prop · H10391 · 2014-02-25 00:00:00 — Det är möjligt att redovisa barnets relation till den 48 Se t.ex. , Bostadens betydelse för barn, i betänkande från utredningen (SOU 2005:88) om vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer och , Social rapport . 2013/14:91 avhysta föräldern (om barnet är permanent eller växelvis boende eller är umgängesbarn som bor med sin förälder minst ), om familjen bott kvar vid avhysningstillfället och om barn varit närvarande vid avhysningen. Myndighetens statistik över avhysningar 2012, insamlad enligt det tidigare tillvägagångssättet, visade på en minskning av det totala antalet avhysningar , och en minskning av antalet avhysningar där barn var berörda (569 barn totalt). Statistik för visar att 333 barn berördes av en verkställd avhysning jämfört med 411 barn . Det motsvarar en minskning . Avhysningar med barn inblandade förekom i en tredjedel av landets kommuner. Det är en klar minskning jämfört med , då avhysningar med barn inblandade förekom i av landets kommuner. Avhysningar av barnfamiljer drabbar i stor utsträckning ensamstående. Vid sju av tio avhysningar som berör barn är föräldern ensamstående och i av dessa fall är den ensamstående föräldern kvinna. Vid närmare var femte avhysning som berör barn, så är barn också närvarande vid själva avhysningstillfället. Regeringen tillsatte en nationell samordnare med uppdraget att ge kommunerna stöd i att skapa långsiktiga, hållbara strukturer och fungerande rutiner i arbetet med att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden (S2011/11251/FST). Hur kommuner kan bedriva ett avhysningsförebyggande arbete, framför allt med avseende på barnfamiljer, utgör ett särskilt fokusområde i samordnarens uppdrag. Hemlöshetssamordnaren bedriver ett uppsökande arbete, med besök i framför allt kommuner. Sammanlagt besöker hemlöshetssamordnaren ett fyrtiotal kommuner för att få en uppfattning om den aktuella situationen vad gäller hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden samt om hur arbetet för att motverka och förebygga hemlöshet och avhysningar bedrivs. Regeringen fortsätter att lyfta frågan inom ramen för en nationell konferens om hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden samt en skrivelse . Regeringen har sett ett behov av att närmare undersöka hur omfattande renoveringar påverkar hushåll i fråga om eventuella flyttmönster och dess bevekelsegrunder. Situationen för ekonomiskt och socialt utsatta hushåll, oavsett boende- och upplåtelseform kan bli särskilt svår. Regeringen har därför gett i uppdrag att kartlägga och analysera flyttmönster för hushåll i olika boende- och upplåtelseformer i samband med omfattande renoveringar. ska särskilt uppmärksamma barn i ekonomiskt och socialt utsatta hushåll. Vid behov ska peka på åtgärder som kan förbättra förutsättningarna för hushållen att hantera sin situation med anledning av renoveringen. Uppdraget ska redovisas senast . Det har framkommit att det ibland finns brister i de utemiljöer där barn och unga vistas. ska därför, i samverkan med SLU/Movium, ta fram en vägledning för planering, utformning, skötsel och förvaltning av miljöer, med ett särskilt fokus på förskolegårdar och skolgårdar. Uppdraget ska redovisas . I syfte att skapa en positiv utveckling i stadsdelar med ett utbrett utanförskap har regeringen tagit initiativ till ett aktivt arbete inom urban utveckling. Inom det utvecklingsarbetet fokuserar regeringen särskilt på kommuner med stadsdelar som präglas av låg förvärvsfrekvens, högt uttag av försörjningsstöd och låg behörighet till gymnasiet. omfattas nio kommuner med 15 stadsdelar av regeringens utvecklingsarbete. I första hand ska utveckling ske genom den generella politiken och i andra hand särskilda insatser riktade till kommunerna och stadsdelarna. Kommunerna erhåller kunskapsstöd från relevanta aktörer och utvecklingsarbetet är inriktat på utvärdering, kunskapsinhämtning, kunskapsutbyte och kunskapsspridning. fördelar ett prestationsbaserat