prop · H103138 · 2014-03-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:138 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås det, för att skapa enhetlighet i fråga om ränteuttag inom socialförsäkringen, att det ska ges utökade möjligheter till ränteuttag för sjukersättning som återbetalas enligt 37 kap. socialförsäkringsbalken. Vidare föreslås att anmälningsskyldigheten ska förenklas för den som får bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . 2013/14:138 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ....................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Förslag till regeländringar inom socialförsäkringsområdet............... Ränta och dröjsmålsränta vid återbetalning av sjukersättning enligt 37 kap. socialförsäkringsbalken ........ Bakgrund – nuvarande regelverk....................... Bestämmelser om att ränta och dröjsmålsränta ska kunna tas ut vid återbetalning av sjukersättning enligt 37 kap. SFB...................... Överföring av vissa bestämmelser från 37 kap. till 108 kap. SFB.............................................. 4.2Förenklad anmälningsskyldighet för bostadstillägg och Bakgrund – nuvarande regelverk..................... Statistik om bostadstillägg och bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd ......... Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Ränta och dröjsmålsränta vid återbetalning av sjukersättning enligt 37 kap. Lagförslag i promemorian Ränta och dröjsmålsränta vid av sjukersättning enligt 37 kap. Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser för promemorian Ränta och dröjsmålsränta vid återbetalning av sjukersättning enligt 37 Bilaga 4 Sammanfattning av promemorian Regelförenklingar inom Lagförslag i promemorian Regelförenklingar inom Förteckning över remissinstanser för promemorian Regelförenklingar inom pensionsförmåner........................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2013/14:138 2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 37 kap. 16–20 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 37 kap. 16 och 17 §§ ska utgå, dels att 37 kap. 14 §, 58 kap. 4 §, 108 kap. 9, 12–14, 18 och 20 §§, 110 kap. 46 § samt rubrikerna närmast före 108 kap. 9, 12, 18 och 20 §§ ska ha följande lydelse. Bestäms den slutliga sjukersättningen till högre belopp än den som har betalats ut i preliminär sjukersättning, ska skillnaden betalas ut. Bestäms den slutliga sjukersättningen till lägre belopp än den som har betalats ut i preliminär ersättning, ska skillnaden betalas tillbaka. Bestäms den slutliga sjukersättningen till högre belopp än den som har betalats ut i preliminär sjukersättning, ska skillnaden betalas ut. Bestäms den slutliga sjukersättningen till lägre belopp än den som har betalats ut i preliminär ersättning, ska skillnaden betalas tillbaka enligt 108 kap. 9, 11–14 och 22 §§. Tilläggspensionen ska beräknas utifrån de pensionspoäng som fastställts för den försäkrade. Tilläggspensionens storlek är också beroende av den allmänna inomsttvecklingen. Tilläggspensionens storlek är också beroende av den allmänna inkomstutvecklingen. Har bostadsbidrag lämnats felaktigt eller med för högt belopp ska besluta om återbetalning även i andra fall än som avses i 2 § eller i bestämmelserna om avstämning enligt 98 kap. 6 §. ska besluta om återbetalning av sjukersättning och bostadsbidrag som ska betalas tillbaka enligt 37 kap. 14 § respektive 98 kap. 6 §. felaktigt eller med för högt belopp, 2 § inte är uppfyllda. Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl för eftergift av bostadsbidrag ska det särskilt beaktas vilken förmåga sökanden och dennes medsökande har att kunna betala tillbaka ersättningen. Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl för eftergift av sådan ersättning som ska betalas tillbaka enligt 9 § ska det särskilt beaktas vilken förmåga den eller de försäkrade har att kunna betala tillbaka ersättningen. Om sökanden eller dennes medsökande medvetet eller av oaktsamhet lämnat felaktiga uppgifter till grund för bedömningen av rätten till bostadsbidrag, får kravet på återbetalning inte efterges. Om den eller de försäkrade medvetet eller av oaktsamhet lämnat felaktiga uppgifter till grund för beräkningen av den preliminära sjukersättningen eller för bedömningen av rätten till bostadsbidrag, får kravet på återbetalning inte efterges. För att rätten till eftergift ska kunna prövas när det gäller bostadsbidrag ska skyldigheten enligt 110 kap. 46 och 47 §§ att anmäla ändrade förhållanden ha fullgjorts av sökanden och dennes medsökande. Om de inte har anmält ändrade förhållanden kan frågan om eftergift ändå prövas om de inte skäligen borde ha insett att de var skyldiga att göra en sådan anmälan. För att rätten till eftergift ska kunna prövas när det gäller sådan ersättning som ska betalas tillbaka enligt 9 § ska skyldigheten enligt 110 kap. 46 och 47 §§ att anmäla ändrade förhållanden ha fullgjorts. Om någon anmälan inte har gjorts kan frågan om eftergift ändå prövas om den anmälningsskyldige inte skäligen borde ha insett att en sådan anmälan skulle ha gjorts. Ränta ska inte tas ut på sådan avgift som avses i 98 kap. 7 § andra stycket. Ränta ska inte tas ut på sådan avgift som avses i 37 kap. 15 § andra stycket eller 98 kap. 7 § andra stycket. 2013/14:138 Bostadsbidrag Dröjsmålsränta ska inte tas ut på sådan avgift som avses i 98 kap 7 § andra stycket. Dröjsmålsränta ska inte tas ut på sådan avgift som avses i 37 kap. 15 § andra stycket eller 98 kap. 7 § andra stycket. Den som ansöker om, har rätt till eller annars får en förmån enligt denna balk ska anmäla sådana ändrade förhållanden som påverkar rätten till eller storleken av förmånen. Det som anges i första stycket kan avse 1.bosättning i eller utlandsvistelse, 3.civilstånd, vårdnad och sammanboende med vuxen eller barn, 5.förvärvsarbete i eller utomlands, Anmälan som gäller assistansersättning ska även göras av den till vilken assistansersättning har betalats ut enligt 51 kap. 19 §, om denne har kännedom om de ändrade förhållandena. Anmälan behöver inte göras om den handläggande myndigheten har kännedom om ändringen och därför saknar behov av en anmälan. Anmälan behöver inte göras om den handläggande myndigheten har kännedom om ändringen och därför saknar behov av en anmälan. Anmälan behöver inte heller göras i ett ärende om bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd om ändringen innebär att inkomsterna eller förmögenheten endast har ökat i mindre omfattning. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna tillämpas första gången på återkrav som har beslutats av efter ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2012:935. Ärendet och dess beredning Ränta och dröjsmålsränta vid återbetalning av sjukersättning enligt 37 kap. socialförsäkringsbalken I promemorian Ränta och dröjsmålsränta vid återbetalning av sjukersättning enligt 37 kap. socialförsäkringsbalken (S2013/8194/SF) som utarbetats av en arbetsgrupp på , presenteras förslag till lagändringar för sjukersättning enligt 37 kap. socialförsäkringsbalken, förkortad SFB. En sammanfattning av promemorians innehåll finns i bilaga 1. Promemorians författningsförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2013/8194/SF). har inkommit med en skrivelse (S2013/4313/SF) med framställning om ändringar i vissa av socialförsäkringsbalkens bestämmelser. Efter beredning i har en promemoria från en arbetsgrupp inom remitterats, Regelförenklingar inom pensionsförmåner (S2013/9137/SF). har även lämnat andra förslag i skrivelsen (S2013/4313/SF), som regeringen bedömer inte bör genomföras. En sammanfattning av promemorians innehåll i relevanta delar finns i bilaga 4. Promemorians författningsförslag i relevanta delar finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (S2013/9137/SF). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådets synpunkter bemöts i avsnitt 4.1.2. 2013/14:138 4 Förslag till regeländringar inom 4.1Ränta och dröjsmålsränta vid återbetalning av sjukersättning enligt 37 kap. socialförsäkringsbalken 4.1.1Bakgrund – nuvarande regelverk Ränta och dröjsmålsränta inom socialförsäkringen infördes bestämmelser om ränta och dröjsmålsränta i den numera upphävda lagen (1962:381) om allmän försäkring samt i en rad förmånsspecifika lagar inom socialförsäkringsområdet, bl.a. i lagen (1993:737) om bostadsbidrag (prop. 2006/07:49 Vissa regler om ränta i samband med återkrav). Dessa räntebestämmelser fördes sedan över till 108 kap. SFB. I den fortsatta redogörelsen för de lagändringar som började gälla hänvisas till nu tillämpliga lagrum. Situationen med återbetalning av sjukersättning efter avstämning enligt 37 kap. SFB kan jämföras med återbetalning av bostadsbidrag efter avstämning. I det senare fallet är bestämmelserna om ränta och dröjsmålsränta i 108 kap. SFB i princip alltid tillämpliga när myndigheten träffar ett avtal med den försäkrade om en avbetalningsplan, om den försäkrade får anstånd med betalningen eller inte betalar i rätt tid (se 108 kap. 2, 9, 15 och 19 §§). För den som ska betala tillbaka för högt utbetalt bostadsbidrag tas också en avgift ut på det belopp som den försäkrade ska betala tillbaka (98 kap. 7 § andra stycket SFB). Ränta eller dröjsmålsränta tas dock inte ut på denna avgift (108 kap. 18 respektive 21 § SFB). Särskilda bestämmelser för sjukersättning enligt 37 kap. SFB – steglös avräkning m.m. finns det särskilda bestämmelser för sjukersättning i 37 kap. SFB. Regelverket gäller för försäkrade som för hade icke tidsbegränsad sjukersättning enligt bestämmelserna som gällde . Sådana försäkrade kan arbeta, studera m.m. utan att de förlorar rätten till sjukersättning. Konstruktionen för de särskilda bestämmelserna för sjukersättning är delvis uppbyggd enligt samma mönster som för bostadsbidrag (se prop. 2007/08:124 Från sjukersättning till arbete, s. 106 f.). För det kalenderår som en försäkrad som omfattas av de särskilda reglerna har pensionsgrundande inkomst (PGI) av arbete, betalar ut preliminär sjukersättning . När sedan har fastställt PGI , beslutar om en slutlig sjukersättning för den försäkrade (37 kap. 12–14 §§ SFB). Visar det sig att den preliminära sjukersättningen överstiger den framräknade slutliga sjukersättningen, ska den försäkrade återbetala det överskjutande beloppet till . På beloppet som den försäkrade ska betala tillbaka tas en avgift ut. inte betalas tillbaka till . enligt 37 kap. SFB omfattar även arbetsskadelivränta som är samordnad Prop. 2013/14:138 med sjukersättning, vilket innebär att det som gäller sjukersättning enligt 37 kap. även gäller livränta (41 kap. 23 § SFB). När det gäller den aktuella frågan innehåller varken 37 kap. eller 108 kap. SFB bestämmelser som anger att ränte- eller dröjsmåls- räntebestämmelserna i 108 kap. är tillämpliga på sådan återbetalning som anges i 37 kap. 14 §. Dagens reglering innebär att ränta och dröjsmålsränta vid återbetalning av sjukersättning endast kan tas ut om den försäkrade har lämnat oriktiga uppgifter, underlåtit att uppfylla uppgifts- eller anmälningsskyldighet eller i de fall den försäkrade insett eller skäligen borde ha insett att felaktiga belopp har betalats ut (108 kap. 2 § SFB). Vid återbetalning av sjukersättning enligt 37 kap. SFB är nämnda förutsättningar inte alltid uppfyllda, utan återbetalning ska i princip alltid göras oavsett skälen till att ett överskjutande belopp har uppkommit. Placeringen i SFB av bestämmelser om återkrav och eftergift I förarbetena till införandet av SFB uttalade regeringen att vissa bestämmelser borde sammanföras i gemensamma avsnitt. Det gällde bl.a. bestämmelserna om återbetalning av ersättning, eftergift och kvittning (prop. 2008/09:200 Socialförsäkringsbalk, Del 1, s. 349). Sådana bestämmelser fördes in i 108 kap. som gavs . I kapitlet återfinns inte bara generella regler om återkrav och eftergift m.m., utan även särskilda bestämmelser som avser specifika förmåner t.ex. premiepension och bostadsbidrag. Motsvarande bestämmelser avseende nu aktuell sjukersättning fördes dock in i 37 kap. med rubriken som senast för beviljats icke tidsbegränsad sjukersättning. 