prop · H2031d21 · 2014-10-23 00:00:00 — 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Politikens prioriteringar 2014–2020 ............................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... Analys och slutsatser ....................................................................... Prioriteringar för den regionala tillväxtpolitiken........................... 2.6.4Utvecklad styrning, sektorssamordning och resultatfokus i det regionala tillväxtarbetet........................................................... Genomförandet av sammanhållningspolitiken i ............... 1:1 Regionala tillväxtåtgärder.......................................................... 2.7.31:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013......................................................................... 2.7.41:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020......................................................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt ........................ Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2015–2018 för Utgiftsområde 19 Tabell 2.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Tabell 2.4 Skatteutgifter netto ........................................................................................ Tabell 2.5 Regeringens prioriteringar och politikområden av betydelse för Tabell 2.6 Indikatorer för att följa utvecklingen i regioner ........ Tabell 2.7 Vissa centrala indikatorer för insatser som finansieras inom UO19 och dess medfinansiering...................................................................................... Tabell 2.8 Beslutade regionala projektmedel 2013 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder fördelat på respektive län och prioriteringarna i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013...................................................................................... Tabell 2.9 Beslutade regionala projektmedel 2013 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, sorterat efter nationella ämnesområden och Tabell 2.10 Fördelning beslutade EU-medel mellan de prioriterade områdena i de regionala strukturfondsprogrammen 2007–2013 ............................ Tabell 2.11 Fördelning beslutade medel på vissa av den nationella strategins prioriterade områden i de regionala strukturfondsprogrammen 2007–2013 Tabell 2.12 Den preliminära totala omfattningen, inkl. EU-medel samt offentlig och privat nationell medfinansiering, för de åtta regionala programmen 2014–20201 ...................................................................................... Tabell 2.13 Den preliminära omfattningen, inkl. EU-medel samt offentlig och privat nationell medfinansiering, för de sex gränsregionala och tre transnationella programmen som deltar i 2014–20201........................... Tabell 2.14 Vissa resultatindikatorer om beviljade selektiva regionala företagsstöd 2010–20131 ....................................................................................... Tabell 2.15 Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, berörda landsting, samverkansorganet i län och samt fördelade på län1 ........................................................ Tabell 2.16 Beviljade selektiva regionala företagsstöd1 fördelade på de största Tabell 2.17 Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län 2009–2013 .................. Tabell 2.18 Transportbidrag fördelat på transportmedel 2009–2013............................ Tabell 2.19 Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd 2013 ......................... Tabell 2.20 Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning genom regionala företagsstöd åren 2010–2013.............. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.21 Beslutat stöd till kommersiell service, fördelat på län åren 2010–2013 .... Tabell 2.22 Anslagsutveckling 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ...................................... Tabell 2.23 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Regionala Tabell 2.24 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Regionala Tabell 2.25 Anslagsutveckling 1:2 Transportbidrag ...................................................... Tabell 2.26 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Transportbidrag ............. Tabell 2.27 Anslagsutveckling 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013.............................................................................................. Tabell 2.28 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2014.............................................................. Tabell 2.29 Anslagsutveckling 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020.............................................................................................. Tabell 2.30 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020.............................................................. Tabell 2.31 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020.............................................................. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Diagram 2.1 Beslutade regionala projektmedel 2013 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, fördelat på prioriteringarna i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013, i och procent.............................................................................. Diagram 2.2 Total finansiering av regional projektverksamhet 2013 per anslag/medfinansiär, i och procent........................