prop · H103193 · 2014-03-18 00:00:00 — Både BEO och DO kan begära skadestånd och diskrimineringsersättning i de ärenden somt rör kränkande behandling och trakasserier. Med andra ord kan BEO respektive DO föra talan om såväl skadestånd som diskrimineringsersättning i domstol.89 I figur 3.4 nedan illustreras olika scenarier för hur en elev kan få ekonomisk ersättning om Skolinspektionen/BEO utrett ärendet. Figur 3.4 Scenarier för hur en elev kan få ersättning om Skolinspektionen/BEO utrett ärendet90 Framställan om skadestånd till huvudman Ärenden om kb. Ärenden om kb och trakasserier. Sls/BEOs utredning konstaterar Kb/trakasserier har skett och brister i huvudmannens hantering konstateras. Elev kränks/trakasseras av personal eller huvudman. När Skolinspektionen/BEO har konstaterat att huvudmannen inte följt de krav som finns i skollagen gör BEO en framställan om skadestånd till huvudmannen som kan välja att betala skadeståndet, (scenario 1 i figuren).91 Om huvudmannen motsätter sig att betala skadeståndet håller BEO i vissa 876 kap. 12 § skollagen (2010:800), 5 kap. 1 § diskrimineringslagen (2008:567). 886 kap. 7-11 §§ skollagen (2010:800), 5 kap. 1 §, 2 kap. 5, 7 §§ diskrimineringslagen (2008:567). 896 kap. 2 § diskrimineringslagen (2008:567), 6 kap. 15 § skollagen (2010:800). 90kb i figuren är en förkortning på kränkande behandling. 916 kap. 7-11 §§ skollagen (2010:800). GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET fall en förlikningsförhandling med huvudmannen om skadeståndets storlek (scenario 2 i figuren). Om parterna inte kan komma överens om förlikning skickas en stämningsansökan till tingsrätten (scenario 3 i figuren). I figur 3.5 nedan illustreras olika scenarier för hur en elev kan få ekonomisk ersättning om DO utrett ärendet. Figur 3.5 Scenarier för hur en elev kan få ersättning om DO utrett ärendet Trakasserier/kb har skett och brister i utbildningsanordnarens hantering konstateras. Elev trakasseras/kränks av personal eller huvudman. Ärenden om trakasserier. I ärenden om trakasserier och kb kan DO även begära skadestånd. 1 dom om kb Syftet med DOs utredning är att få fram underlag för att kunna ta ställning till om ärendet kan och bör drivas i domstol och hur talan i så fall bör utformas (scenario 1 i figur 3.5 ovan).92 Om rättsläget i frågan som utretts är klart och motparten medger diskriminering kan, under vissa förutsättningar, en förlikning ingås. Det belopp som den anmälde parten betalar till anmälaren är då en ersättning (scenario 2 i figuren).93 92Diskrimineringsombudsmannen (2013a). 93E-post från DO . KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? 3.4.1Riksrevisionens utgångspunkter och iakttagelser utgångspunkt är att det i regelverket ska finnas förutsättningar för en likabehandling av elever. Det vill säga att elever ska ha rätt till lika möjlighet till ersättning oavsett om eleven blivit utsatt för kränkande behandling eller blivit trakasserad. DO vill gå till domstol i högre grad än BEO driver DO de mål i domstol som kan bidra till utvecklingen inom områden med identifierade förändringsbehov för att få rättspraxis.94 BEO däremot gör enbart en stämningsansökan i domstol om huvudmannen inte är villig att betala skadeståndet, eller i vissa fall bara är villig att gå med på en förlikning. En konsekvens av DOs nya arbetssätt är att myndigheten inte eftersträvar förlikningar när det finns en tvist i frågan om diskriminering har förekommit. En förlikning som innebär att skuldfrågan inte prövas innebär, enligt myndigheten, att DOs mål att driva vissa ärenden i domstol inte uppnås. Enligt DO är förlikningar problematiska i ett upprättelseperspektiv. DOs erfarenhet är att många som vänder sig till myndigheten vill ha upprättelse och inte bara pengar. Det är, enligt DO, tveksamt om en förlikning uppnår samma avskräckande effekt när motparten står fast vid att någon diskriminering inte har skett.95 Problem med att BEO och DO kan utöka talan i domstol I