varit bosatt utomlands” finns i tredje stycket. Ytterligare en förutsättning för att någon ska anses vara nyanländ är enligt den andra punkten att personen nu är bosatt i landet. Med ”bosatt i landet” avses enligt 29 kap. 2 § första stycket den som ska vara folkbokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481). I 29 kap. 2 § andra stycket skollagen anges andra grupper som vid tillämpningen av skollagen ska anses vara bosatta i landet, trots att de inte ska vara De som är bosatta i landet har skolplikt under de förutsättningar som anges i 7 kap. 2 § första och andra styckena Alla skolpliktiga barn har enligt 2 kap. 18 § första stycket regeringsformen rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän De som vid tillämpning av skollagen ska anses som bosatta i landet har inte skolplikt, men har enligt 7 kap. 2 § tredje stycket skollagen samma rätt till utbildning som skolpliktiga elever. förutsättning för att någon ska anses som nyanländ är således att personen numera är bosatt i landet eller ska anses vara bosatt i landet i den mening som avses i skollagen. Enligt tredje punkten ska eleven ha påbörjat sin utbildning här efter höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . spelar ingen roll för bestämmelsens tillämpning när eleven har ankommit Det saknar således betydelse om eleven har anlänt till före eller efter ordinarie skolstart. Det avgörande är i stället att eleven har påbörjat sin utbildning här i landet efter ordinarie skolstart. Punkten omfattar således både ett barn som har såväl ankommit till som påbörjat sin utbildning här vid t.ex. ålder som ett barn som har ankommit till före ordinarie skolstart och som efter att t.ex. ha varit gömt påbörjar skolan (jfr 29 kap. 2 § andra stycket 5). I andra stycket anges en tidsgräns för hur länge någon ska anses vara Konsekvensen av att han eller hon inte längre anses nyanländ är att han eller hon inte kan bli aktuell för någon av de särskilda åtgärder till stöd för nyanlända som regleras i lagen eller i förordning, t.ex. viss undervisning i förberedelseklass eller prioriterad Eventuell skolgång i utlandet räknas inte in i . I tredje stycket finns en definition av vem som anses bosatt utomlands. Den innebär att den som inte anses bosatt i landet enligt 29 kap. 2 § ska anses som bosatt utomlands. Bestämmelsen har utformats enligt Lag- Paragrafen behandlas i avsnitt 5. Bestämmelserna i 12 c–12 f §§ gäller endast i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Paragrafen är ny och klargör i vilka skolformer som reglerna i 12 c– 12 f §§ är tillämpliga. En nyanländ elevs kunskaper ska bedömas om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Om det behövs ska en sådan bedömning göras även för en elev som 1.har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här senast vid höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller , eller 2.efter skolgång i har varit bosatt utomlands och därefter har återvänt till för att återuppta sin utbildning härska en sådan bedömning som avses i första stycket göras, om det behövs. Rektorn ansvarar för att bedömningar görs enligt första–tredje styckena. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om underlag för sådana bedömningar. Paragrafen är ny. I första stycket ställs krav på att en bedömning av en nyanländ elevs kunskaper görs. Syftet med bedömningen regleras i 12 d §, dvs. resultatet av bedömningen ska beaktas vid beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt vid planering av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden. Det framgår av 12 d och e §§ att bedömningen ska göras skyndsamt och i vart fall i sådan tid att beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp kan fattas från det att eleven har tagits emot i skolväsendet inom någon av de skolformer som anges i 12 b §, dvs. , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Någon bedömning av en nyanländ elevs kunskaper behöver dock inte göras om en sådan bedömning framstår som uppenbart obehövligt. Längden på elevens bosättning i utlandet, vilken utbildning eleven har fått där och andra faktorer i elevens bakgrund kan medföra att det framstår som självklart att det inte behöver göras någon bedömning av elevens kunskaper enligt nuvarande paragraf. Enligt andra stycket ska en bedömning göras av vissa andra elevers kunskaper, om det behövs. Det gäller enligt punkt 1 i fråga om elever som i likhet med nyanlända har bott utomlands men inte anses som nyanlända, därför att de har påbörjat sin utbildning här i landet senast vid höstterminens start det år eleven fyller . Behov av att göra en bedömning av en sådan elevs kunskaper kan anses föreligga t.ex. om eleven har anlänt till och börjat i förskoleklassen sent före årskurs ett och har brister när det gäller kunskaper i svenska. Det kan också finnas behov av att göra en bedömning beträffande en elev som har anlänt till före skolstarten, men som av olika skäl fortfarande har bristande kunskaper i svenska. Det framgår av 12 d § att bedömningen i så fall ska göras från det att eleven har tagits emot inom någon av de skolformer som anges i 12 b §, dvs. , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Eftersom det i dessa fall är fråga om barn som just har börjat 2014/15:45 årskurs ett och därmed inte förväntas ha läst olika ämnen tidigare ska bedömningen i princip avse deras kunskaper i svenska. En bedömning som avses i