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2016–2022 (avsnitt 2.7.1), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2016–2020 (avsnitt 2.7.4), 3.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt följande uppställning: 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd, samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Regionala hänsyn ska också tas inom andra utgiftsområden. För att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken är tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden av avgörande betydelse. Politikens prioriterade områden var –2013 innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Bland aktörer på nationell nivå som har ansvar och uppgifter inom den regionala tillväxtpolitiken finns främst , Verket för innovationssystem (), , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), (), , , , , , , , , Havs- och vattenmyndigheten, , , , Riksantikvarie- ämbetet, , , , , Myndigheten för , universitet och högskolor, Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ), och (). Utgångspunkten för statliga myndigheter och vissa statligt ägda bolag med uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen, ska så långt som möjligt vara att ge en likvärdig tillgång till service för alla medborgare och företag. I , , och har länsstyrelserna det regionala utvecklingsansvaret. I , och är det som har detta ansvar och i är det som är ansvarig. I , , , , , , , , , , , och har samverkansorganet motsvarande ansvar. Fr.o.m. överförs det regionala utvecklingsansvaret i , , , , och från samverkansorganet till . Överföringen sker i enlighet med ändring i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden Totalt för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Utgifterna inom utgiftsområdet blev ca lägre än anvisade medel. Det beror bl.a. på att utfallet av transportbidraget blivit lägre då den ekonomiska krisen fortfarande påverkar företagens leveranser av produkter. Prognosen är att utgifterna inom utgiftsområdet blir lägre än anvisat. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2015–2018 för Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Förändring till följd av: till/från andra Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 2.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Tabell 2.4 Skatteutgifter netto Nedsatt energiskatt på elför- brukning i vissa kommuner Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt redovisas i huvudsak på utgiftssidan av statens budget. Vid sidan av dessa stöd finns även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Regional nedsättning av egenavgifter Enligt lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) ska enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag med fast driftsställe i stödområde A vid beräkning av egenavgifterna göra ett avdrag av avgiftsunderlaget , dvs. Fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet är undantagna från nedsättning på grund av EU-regler. Skatteutgiften avser egenavgifter. Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Enligt lagen om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) ska arbetsgivare med fast driftsställe i stödområde A vid beräkning av arbetsgivaravgifterna göra ett avdrag av avgiftsunderlaget, dock högst med per kalendermånad. Nedsättningen gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Vidare är fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet undantagna från nedsättningen på grund av EU-regler. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter. Nedsatt energiskatt på elförbrukning i vissa kommuner Energiskattesatserna på el följer av 11 kap. 3 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Skattesatserna omräknas efter pris-utveckling. Skattesatserna framgår av förordningen (2013:859) om fastställande av omräknade belopp för energi och koldioxidskatt för . för skatt på el utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Den uppgår till /kWh 2014. I samtliga kommuner i , och , samt kommunerna i , i , i samt kommunerna i är dock skattesatsen för el som förbrukas inom dessa kommuner nedsatt till /kWh. Skatteutgiften uppgår till /kWh. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Avdrag får göras för bidrag som lämnas till ett regionalt utvecklingsbolag eller dess moderbolag enligt 16 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft (prop. 2007/08:1, utg. omr. 19, bet 2007/08: NU2, rskr 2007/08:99). Regionala hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av särskild betydelse för måluppfyllelsen. Detta som en följd av att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Regeringens mål för jämställd regional tillväxt är att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att nå inflytande i det regionala tillväxtarbetet och få tillgång till tillväxtresurser. Sammanhållningspolitiken är EU:s politik för regional tillväxt och sysselsättning. Dess mål är att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU. –2013 var Lissabonstrategin vägledande för sammanhållningspolitiken medan det är 2020-strategin som är vägledande 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Strategin bygger på följande tre prioriteringar som också är tänkta att förstärka varandra: –Smart tillväxt: utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation. –Hållbar tillväxt: främja en resurseffektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi. –Inkluderande tillväxt (tillväxt för alla): stimulera en ekonomi med hög sysselsättning och med social och territoriell Utgångspunkten för regionalfondens insatser i är, förutom att uppnå målen i 2020-strategin, att nationella och regionala insatser koncentreras till ett begränsat antal prioriteringar, kompletterar varandra och skapar mervärden inom den regionala tillväxtpolitiken och verkar för strukturförändrande insatser inom de prioriterade områdena innovation, entreprenörskap och grön ekonomi. 