domstol kan BEO och DO föra talan om både skadestånd och diskrimineringsersättning. Ett problem är att det endast är möjligt om det finns tillräckliga grunder för en prövning enligt den lag som den processförande myndigheten har tillsyn över. Med andra ord måste BEO ha tillräcklig bevisning i delen som rör kränkande behandling för att även kunna begära diskrimineringsersättning i delen som rör trakasserier. Enligt Skolinspektionens chefsjurist finns det ärenden där en anmälan med både kränkande behandling och trakasserier gått från Skolinspektionen/BEO till DO. Vid utredningen av anmälan har DO kommit fram till att det inte finns tillräckliga bevis för att driva ett ärende i domstol enligt diskrimineringslagen. Ärendet har då gått tillbaka till Skolinspektionen/BEO som utrett delen som rör kränkande behandling. Det här kan leda till onödigt långa handläggningstider och ett bollande av ärenden mellan myndigheterna.96 94Diskrimineringsombudsmannen (2013b) s. 7. 95Till detta kommer att DO ur rättssäkerhetssynpunkt inte anser det lämpligt att en myndighet verkar för att förlikningsbelopp betalas ut i fall där rättsläget är oklart. DOs faktagranskning 2 . 96Intervju med Skolinspektionens chefsjurist . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Skillnader mellan skadestånd och diskrimineringsersättning Skillnader i de olika ersättningarna finns dels i syftet med ersättningarna, dels i vad som påverkar deras storlek. Enligt förarbetena till diskrimineringslagen infördes en ny ersättning som inte ska ha någon koppling till skadeståndslagen (1972:207) eftersom tidigare skadeståndsbelopp för diskriminering hade varit för låga. Huvudorsaken till att införa en ny ersättning var att tydliggöra ersättningens avskräckande effekt. Syftet med den nya ersättningen var att domstolar inte skulle göra jämförelser med domar som rör kränkningar enligt skadeståndslagen.97 Enligt DO är emellertid inte relationen mellan att vara en kompensation för själva diskrimineringen och att vara avskräckande helt klara.98 Motivet till den nya ersättningen var att storleken på diskrimineringsersättning skulle vara högre än för skadestånd. I praktiken har det ännu inte blivit så. Även när en domstol ska beräkna storleken på ett skadestånd om en elev har blivit utsatt för kränkande behandling ska hänsyn tas till EG-rättens krav på att sanktionen bland annat ska vara avskräckande.99 En skillnad i hur ersättningarnas storlek beräknas är att ekonomiska skador inte ersätts inom ramen för diskrimineringsersättning men ersätts inom ramen för skadestånd.100 Det kan till exempel handla om utlägg för förstörda kläder, utrustning eller kostnader av annat slag. Enligt förarbetena till diskrimineringslagen anges att det saknas skäl att i den nya lagen ha särskilda bestämmelser om ersättning för ekonomisk skada.101 En annan skillnad är att brister i det förebyggande arbetet och i planen mot kränkande behandling kan komma att påverka storleken på skadeståndet.102 Brister i det förebyggande arbetet har däremot inte inverkan på storleken av diskrimineringsersättningen.103 3.5Hur kan sanktioner användas för att åtgärda en skolas brister? Om det inte finns förutsättningar för skadestånd eller diskrimineringsersättning kan Skolinspektionen/BEO och DO besluta om sanktioner för att huvudmannen ska åtgärda funna brister. Sanktionerna kan även kombineras med en framställan om skadestånd eller att DO driver ett 2007/08:95 s. 391f., bet. 2007/08:AU7, rskr. 2007/08:219. 98DO driver därför två ärenden i domstol för att få praxis rörande detta. (, ansökan om stämning ärende ANM 2010/1421 och ANM 2013/689.) Källa: e-post DO . 2005/06:38 s. 147, bet. 2005/06:UbU4, rskr. 2005/06:149. 2007/08:95 s. 397, bet. 2007/08:AU7, rskr. 2007/08:219. 2007/08:95 s. 403, bet. 2005/06:UbU4, rskr. 2005/06:149. 102Enligt 6 kap. 7-8 §§ skollagen (2010:800). 