stimulansbidrag till kommunerna. Bättre möjligheter till aktiv fritid och deltagande för ekonomiskt utsatta barn Enligt artikel 31 har varje barn rätt till lek, vila och fritid. Möjligheterna för en utvecklande fritid ser dock olika ut. Barn i ekonomiskt utsatta hushåll har en mindre aktiv fritid än andra barn. Både flickor och pojkar som lever i ekonomiskt utsatta hushåll är i mindre utsträckning med på organiserade fritidsaktiviteter än andra barn. I hushåll där man inte har någon kontantmarginal besöker man i mindre utsträckning idrottsanläggningar och speciellt bland pojkar i ekonomiskt utsatta hushåll gör man färre kulturella besök. Barn till ensamstående föräldrar deltar i mindre utsträckning än barn med sammanboende föräldrar i organiserad verksamhet på fritiden.49 Regelbunden fysisk aktivitet för barn och ungdomar ger betydande hälsovinster och upplevs i många fall som ett allmänt ökat välbefinnande. Andra effekter kan vara ett ökat självförtroende och ökad social kontakt med andra människor. inledde regeringen den särskilda satsningen Idrottslyftet. Satsningens främsta syfte är att öppna dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar samt att utveckla verksamheten så att de väljer att idrotta högre upp i åldrarna. När barn- och äldreministern bjöd in organisationer till en temadialog om vad barn med risk för ekonomisk utsatthet behöver var just möjlighet till fritidsaktiviteter det förslag som nämndes mest frekvent. Regeringen har mot denna bakgrund för avsikt att föreslå för att en ersättning för kostnader för barns regelbundna och ledarledda fritidsaktiviteter, en s.k. fritidspeng, införs. Fritidspengen ska riktas till hushåll med barn som går i årskurs 4–9 och som har eller har haft försörjningsstöd . Regeringen föreslås få rätt att meddela föreskrifter om vilket belopp fritidspengen högsta får uppgå till. Tanken med fritidspengen är att den i normalfallet ska ersätta kostnader för medlemsavgift, träningsavgift, och kursavgifter i t.ex. idrottsverksamhet eller kulturverksamhet. 49 SCB, Barns fritid, 2009. 2013/14:91 barn ska ges möjlighet till en mer utvecklande fritid, nya sociala nätverk samt i högre grad få uppleva känslan av delaktighet. Reformen väntas förbättra möjligheterna till en aktiv och meningsfull fritid för 24 000 barn som befinner sig i ekonomisk utsatthet. Regeringen har genomfört satsningar vad gäller barns rätt till ett tryggt och säkert boende och har för avsikt att föreslå att möjligheterna till aktiv fritid stärks. Regeringen genomför nu dessutom ytterligare satsningar inom föräldrastödsområdet i syfte att stötta kommunerna i sitt arbete med att stödja föräldrar i föräldraskapet. I och med förslaget om införandet av fritidspengen visar regeringen att ekonomiskt utsatta barns möjligheter till aktiv fritid är en prioriterad fråga för regeringen. På lokal nivå arbetar även flera kommuner aktivt med detta genom att bland annat erbjuda ett antal gratis eller subventionerade fritidsaktiviteter t.ex. , och informerar om dessa på flera språk och på ett sätt som innebär att alla barn får kännedom om dem. Ytterligare andra kommuner har bidrag som föreningar kan söka för att informera om sina verksamheter på andra språk än svenska. I arbetet för att stärka ekonomiskt utsatta barns uppväxtvillkor är frågor kring barns boende och tillgång till fritidsaktiviteter centrala delar. På lokal nivå kan frågorna t.ex. lyftas inom ramen för en handlingsplan mot ekonomisk utsatthet bland barn för att skapa systematik i arbetet. Regeringen stödjer ett sådant arbete (se avsnitt 5.8). 