4.1.2Bestämmelser om att ränta och dröjsmålsränta ska kunna tas ut vid återbetalning av sjukersättning enligt 37 kap. SFB Regeringens förslag: Om en försäkrad är återbetalningsskyldig enligt 37 kap. 14 § socialförsäkringsbalken, ska den försäkrade betala ränta på det återkrävda beloppet om antingen träffat avtal med den försäkrade om en avbetalningsplan eller medgivit den försäkrade anstånd med betalningen. ska ta ut dröjsmålsränta på belopp som har återkrävts men som inte har betalats i rätt tid. För sådan ränta och dröjsmålsränta ska bestämmelserna i 108 kap. socialförsäkringsbalken gälla när det gäller beräkning och eftergift av ränta. Ränta eller dröjsmålsränta ska inte tas ut på sådan avgift som avses i 37 kap. 15 § andra stycket socialförsäkringsbalken. Bestämmelserna ska träda i kraft och tillämpas på återkrav som har beslutats av efter ikraftträdandet. 2013/14:138 Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan invändning. Förvaltningsrätten i har lämnat den redaktionella synpunkten att 108 kap. 9 § bör vara uppdelad i två stycken. Skälen för regeringens förslag: Anledningen till införandet av bestämmelser om ränta och dröjsmålsränta vid återkrav av förmåner inom socialförsäkringen var att regeringen ansåg det som otillfredsställande att enskilda som felaktigt hade disponerat statliga medel inte skulle behöva betala ränta på det disponerade belopp som de skulle betala tillbaka. Regeringen ansåg också att det fanns skäl att befara att viljan att återbetala felaktigt utbetalda belopp hos vissa personer skulle vara svag enbart till följd av att ränta inte löpte på fordringarna och att ett införande av bestämmelser om dröjsmålsränta kunde verka som ett påtryckningsmedel för att få till stånd avtal om avbetalningsplaner (prop. 2006/07:49, s. 38). De särskilda bestämmelserna om sjukersättning som regleras i 37 kap. SFB innehåller, till skillnad från bestämmelserna om bostadsbidrag, dock inga uttryckliga hänvisningar som medför att ränta eller dröjsmålsränta kan tas ut vid återbetalning även när förutsättningarna i 108 kap. 2 § inte är uppfyllda. Förarbetena till de särskilda bestämmelserna om sjukersättning innehåller inga uttalanden om att ränta eller dröjsmålsränta ska tas ut vid återbetalning. Däremot uttalas att belopp som ska återbetalas efter avstämning ska hanteras enligt gällande rutiner för återbetalningar (prop. 2007/08:124, s. 79 f.). Med hänsyn till ovan redovisade skäl till när ränta och dröjsmålsränta ska tas ut vid återbetalning av förmåner som omfattas av SFB, samt reglerna för när ränta ska tas ut vid återbetalning efter avstämning av bostadsbidrag, bör bestämmelser införas som gör det möjligt att även ta ut ränta och dröjsmålsränta vid återbetalning av sådan sjukersättning som avses i 37 kap. 14 § SFB. Ränta bör kunna tas ut antingen om den försäkrade träffat avtal med om en avbetalningsplan eller om den försäkrade har medgivits anstånd med betalningen. Dröjsmålsränta bör även kunna tas ut om ett belopp som återkrävs inte betalas i rätt tid. På motsvarande sätt som gäller för bostadsbidrag bör varken ränta eller dröjsmålsränta tas ut i fråga om sådan avgift som avses i 37 kap. 15 § andra stycket SFB. För beräkning av ränta eller dröjsmålsränta bör befintliga regler i 108 kap. bli