103Enligt 3 kap. 15-16 §§ diskrimineringslagen (2008:567). KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? ärende i domstol. Sanktionerna kan användas om en elev upplevt sig kränkt och skolan inte har vidtagit åtgärder för att motverka kränkningarna, det vill säga att anmäla, utreda och vidta skäliga åtgärder. Både Skolinspektionen/BEO och DO kan besluta om sanktioner, se figur 3.6. Figur 3.6 En elevs möjlighet till upprättelse genom att skolan vidtar åtgärder Sls/BEOs eller DOs utredning Brister i skolans hantering Elev kränks eller trakasseras av Bl.a. föreläggande och anmärk- ning om huvudmannen inte har förebyggt och förhindrat DO inte får uppgifter, kränkande behandling, uppfyllt tillträde till lokaler eller har fullgjort sina skyl- I individärenden har DO enbart en sanktionsmöjlighet, vitesföreläggande. DO kan exempelvis vitesförelägga en utbildningsanordnare om denne inte har lämnat uppgifter som kan ha betydelse för tillsynen eller lämnat tillträde till lokaler. Däremot kan DO i individärenden inte förelägga en huvudman att vidta åtgärder på grund av brister i utrednings- och åtgärdsskyldigheten. Skolinspektionen/BEO har större möjligheter att utfärda sanktioner i individärenden. Myndigheten kan till exempel förelägga en huvudman att åtgärda brister eller ge en anmärkning i syfte att åtgärda bristerna. DO kan välja att granska en skola genom att begära in en redovisning av en skolas förebyggande arbete mot trakasserier. När DO till exempel anser att förutsättningar saknas att driva ett ärende i domstol eller det inte är lämpligt att driva ett ärende i domstol kan DO granska om huvudmannen och skolan uppfyller sina skyldigheter enligt diskrimineringslagen. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET av skolan finns det möjlighet för DO att lämna en framställan om föreläggande vid vite till , i de fall DO finner brister i det förebyggande arbetet och dessa inte åtgärdas frivilligt.104 3.5.1Riksrevisionens utgångspunkter och iakttagelser utgångspunkt är att det i regelverket ska finnas lika förutsättningar för Skolinspektionen/BEO och DO att besluta om sanktioner för att elever som har blivit utsatta för kränkande behandling eller trakasserier ska få en likabehandling av staten. Skillnader mellan Skolinspektionens och DOs sanktionsmöjligheter I figur 3.7 redogörs för Skolinspektionens och DO sanktionsmöjligheter. DO har färre sanktionsmöjligheter än Skolinspektionen. Det gäller både antalet sanktionsverktyg och på vilka grunder DO kan utfärda sanktioner. Figur 3.7 Skolinspektionens och DOs sanktionsmöjligheter105 Fullgöra sina skyldigheter om verksamheten inte uppfyller kraven i lagen t.ex. i fråga om aktiva åtgärder (plan mot kränkande behandling), förebygga och förhindra kb, anmälnings-, utrednings- och åtgärdsskyldigheten. Föreläggande kan förenas med vite Anmärkning Vid mindre allvarliga överträdelser. Om överträdelsen är ringa. Verksamheten vidtar nödvändig rättelse. Särskilda skäl mot ett ingripande. Om föreläggande ej har följts. Om missförhållande är allvarliga. Statliga åtgärder för rättelse Om det finns risk för barns eller elevers hälsa eller säkerhet eller någon annan särskild anledning. 104 3 kap. 15 § och 4 kap. 5 § diskrimineringslagen (2008:567). Tillträde till lokaler. Vägrar att lämna uppgifter om meriter när ombudsmannen biträder en begäran av en enskild. Fullgöra sina skyldigheter i fråga om aktiva åtgärder, dvs. förebygga och förhindra trakasserier eller inte har en likabehandlingsplan enligt 3 kap. diskrimineringslagen. 