5.7Stärkt stöd och skydd Sammanfattande beskrivning: Målet för regeringens socialtjänstpolitik är att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt utsatta situationer samt att stärka skyddet för utsatta barn. Den ekonomiska utsattheten kan även innebära en social utsatthet för barn och regeringens satsningar på stärkt stöd och skydd innebär att den sociala utsattheten kan antas bli mindre. Åtgärder som syftar till att förbättra villkoren för barn i utsatta situationer är högt prioriterade för regeringen. Barn i ekonomisk utsatthet löper högre risk att drabbas av olyckor och utsättas för våld.50 De kan även befinna sig i asylprocessen eller ha föräldrar som på något vis är i behov av extra stöd från samhället. Den sociala utsatthet som många barn i ekonomisk utsatthet lever i kräver ofta insatser från samhället. Det kan t.ex. handla om insatser från eller rättsväsendet. Alla barn har rätt till en trygg och säker uppväxt. Samhället har skyldigheter att på olika sätt skydda barnet i sin hemmiljö, den sociala barn- och ungdomsvården, rättsprocessen och asylprocessen. Samhället har även ett ansvar för att se till att skyddet av barn i utsatta situationer är 50 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Barns och ungas säkerhet, 2011. säkert, av god kvalitet och utvecklas vartefter ny kunskap vinns. 2013/14:91 handlar om ett generellt men också mer riktat förebyggande arbete och att nödvändiga insatser görs med barnets bästa i centrum. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att säkerställa att utsatta barn får det stöd och skydd de har behov av och rätt till. Dessa åtgärder kommer alla barn till del men eftersom barn i ekonomiskt utsatta familjer kan anses vara mer socialt utsatta i vissa avseenden innebär åtgärderna att villkoren för dessa barn förbättrats. Stöd för umgänge med båda föräldrarna Barn behöver nära och goda kontakter med båda föräldrarna även om dessa inte är sammanboende och ett barn har rätt till umgänge med en förälder som han eller hon inte bor tillsammans med. När domstolen avgör en fråga om umgänge mellan ett barn och en förälder som barnet inte bor tillsammans med kan domstolen besluta att en person som socialnämnden utser ska medverka vid umgänget som umgängesstöd. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa hur kommunerna hanterar domstolars beslut om umgängesstöd samt på vilket sätt och i vilken utsträckning kommunerna lever upp till sina åtaganden. skulle samråda med och även redovisa barns erfarenheter av umgängesstöd. Uppdraget har redovisats . Återrapporteringen har visat att frågor om umgängesstöd är svåra att hantera både för domstolen och socialnämnden, och det finns brister i vissa hänseenden. Frågan bereds vidare i . I regleringsbrevet ges vidare i uppdrag att kartlägga i vilken utsträckning barn kommer tilltals i familjerättsliga utredningar om vårdnad, boende och umgänge inom samt på vilket sätt och när detta sker. Uppdraget ska återrapporteras . Barn vars föräldrar lider av psykisk ohälsa, har funktionsnedsättning eller sociala problem kan ha en särskilt utsatt situation. 2011 gett i uppdrag att leda, samordna och stimulera till ett nationellt utvecklingsarbete av stöd till barn i familjer med missbruk, psykisk sjukdom, psykisk funktionsnedsättning eller där det förekommer Arbetet syftar till att utveckla fungerande strukturer, kompetens- utveckla personal och stärka samverkan inom och mellan berörda verk- samheter i kommuner och landsting. Arbetet genomförs i samråd med Satsningen rymmer insatser för att utveckla ett mer familjeorienterat arbetssätt inom missbruks- och beroendevården, och hälso- och sjukvården. utveckla arbetet inom förskola/skola ingår också i satsningen. steget i satsningen har främst handlat om att stödja hälso- och sjukvården att genomföra bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen avseende barns rätt till stöd och information i vissa situationer, kunskaps- och kvalitetsutveckling av stödinsatser och insatser för att stärka barn- och föräldraperspektivet inom missbruks- och beroendevården. 