tillämpliga. Den föreslagna ändringen i 108 kap. 9 § innebär att möjligheten att efterge skyldigheten att betala ränta och dröjsmålsränta i 108 kap. 21 § blir tillämplig även för ränta och dröjsmålsränta vid återbetalning enligt 37 kap. 14 §. När det gäller dröjsmålsränta blir även möjligheten till jämkning enligt 8 § räntelagen (1975:635) tillämplig. Genom eftergifts- och jämkningsmöjligheterna ges en möjlighet att ta hänsyn till de återbetalningsskyldigas ekonomiska och sociala förhållanden i samband med beslut om ränta och dröjsmålsränta vid återbetalningar av sjukersättning. När bestämmelserna om ränta och dröjsmålsränta infördes infördes övergångsbestämmelser med innebörden att de nya bestämmelserna skulle tillämpas första gången på sådana återkravsbeslut som skulle komma att besluta efter ikraftträdandet. Regeringen ansåg bl.a. att ändamålet med bestämmelsen om dröjsmålsränta talade för att övergångsbestämmelserna borde referera till beslut om återkrav (prop. 2006/07:49, s. 42). I det lagstiftningsärendet ifrågasatte emellertid Lagrådet det lämpliga med den aktuella regeln, som enligt Lagrådet innebar att bestämmelserna om ränta vid återkrav gavs en retroaktiv effekt på det sättet att räntekravet, där räntan kan ses som en form av sanktion, träffade situationer då lagstöd att påföra ränta saknats. Lagrådet förordade i stället en regel med innebörden att de nya reglerna skulle tillämpas bara på återkrav som grundades på ersättning som betalats ut obehörigt eller med för högt belopp efter ikraftträdandet (a. prop. s. 78 f.). nu den uppfattningen. Regeringen gör alltjämt samma bedömning, nämligen att de nya bestämmelserna ska tillämpas första gången på sådana återkravsbeslut som fattar efter ikraftträdandet. anförde i det tidigare lagstiftningsärendet, är det framför allt ändamålet med bestämmelsen om dröjsmålsränta som talar för att övergångs- bestämmelsen bör referera till beslut om återkrav. Det är omständigheten att återkravet förfallit till betalning och därefter utestår oreglerat som dröjsmålsräntan i första hand ska träffa. utbetalningen av ersättning har skett före och efter den tidpunkten beslutar om återkrav, undgår den återbetalningsskyldige alltid räntekravet genom att betala det återkrävda beloppet i rätt tid. 4.1.3 Överföring av vissa bestämmelser från 37 kap. till 108 kap. SFB Regeringens förslag: Bestämmelserna om återbetalning och eftergift i 37 kap. socialförsäkringsbalken ska upphöra att gälla. Innehållet i bestämmelserna ska i behövliga delar föras över till 108 kap. I 37 kap. 14 § införs en hänvisning till bestämmelserna om återbetalning, eftergift och kvittning i 108 kap. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan invändning. Förvaltningsrätten i har påpekat att det i 98 kap. 6 § SFB finns en hänvisning till 108 kap. 9, 11–14 och 22 §§ SFB och att motsvarande hänvisning bör införas även i 37 kap. 14 §. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om återbetalning och eftergift i 37 kap. 16–20 §§ SFB bör med hänsyn till systematiken i balken upphöra att gälla och innehållet i dessa ska i behövliga delar över- 2013/14:138 föras till 108 kap SFB. Detta bör ske genom föreslagna ändringar i 108 kap. 9 och 12–14 §§ SFB. Innehållet i 37 kap. 17 § SFB framgår redan av 108 kap. 11 § SFB. I likhet med vad Förvaltningsrätten i har påpekat, anser regeringen att det i 37 kap. 14 § SFB bör föras in en hänvisning till 108 kap. 9, 11–14 och 22 §§ SFB. Administrativa och ekonomiska konsekvenser Förslaget om utökade möjligheter att ta ut ränta och dröjsmålsränta vid beslut om återbetalning av sjukersättning enligt bestämmelserna i 37 kap. kan förväntas medföra ett visst administrativt merarbete för . Kostnaderna för detta beräknas dock bli mycket begränsade i och med att myndigheten redan har ett system som är uppbyggt för uttag av ränta vid återkrav