105 Jämför 26 kap. skollagen (2010:800), 4 kap. diskrimineringslagen (2008:567). KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? DO använder sanktioner i lägre utsträckning än Skolinspektionen Utifrån anmälningsärenden från utsatta elever har DO bara valt att granska en skola i tre ärenden.106 Det är vid en granskning som DO kan göra en framställan om vite till . Enligt DOs årsredovisning har myndigheten inte lämnat någon sådan framställan om vite. Att ingen sådan framställan har gjorts beror, enligt DO, dels på att myndighetens granskningsenhet är nybildad, dels på att myndigheten ska se till att utbildningsanordnare frivilligt åtgärdar brister. Detta kan jämföras med Skolinspektionen som förelade 300 huvudmän att åtgärda brister och gav anmärkningar i 50 ärenden om kränkande behandling . Svårigheter att besluta om sanktioner vid ärenden som rör både kränkande behandling och trakasserier I ärenden som rör både kränkande behandling och trakasserier kan Skolinspektionen enbart besluta om sanktioner på delen som rör kränkande behandling, och DO kan enbart besluta om sanktioner på delen som rör trakasserier.107 BEO har bett DO att överlämna de ärenden som innehåller både trakasserier och kränkande behandling och som DO har beslutat att avsluta utan åtgärd. I dessa fall kan BEO utreda och eventuellt använda sig av Skolinspektionens sanktionsmöjligheter i delen som rör kränkande behandling. Enligt BEO har DO inte skickat över de ärenden som avslutats utan ett ställningstagande. 3.6Regeringens insatser för en likabehandling av elever Barn- och elevskyddslagen infördes för att elever skulle få ett starkt skydd mot alla sorters kränkningar. Tillsynen av lagen var delad mellan de dåvarande ombudsmännen och /BEO. På grund av det delade tillsynsansvaret angav regeringen att man noga skulle följa hur detta fungerade och att ansvaret för tillsynen skulle klargöras.108 3.6.1Riksrevisionens utgångspunkter och iakttagelser utgångspunkt är att regeringen bör följa upp så att tillsynen fungerar och att myndigheternas befogenheter är samstämmiga. 106DOs faktagranskning 2 . 10726 kap. 3 § skollagen (2010:800), intervju med BEO . 108Skolverkets tillsyn över barn- och elevskyddslagen gällde då hade ett tillsynsansvar, innan Skolinspektionen bildades. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Regeringen förutsatte god samverkan när barn- och elevskyddslagen delades Delningen av barn- och elevskyddslagen samt samverkan mellan Skolinspektionen/BEO och DO har inte varit oproblematisk. När barn- och elevskyddslagen införlivades i diskrimineringslagen respektive skollagen gav regeringen inte någon vidare ledning för hur ärendena och därmed tillsynen skulle hanteras. Regeringen antog att utredningen av ärenden som rörde kränkande behandling och trakasserier i skolan skulle ske i samförstånd, precis som när regelverket var samlat i en lag.109 Skollagen medförde utökade sanktionsmöjligheter för Skolinspektionen En ny skollag infördes . I och med denna utökades Skolinspektionens sanktionsmöjligheter. Innan den nya lagen trädde i kraft kunde Skolinspektionen enbart rikta kritik mot huvudmän.110 De ökade sanktionskraven innebär att Skolinspektionen och DO nu har olika möjligheter att besluta om sanktioner. I förarbetena till skollagen anges att huvudprinciperna i den gamla skollagen även skulle gälla i den nya skollagen. I förarbetena ges ingen ledning i hur den delade tillsynen mellan myndigheterna ska hanteras eller vilka konsekvenser de olika sanktionsmöjligheterna kan få för utsatta elever. I förarbetena till den nya skollagen hänvisas endast till förarbetena som förelåg barn- och elevskyddslagen samt diskrimineringslagen.111 Förslag på en samlad reglering lämnade en statlig utredning förslag på en samlad reglering för diskriminering och andra former av kränkande behandling för att stärka barns och elevers rätt. Samma utredning föreslog också att ärenden som rör diskriminering inom skolområdet ska utredas av Skolinspektionen/BEO. Enligt utredningen skapar de två olika lagarna en otydlighet i lagstiftningens innehåll. Det försvårar möjligheten för skolan och huvudmän att tillämpa regelverken på det sätt som det var tänkt. Vidare anges att det viktigaste för elever är att få ett effektivt skydd och att det ska vara tydligt till vilken myndighet elever ska anmäla.112 I remissvaren till betänkandet från den statliga utredningen tillbakavisade DO förslagen medan Skolinspektionen ställde sig positiv.113 I DOs yttrande angav myndigheten att en uppdelning av diskrimineringslagen skulle leda till en 2007/08:95 s. 467f., bet. 2007/08:AU7, rskr. 2007/08:219. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370. 112SOU 2010:99 s. 139. 113DO, , Yttrande SOU 2010:99, ärende LED 2011-16. KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? splittring av lagen och en återgång till när diskrimineringslagstiftingen var uppdelad på sju olika lagar. Diskrimineringslagen och bildandet av DO baseras på EU-direktiv114 och principer antagna av , de så kallade Parisprinciperna. I Parisprinciperna understryks vikten av en självständig ställning för nationella institutioner som ska bevaka mänskliga rättigheter. Parisprinciperna anger också att en institutions mandat bör vara reglerat i grundlag eller i annan författning.115 Myndighetens mandat är reglerat i lagen om medan Skolinspektionens uppgifter är reglerat i en förordning. Dessutom är BEO ingen egen institution utan en del av Skolinspektionen. DO anser därför att det är oklart om Skolinspektionen kan anses uppfylla de krav på oberoende ställning som finns för att bevaka frågor om mänskliga rättigheter enligt Parisprinciperna.116 Skolinspektionen önskar ta över anmälningar om trakasserier 2012 tog DO fram en strategi som innebar att DO driver de mål i domstol som kan bidra till utvecklingen inom områden med identifierade förändringsbehov. Skolinspektionen/BEO har på grund av detta uttryckt önskan om att ta över de ärenden från DO som rör trakasserier för att alla elever ska ha samma möjligheter att få upprättelse, i de fall de anmäler kränkande behandling eller trakasserier.117 ingår motverkandet av trakasserier i skolan som ett prioriterat område inom ramen för DOs verksamhetsplan. Enligt BEO och Skolinspektionens chefsjurist skulle en överflyttning av trakasserier till Skolinspektionen rent praktiskt innebära att det krävdes mer resurser och initialt en utbildning av handläggare för att identifiera och utreda trakasserier. Om också annan diskriminering skulle flyttas över skulle det kräva större insatser, eftersom det är svårare att utreda denna typ av diskriminering. Det gäller till exempel skillnaden mellan direkt och indirekt diskriminering. Intern arbetsgrupp för att utreda tillsynen av diskriminering En intern arbetsgrupp på har fått i uppdrag att se över och lämna förslag till vissa ändringar i skollagen.118 Enligt tjänstemännen på kommer bland annat tillsynen att beröras, vilket inkluderar diskriminering på skolområdet. Arbetsgruppen skulle ha lämnat sin redovisning . En förlängning av arbetsgruppens uppdrag fram till bereds dock inom 114Till exempel direktiv /43/EG, direktiv /78/EG. 115(A/RES/48/134 National institutions for the promotion and protection of human rights). 2007/08:95 s. 369, bet. 2007/08:AU7, rskr. 2007/08:219. 116DO, , Yttrande SOU 2010:99, ärende LED 2011-16. 117Sjöberg (2013). Intervju med BEO . 118Uppdrag att se över och lämna förslag till vissa ändringar i skollagen (U 2013:C), . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Regeringskansliet.119 Arbetet är således pågående och det är därför för tidigt att bedöma resultatet av det. I budgetpropositionen aviserade regeringen en uppföljning av redan vidtagna åtgärder för att motverka kränkande behandling, till exempel vad den nya skollagen har inneburit för skolornas arbete med elevernas trygghet och studiero. Uppföljningen innefattar inte enbart kränkande behandling.120 Formerna, tidsramarna och innehållet i uppföljningen bereds inom Regeringskansliet.121 Många elever känner inte till sina rättigheter. För de elever och föräldrar som gör en anmälan om att eleven har blivit utsatt för kränkande behandling eller trakasserier är systemet rörigt och det är inte enkelt för en elev att veta var man ska vända sig. En större andel av de ärenden som BEO utreder leder till skadeståndsbeslut än de ärenden som Skolinspektionens regionkontor utreder. Vid ärenden som rör både kränkande behandling och