2013/14:91 sens samlade bedömning av de insatser som pågår inom satsningen är att de har initierat ett brett utvecklingsarbete på området som kan få betydelse för att barn och unga i målgruppen får ändamålsenligt stöd. Genom att samordning och samverkan mellan ansvariga aktörer förbättrats liksom kvaliteten på insatser inom flera olika verksamhetsområden ökar förutsättningarna för att långsiktigt förbättra stödet till barn som lever i utsatta miljöer. Hälso- och sjukvårdens ansvar för att upptäcka barn som far illa Hälso- och sjukvården samt tandvården har ett ansvar för preventiva och behandlande insatser och tidig upptäckt. De är även skyldiga att anmäla till socialnämnden vid kännedom eller misstanke om att ett barn far illa samt ska samverka med andra berörda verksamheter kring barn som far illa eller riskerar att fara illa. fick 2012 i uppdrag av regeringen att stärka hälso- och sjukvårdens arbete vid misstanke om att barn och unga far illa eller riskerar att fara illa genom att kartlägga, sammanställa och sprida kunskap som kan stödja, underlätta och förbättra hälso- och sjukvårdens arbete när det gäller att uppmärksamma, bemöta och ta hand om dessa barn. Uppdraget resulterade i en vägledning som redogör för de lagar och föreskrifter som berör hälso- och sjukvårdens samt tandvårdens arbete med barn om far illa eller riskerar att fara illa och anger vilket ansvar och vilka skyldigheter som gäller för vårdgivare, verksamhetschefer och hälso- och sjukvårdspersonal samt tandvårdspersonal inom verksamheterna. Regeringens bedömning är att förutsättningarna för tidig upptäckt av barn som far illa i och med detta har ökat. Förbättringar inom den sociala barn- och ungdomsvården Utredningar, lägesrapporter och den statliga tillsynen visar att det skett en positiv utveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården, bl.a. avseende öppna insatser och förebyggande arbete. Dock finns det fort- farande stora skillnader mellan kommunerna. Tillsynen visar även att det fortsatt förekommer brister inom den sociala barn- och ungdomsvården, bl.a. finns det skillnader i vården vid HVB mellan ensamkommande barn Regeringen har vidtagit flera insatser för att utveckla och kvalitetssäkra den sociala barn- och ungdomsvården. En frekvenstillsyn av samtliga av landets HVB-hem och Statens institutionsstyrelses verksamheter för barn och unga infördes . trädde nya bestämmelser i Socialtjänstlagen (2001:453) i kraft som syftar till att stärka stödet och skyddet för barn och ungdomar som far illa eller riskerar att fara illa. Kriterierna för när det föreligger en anmälningsskyldighet att anmäla när man får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa har förändrats. Regler har införts om omedelbar skyddsbedömning när en anmälan kommit in till socialnämnden och det har införts en tidsgräns för när ett beslut om att inleda eller inte inleda en utredning ska ha fattats. utredning avslutats utan att någon insats beslutats har regeringen före- slagit att nämnden under vissa förutsättningar får besluta om uppföljning av ett barns situation. När vård ges i ett familjehem eller i ett HVB ska socialnämnden utse en särskild socialsekreterare som ska ansvara för kontakterna med barnet. Den särskilt utsedda socialsekreteraren ska besöka barnet regelbundet och i den omfattning som är lämplig utifrån barnets behov och önskemål. De nya bestämmelserna ger även socialnämnden ytterligare ansvar för uppföljning av vården i HVB och familjehem. ska minst en gång var sjätte månad överväga om vården fortfarande behövs och hur vården bör inriktas och utformas. ska noga följa vården av de placerade barnen genom regelbundna besök, enskilda samtal med barnet, samtal med den eller dem som tagit emot barnet i sitt hem och samtal med vårdnadshavarna. Som ett led i att kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas, följas upp och säkras ska socialnämnden se till att det finns rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda risker och missförhållanden. arbetar kontinuerligt på regeringens uppdrag med att ta fram olika former av kunskapsstöd till professionen i frågor som rör den sociala barn- och ungdomsvården, föreskrifter, allmänna råd samt vägledningar och handböcker. Bland annat har vägledningen, som tidigare nämnts, om placerade barns utbildning och hälsa publicerats. och