första stycket ska enligt andra stycket punkt 2 vid behov också göras för en elev som har gått i skolan i – oberoende av om eleven började i den svenska skolan vid höstterminen det år han eller hon fyllde eller senare – och som efter att därefter ha bott utomlands har återvänt till . Det kan t.ex. vara fråga om en elev som första gången anländer till och påbörjar sin skolgång här vid ordinarie skolstart och som skolgång flyttar utomlands igen för att utlandsvistelse återvända till för att återuppta sin skolgång här. Ett annat exempel är en nyanländ elev som efter att ha påbörjat en kortare skolgång i något eller efter ordinarie skolstart bosätter sig utomlands i för att därefter återvända till och återuppta sin skolgång här. Till målgruppen för bestämmelsen hör även den elev som vuxit upp i och påbörjat skolgång här men därefter är bosatt utomlands och sedermera återvänder till för att fortsätta sin skolgång här. Eftersom skyldigheten att göra en bedömning enligt andra stycket är begränsad till de situationer när det finns ett behov av en bedömning, ankommer det på rektorn att med hänsyn till elevens bakgrund avgöra om någon bedömning är nödvändig. En bedömning behöver inte göras när omständigheterna visar att några särskilda åtgärder på grund av att eleven har bott utomlands inte behövs, t.ex. därför att elevens bosättning utomlands har varit kortvarig eller att eleven utomlands har gått i en svensk utlandsskola. Av tredje stycket framgår att ansvaret för att en bedömning av elevens kunskaper görs vilar på rektorn. I fjärde stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om det bedömningsunderlag som ska tillämpas. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.1. Den har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. En bedömning enligt 12 c § ska göras skyndsamt. För en nyanländ elev och för en elev som avses i 12 c § andra stycket 2 ska bedömningen göras i sådan tid att beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp kan fattas enligt 12 e §. För en elev som avses i 12 c § andra stycket 1 ska bedömningen göras senast från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av de skolformer som anges i 12 b §. Resultatet av en bedömning enligt 12 c § ska beaktas vid beslut enligt 12 e § samt vid planering av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden. Paragrafen är ny. I första stycket anges att en sådan bedömning av en elevs kunskaper som avses i 12 c § ska göras skyndsamt. Vidare framgår att bedömningen i fråga om nyanlända elever ska slutföras i sådan tid att beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp kan fattas enligt 12 e §. Sådana beslut ska enligt sistnämnda bestämmelse fattas så snart som möjligt och senast från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av de skolformer som anges i 12 b §, dvs. , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Bedömningen måste alltså göras i så god tid att resultatet av bedömningen kan ingå i underlaget för beslut enligt 12 e §. Detsamma gäller om det anses finnas behov av en bedömning av en elevs kunskaper när det är fråga om en elev som har gått i svensk skola och som efter bosättning utomlands har återvänt för att återuppta sin skolgång i . När det gäller en elev vars kunskaper bedöms med stöd av 12 c § andra stycket 1, dvs. en elev som har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här senast vid höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller , blir något beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp enligt 12 e § inte aktuellt. En sådan elev börjar enligt vanliga regler sin skolgång i eller en motsvarande skolform i årskurs ett och placeras redan från början i en ordinarie undervisningsgrupp. När det gäller en sådan elev ska bedömningen av hans eller hennes kunskaper därför göras senast från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av de skolformer som anges i 12 b §. Av andra stycket framgår att resultatet av en bedömning beträffande en nyanländ elev ska beaktas dels vid ett beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp enligt 12 e §, dels vid planering av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden. Detsamma gäller en elev som har gått i svensk skola och som efter bosättning utomlands har återvänt för att återuppta sin skolgång i . För en elev för vilken det ska göras en bedömning enligt 12 c § andra stycket 1, dvs. en elev som har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här senast vid höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller , blir det inte aktuellt att pröva i vilken årskurs eleven ska placeras eftersom han eller hon just har börjat årskurs ett. Bedömningen av dessa elevers kunskaper ska dock beaktas vid planering av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.2. Den har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. En nyanländ elev och en elev, vars kunskaper har bedömts enligt 12 c § andra stycket 2 ska placeras i den årskurs som är lämplig med hänsyn till elevens ålder, förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt. Rektorn ska besluta om en sådan elevs placering i årskurs och senast från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av de skolformer som anges i 12 b §. Eleven ska placeras i den undervisningsgrupp som eleven normalt ska tillhöra. Paragrafen är ny. Av första stycket framgår att en individuell bedömning av vilken årskurs som är mest lämplig för en nyanländ elev eller en elev som har gått i svensk skola och som efter bosättning utomlands har återvänt för att återuppta sin skolgång i , ska göras. Vid denna bedömning är elevens ålder bara en av flera faktorer som ska beaktas. Det är inte tillåtet att slentrianmässigt placera alla nyanlända eller andra berörda elever i en viss ålder i en viss årskurs. 