av förmåner enligt SFB. Dessutom bedöms antalet ärenden som det ska tas ut ränta eller dröjsmålsränta för i samband med återbetalning av sjukersättning enligt 37 kap. SFB inte vara av någon större omfattning. Enligt uppgift från var det –2013 cirka 6 000 personer som fått beslut om återbetalning av slutlig sjukersättning enligt 37 kap. SFB, dvs. i genomsnitt cirka 2 000 personer . Av dessa personer är det naturligtvis inte alla som underlåter att betala i rätt tid, har fått en avbetalningsplan eller som har beviljats anstånd med betalningen. De tillkommande kostnaderna bedöms kunna hanteras inom befintliga ramar för administration. Förslaget kommer även i viss mån att leda till ökade intäkter för staten. Förslagen bedöms inte medföra någon nämnvärd ökning av antalet omprövningar för eller av inkommande mål till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Konsekvenser för de försäkrade För de försäkrade kan de nya bestämmelserna medföra en merkostnad i form av dröjsmålsränta om de inte betalar återkrävda belopp i rätt tid. Det kan också bli en merkostnad i form av ränta om de försäkrade väljer att återbetala det återkrävda beloppet enligt en avbetalningsplan eller beviljas anstånd med betalningen. Förslagen kommer sannolikt att påverka betalningsbenägenheten hos de försäkrade. Den befintliga möjligheten att efterge skyldighet att betala ränta och dröjsmålsränta samt möjligheten till jämkning av dröjsmålsränta kommer även att gälla för ränta och dröjsmålsränta vid återbetalning efter avstämning enligt 37 kap. 14 § SFB. På så vis blir det möjligt att ta hänsyn till de återbetalningsskyldigas ekonomiska och sociala förhållanden i samband med beslut om ränta och dröjsmålsränta vid återbetalningar efter avstämning av sjukersättning. 4.2Förenklad anmälningsskyldighet för bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd 4.2.1Bakgrund – nuvarande regelverk Bostadstillägg är en förmån som kan beviljas den som tar ut hel ålderspension och har fyllt eller den som är berättigad till sjuk– eller aktivitetsersättning. Bostadstillägg kan även beviljas den som är berättigad till änkepension eller den som tar emot pensionsförmåner inom EES, men dessa förmånstagare är mycket få. Rätten till bostadstillägg grundas på den försäkrades bostadskostnad samt inkomster och förmögenhet. Äldreförsörjningsstöd är en förmån som ska garantera att pensionärer som har låg eller ingen pension ska ges en skälig levnadsnivå. Den som ansöker om, har rätt till eller får en förmån enligt socialförsäkringsbalken ska enligt 110 kap. 46 § anmäla sådana ändrade förhållanden som påverkar rätten till eller storleken av förmånen. För bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avser anmälningsskyldigheten bl.a. inkomst- och förmögenhetsförhållanden, civilstånd och bostadsförhållanden. Dagens reglering av anmälningsskyldigheten har gällt sedan socialförsäkringsbalkens införande 2011, då reglerna om anmälningsskyldighet ensades för alla förmåner i socialförsäkringsbalken. gällde lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. samt lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd, vilka nu är upphävda. Enligt dessa lagar var anmälningsskyldigheten vad gäller inkomster avgränsad till att gälla när inkomsterna väsentligt har ökat. fanns inget krav på att anmäla ändring av förmögenhet. Eftersom ansökan fick beviljas aktualiserades dock förmögenhetsuppgifterna regelbundet eftersom pensionären därefter behövde skicka in en fortsättningsansökan med aktuella uppgifter. För bostadstillägg gällde att det normalt beviljades , men kunde beviljas för upp om det fanns särskilda skäl. gäller att och kan bevilja beslut tills vidare i ärenden om bostadstillägg. Förmånen kan fortfarande beviljas , vilket t.ex. sker för de pensionärer som får äldreförsörjningsstöd vilket fortfarande beviljas i taget.