har vidare 2014 fått i uppdrag att ta fram kunskapsstöd till professionerna om anmälningsskyldighet och i fall, möten med anmälningsskyldiga och bedömning av barns utsagor. har även utvecklat en standardiserad bedömningsmetod för utredning av familjehem och tagit fram ett material som kommunerna kan använda i grundutbildningen av familjehem. Regeringen kommer även fortsättningsvis att prioritera de särskilda satsningar som påbörjats för att kvalitetsutveckla den sociala barn- och ungdomsvården i linje med de intentioner som regeringen slagit fast i propositionen Stärkt skydd för barn och unga (prop. 2012/13:10). Regeringen har gett i uppdrag att på nationell nivå följa upp de nya bestämmelserna i socialtjänstlagen som trädde i kraft . Det pågår även en översyn av tvångsvården av barn och unga (dir. 2012:79, 2013:74). Syftet med utredningen är att ytterligare stärka barnrättsperspektivet och rättsäkerheten för barn och unga som tvångsvårdas enligt lagen om vård av unga (LVU) samt bidra till kvalitetsutveckling inom den sociala barn och ungdomsvården, med särskilt fokus på tvångsvård. Uppdraget ska slutredovisas till . Barn och unga bidrar till kvalitetsutveckling av den sociala barn- och ungdomsvården Att få en bild av hur barn och unga själva uppfattar den sociala barn- och ungdomsvården är en betydelsefull kunskap som kan utveckla kvaliteten i verksamheten. Regeringen gav, som tidigare beskrivits, 2010 i uppdrag att inhämta barns synpunkter på och erfarenheter av vistelse i familjehem och HVB. Syftet med uppdraget var på ett metodiskt sätt skulle undersöka och sammanställa hur ett urval av barn uppfattar den sociala barn- och ungdomsvården. 2013/14:91 Erfarenheter från detta uppdrag har omhändertagits och regeringen går vidare i frågan. Som ett första steg i arbetet med att utveckla brukarundersökningar i den sociala barn- och ungdomsvården har därför 2013 fått regeringens uppdrag att ta fram en modell för att lyssna på barn i familjehem i syfte att låta dem förmedla sina upplevelser om sin vistelse i familjehemmet. Eftersom familjehem inte omfattas av Inspektionen för vård och omsorgs frekvenstillsyn är det angeläget att även dessa barn får komma till tals. Modellen ska testas i en pilotundersökning och ska göra en analys av hur den skulle kunna användas i återkommande och regelbundna undersökningar. Uppdraget ska genomföras i samverkan med och redovisas till senast . Satsningar på personal med rätt kompetens i den sociala barn- och ungdomsvården Arbetet med barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa, och deras familjer, är ett av svåraste uppdrag. Personalens kompetens och erfarenhet är därför avgörande för att kunna uppnå rättssäkerhet och upprätthålla en god kvalitet på arbetet. beslutade regeringen propositionen Vissa frågor om behörighet för personal inom hälso- och sjukvården och (prop. 2012/13:175). Det införs krav på behörighet för att få utföra vissa uppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården. Vidare tydliggörs socialnämndens ansvar för att den handläggare som självständigt utför sådana uppgifter har tillräcklig erfarenhet för uppgiften. Syftet med att reglera behörighet är att skapa en långsiktig garanti för att arbetsuppgifter utförs av personal med viss formell kompetens. Genom att tydliggöra vilken kompetens som behövs för detta arbete ökar förutsättningarna för att barn och unga får lämpliga insatser. Lagändringarna träder i kraft . För att stärka och stödja kommunerna i sitt arbete med kompetensutveckling av personal inom den sociala barn- och ungdomsvården har regeringen gett i uppdrag att fördela medel för kompetenssatsningar. Uppdraget pågår 2013–2016. Asylsökande barn, särskilt de som kommer till utan någon vård- nadshavare, är speciellt utsatta i socialt och ekonomiskt avseende. anledning av det ökande antalet asylsökande ensamkommande barn, som i många fall placeras i HVB-hem, fick i regleringsbrevet i uppdrag att närmare belysa och kartlägga de behov som