2014/15:45 I andra stycket anges en bortre tidsgräns för när en placering i årskurs senast ske i fråga om nyanlända elever och elever som har gått i svensk skola och som efter bosättning utomlands har återvänt för att återuppta sin skolgång i . Vidare framgår att det också gäller en tvåmånadersgräns för placering av en sådan elev i den undervisningsgrupp som eleven normalt ska tillhöra. Denna undervisningsgrupp kan inte vara en förberedelseklass (jfr 12 f §). Att eleven snabbt får en grupptillhörighet utanför en eventuell förberedelseklass eller särskild undervisningsgrupp är en viktig förutsättning för elevens möjlighet till integration. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.2. Den har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Rektorn får besluta att en elev vars kunskaper bedömts enligt 12 c § delvis ska undervisas i förberedelseklass, om eleven saknar tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen. En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper i svenska för att på heltid kunna delta i undervisningen i det ämnet i den undervisningsgrupp som eleven normalt hör till. En elev får inte ges undervisning i förberedelseklass än . Paragrafen är ny och anger förutsättningarna för att ge en nyanländ elev, eller en annan elev vars kunskaper bedömts enligt 12 c § andra eller tredje stycket, undervisning i en förberedelseklass. Av första stycket framgår att nyanlända elever eller andra elever vars kunskaper bedömts enligt 12 c § inte med automatik får undervisas i förberedelseklass. Det kan bara bli aktuellt för elever som saknar tillräckliga kunskaper i svenska språket för att kunna tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen i alla ämnen. I detta ligger att syftet med undervisningen i förberedelseklass ska vara att öka elevens möjligheter att nå kunskapskraven och inte att exempelvis ge allmän information om förhållandena i . Det framgår även att en elev bara delvis får undervisas i förberedelseklass. En elev får således inte undervisas enbart i förberedelseklass, utan ska även ges undervisning tillsammans med den undervisningsgrupp som eleven normalt hör till (jfr 12 e §). Av andra stycket framgår att en elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna delta i undervisningen i ämnet i sin ordinarie undervisningsgrupp på heltid. Syftet är att ingen elev ska undervisas i förberedelseklass längre än nödvändigt. I tredje stycket anges en tidsgräns för hur länge en elev får ges undervisning i förberedelseklass. Tidsgränsen innebär inte att en elev får lämnas utan stöd, om eleven efter att ha undervisats i förberedelseklass fortfarande inte har tillräckliga svenskkunskaper för att kunna följa den ordinarie undervisningen i sin vanliga undervisningsgrupp. Det stöd som eleven behöver måste dock ges i annan form, t.ex. som särskilt stöd i form av studiehandledning på modersmålet. Paragrafen behandlas i avsnitt 9. Den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Bestämmelser om fördelning av undervisningstiden (timplan) finns i bilaga 1. Paragrafen behandlar den minsta undervisningstid som eleverna ska få. I andra stycket, som är nytt, har det lagts till en bestämmelse om vad som ska gälla i fråga om undervisningstid för elever som har varit bosatta utomlands och därför inte kommer att gå samtliga årskurser i den svenska skolan. De elever som berörs är dels nyanlända elever, dvs. elever som har påbörjat sin skolgång här i landet senare än vid höstterminens start det kalenderår som de fyller , dels elever som efter att ha gått i skolan här har flyttat utomlands och sedan återvänt till för att återuppta sin skolgång här. Dessa elever ska efter det att de har placerats i en årskurs vid en skolenhet få minst lika många timmars undervisning som återstår för övriga elever i samma årskurs vid skolenheten under den kvarvarande skoltiden till och med den högsta årskursen. Att det i lagtexten anges att undervisningstiden ska motsvara minst den som återstår för övriga elever i årskursen beror på att en huvudman enligt 9 kap. 3 § andra stycket skolförordningen får besluta om ytterligare undervisningstid utöver den garanterade undervisningstiden. Alla elever är skyldiga att delta oavsett om de har skolplikt eller inte (7 kap. 17 § skollagen). För elever som inte har skolplikt men har samma rätt till utbildning som skolpliktiga är deltagandet i utbildningen som helhet i och för sig frivilligt, men en sådan elev har inte rätt att själv välja bort vissa delar av utbildningen. Med den kvarvarande skoltiden avses den tid som återstår till och med den högsta årskursen, dvs. årskurs nio (10 kap. 3 §). Om en elev som avses i andra stycket senare under sin skolgång byter till en annan skolenhet, ska eleven när det gäller rätten till undervisningstid, behandlas som vilken annan elev som helst som byter skolenhet. Paragrafen behandlas i avsnitt 8. Den som har blivit placerad vid en viss skolenhet har rätt att gå kvar där om inte något annat följer av 30 § andra stycket.