trakasserier görs en bedömning mellan DO och Skolinspektionen/BEO om vilken myndighet som ska handlägga ärendet. Då myndigheterna har olika kompetens finns det risk för att dessa ärenden blir bedömda på olika sätt. Skolinspektionen/BEO utreder alla anmälningar i syfte att göra en skadeståndsbedömning. DO väljer vilka ärenden som ska utredas och tas vidare till domstol. Granskningen visar att regelverken inte är samstämmiga. Bland annat har en elev rätt till olika ersättning beroende på om eleven har blivit utsatt för kränkande behandling eller trakasserier. Dessutom har Skolinspektionen fler sanktionsmöjligheter än DO och kan besluta om sanktioner på fler grunder. När barn- och elevskyddslagen delades förutsatte regeringen att delningen inte skulle innebära att elever skulle komma i kläm. sedan lagens delning har flera instanser påpekat att det finns problem. har inte tillsatt en arbetsgrupp som ska se över vissa skollagsfrågor. Enligt tjänstemän på ingår diskrimineringsfrågorna i uppdraget. Arbetsgruppen har ännu inte redovisat några förslag och det går därför inte att bedöma om funna problem kan lösas. 2013/14:1, utgiftsområde 16. KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 4Tillsynen av det främjande och förebyggande arbetet i skolan I det här kapitlet behandlas revisionsfrågan om statens tillsyn av huvudmäns och skolors främjande och förebyggande arbete mot kränkande behandling och trakasserier är effektiv. Kapitlet beskriver först hur Skolinspektionen, DO och bedriver tillsynen. Sedan redogör kapitlet för hur myndigheterna samverkar med varandra. Avslutningsvis presenteras regeringens insatser. 4.1Hur ser organiseringen av tillsynen ut? Skolinspektionen ska i sin regelbundna tillsyn inspektera om en skola präglas av trygghet och studiero, vilket bland annat innebär hur en skolas förebyggande arbete mot kränkande behandling fungerar.122 Att en skola ska vara trygg innebär bland annat att det inte ska förekomma kränkande behandling eller trakasserier. har ansvar för att bedriva tillsyn av skolors psykosociala arbetsmiljö. I detta ingår bland annat kränkande särbehandling samt hot och våld.123 DO ska utföra tillsyn över skolors och huvudmäns aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter samt förebygga och förhindra trakasserier i skolan.124 122Jämför 26 kap. skollagen (2010:800). 123Jämför 7 kap. arbetsmiljölagen (1977:1160). 124Jämför 4 kap. diskrimineringslagen (2008:567). KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? Figur 4.1 Myndigheter som utövar tillsyn över området, exempel på insatser som myndigheterna genomför Granskar samtliga skolor . Granskar en skolas trygghet och studiero samt en skolas arbete för att motverka kränkande behandling. Har granskat 35 skolor av landets skolor. Ska bl.a. inspektera den 4.2Hur fångar Skolinspektionens regelbundna tillsyn en skolas trygghet? Den regelbundna tillsynen är den del av Skolinspektionens verksamhet som innebär en regelbunden kontakt med samtliga skolor och huvudmän. Alla skolor inspekteras av Skolinspektionen . utgångspunkt är att Skolinspektionen ska utöva tillsyn över skolors arbete för att motverka kränkande behandling, så att skolor och huvudmän uppfyller lagens krav om trygghet och studiero samt arbetar för att förebygga kränkande behandling. 4.2.1Enkäter och intervjuer ett viktigt underlag för att fånga trygghet När en skola och huvudman blir föremål för tillsyn utgår Skolinspektionen från ett så kallat bedömningsunderlag som omfattar olika bedömningsområden. Ett av bedömningsområdena är trygghet och studiero. I detta ingår bland annat skolans och huvudmannens arbete med att förebygga kränkande behandling. I tillsynen utgår inspektörerna bland annat från den så kallade skolenkäten. Enkäten skickas ut inför varje läsår till pedagogisk personal i de verksamheter som ska bli föremål för tillsyn , till eleverna i skolornas årskurs 5, 9 och andra året på gymnasiet samt till dessa elevers föräldrar.