dessa Kartläggningen visar att vård, omsorg, utbildning och andra insatser för ensamkommande barn och ungdomar behöver individan- passas i större utsträckning är vad som görs . Det framgår även att överlag behöver det emotionella stödet i vardagen bli bättre för ensam- kommande barn och unga, liksom tillgängligheten till psykiatriskt stöd eller behandling för de som lider av psykisk ohälsa. Regeringen har vidare tagit initiativ till ett antal lagförslag som syftar till att ytterligare lyfta fram barnperspektivet och motverka familje- separationer (se s. 18). Regeringen har även, senast i regleringsbrev 2012, gett i uppdrag att särskilt redovisa hur man säker- Skr. 2013/14:91 ställer att barns egna asylskäl utreds, bedöms och redovisas i besluten. Enligt förordningen med instruktion för ska myndigheten använda s.k. barnkonsekvensanalyser inför beslut eller andra åtgärder som rör barn. Metoden innebär ett hjälpmedel för att systematiskt ta fram och beskriva relevanta fakta och analysera konsekvenserna för barn när beslut ska fattas och används regelmässigt av . Barn och unga i kriminalitet Ungdomar är den mest brottsaktiva gruppen i samhället i förhållande till sin andel av befolkningen. I de allra flesta fall går det bra även för ungdomar som är stökiga under tonåren. Men ett antal fortsätter. Nästan alla tungt kriminella har en gång startat sin kriminella bana genom att begå småbrott som ungdomar. initierade regeringen, genom ett uppdrag till , en pilotverksamhet med sociala insatsgrupper för unga som riskerar att bli kriminella. I arbetet ska den lokala polisen, , föräldrar och omgivning, skolan, frivilligorganisationer och andra goda krafter kunna samarbeta mer okonventionellt med enskilda ungdomar som riskerar att utveckla en kriminell livsstil. De sociala insatsgrupperna samordnas av och en central uppgift för insatsgrupperna är att identifiera de unga som är i riskzonen. Arbetet ska gå ut på att stärka hela det sociala skyddsnätet kring den unge i skola, arbete och . Stöd i skolarbetet och yrkesträning är några av de åtgärder som kan bli aktuella. har regeringen gett ett fortsatt uppdrag att aktivt stödja arbetet med sociala insatsgrupper. Uppdraget ska återrapporteras . Sluten ungdomsvård är den frihetsberövande påföljd som i stället för fängelse ska användas för unga som begått brott. Det är väl känt att övergången från ungdomshemmen till ett liv i frihet är en kritisk period då risken för återfall i brott är hög. Utslussningsarbetet är därför av stor betydelse för att förbättra den unges förutsättningar att leva ett liv i frihet utan kriminalitet och droger efter avslutad verkställighet. genomfördes en rad ändringar främst i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård som syftar till att förbättra verkställigheten av sluten ungdomsvård och öka möjligheterna till successiv utslussning under kontrollerade former. Detta gjordes bl.a. genom att det numera i lag regleras att en verkställighetsplan ska upprättas för den dömde. Planen ska upprättas efter samråd med socialnämnden i den dömdes hemort och, när det är möjligt, tillsammans med den dömde. Ändringarna innebär också att den dömde under den senare delen av verkställigheten ska förberedas för ett liv i frihet genom konkreta åtgärder såsom utbildning, praktik, bostad och fritidsaktiviteter. För unga som omfattas av Kriminalvårdens verksamhet är det angeläget att Kriminalvården bedriver ett intensivt arbete för att vända en negativ utveckling. Att vidta åtgärder under verkställigheten som bidrar till att minska återfallen i brott är en av Kriminalvårdens viktigaste Regeringen har därför utpekat unga som ett priori- 2013/14:91 terat område i Kriminalvårdens regleringsbrev. För att ytterligare förstärka det återfallsförebyggande arbetet för unga har regeringen gett Kriminalvården i uppdrag att genomföra en särskild satsning på åtgärder som kan leda till att unga dömda efter verkställigheten är bättre rustade för ett liv utan kriminalitet och missbruk.