2.4.2Politikens prioriteringar 2014– 2020 Den regionala tillväxtpolitikens prioriterade områden är innovation, företagande och entreprenörskap, attraktiva miljöer, kompetensförsörjning samt internationellt och gränsöverskridande samarbete. I tabell 2.5 framgår politikområden med resurser av betydelse för prioriteringarna. Tabell 2.5 Regeringens prioriteringar och politikområden av betydelse för prioriteringarna Resurser av betydelse för prioriteringarna Finns framför allt inom regional tillväxtpolitik, näringspolitik, forskningspolitik, politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel, kulturpolitik, energipolitik, miljöpolitik, politik för regional samhällsorganisation, integrationspolitik, utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande samt jämställdhetspolitik. Finns framför allt inom regional tillväxtpolitik, transportpolitik, politiken för informationssamhället, politik för regional samhälls- organisation, förvaltningspolitik, politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel, bostadspolitik, hållbart samhälls- byggande, miljöpolitik, energipolitik, kulturpolitik och jämställd- Resurser av betydelse för måluppfyllelsen finns också inom ramen för allmänna bidrag till kommuner. Finns framför allt inom regional tillväxtpolitik, näringspolitik, transportpolitik, integrationspolitik och jämställdhetspolitik. Internationellt och gränsöverskridande samarbete Resurser av betydelse finns inom flertalet av ovan nämnda politik- 2.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En rad olika faktorer påverkar den regionala utvecklingen, bl.a. skiljer sig regionerna åt med avseende på tätorts-, befolknings-, utbildnings-, närings- och företagsstruktur samt infrastruktur. Det gör att exempelvis internationella och nationella konjunkturförändringar påverkar regioner på olika sätt. Dessutom har regioner olika förmåga att nyttja sina regionala förutsättningar i form av bl.a. innovations- och förnyelseförmåga samt regionalt ledarskap. Tabell 2.6 Indikatorer för att följa utvecklingen i regioner prioritering i den nationella strategin för regional kon- och sysselsättning 2007– –Daglönesumma per sysselsatt –Arbetssökande inkl. personer –Nya arbetsställen per – Andel med eftergymnasial –Matchning på arbetsmark- naden (efter yrke) – Restid till livsmedelsbutik – Restid till drivmedelsstation – Avstånd till grundskola Den regionala tillväxtpolitikens effekter är ofta svåra att mäta och särskilja från övergripande konjunktur- och strukturförändringar. I tabell 2.6. redovisas indikatorerna för att följa utvecklingen i regioner fördelat på indikatorområde/prioritering i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. Eftersom den regionala tillväxtpolitikens prioriteringar innefattar insatser inom ett stort antal politikområden har även indikatorerna en stor bredd. Utvecklingen beskrivs för 72 funktionellt avgränsade arbetsmarknadsregioner (FA-regioner)1 baserade på att pendlingen mellan angränsande kommuner uppfyller vissa kriterier (se även Tillväxtanalys rapport 2011:07 Regional tillväxt 2011). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 För att följa den regionalekonomiska utvecklingen i landets olika regioner används huvudindikatorn daglönesumma (summerad lön för de som arbetar i regionen) per anställd. Dessutom används huvudindikatorn antalet arbetssökande inklusive personer i åtgärder som en s.k. snabb indikator för att mäta regionalekonomiska förändringar på kort sikt. Vidare finns det indikatorer inom områden som bl.a. relaterar till prioriteringar i ovan nämnda nationella strategi. Två indikatorområden som studerats specifikt är servicenivå och miljö. Indikatorerna belyser, där så är möjligt, den senaste tioårsperioden. Analysen baseras på uppgifter från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser 2014. För en resultatredovisning i detta avsnitt hänvisas till redovisningen i motsvarande avsnitt i budgetpropositionen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt som i huvudsak är giltig även för årets redovisning eftersom endast mindre förändringar skett. En utvecklingstrend som är värd att notera är att arbetsproduktiviteten mätt som daglönesumma per sysselsatt har ökat mest i de mest avlägset belägna landsbygdsregionerna, inte minst beroende på en stark ökning i och FA-regioner. Dessa två FA-regioner var tillsammans med och FA-regioner de enda som låg över riksgenomsnittet avseende arbetsproduktivitet 2012. och FA-regioner har också, jämfört med riksgenomsnittet, signifikant fler snabbväxande företag per innevånare och redovisar också den snabbaste ökningen –2012. Tillsammans med har dessa FA-regioner med expanderande gruvnäring också haft en påtaglig minskning av andelen arbetssökande, som var bland de lägsta i landet. En mer detaljerad redovisning av utvecklingen i FA-regioner framgår av Tillväxtanalys regionala indikatorer till budgetpropositionen som redovisades till () . 1 Tillväxtanalys typologisering av FA-regioner, se bl.a. Regional tillväxt 2013 (Rapport 2013:06). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.7 Vissa centrala indikatorer för insatser som finansieras inom UO19 och dess medfinansiering De åtta regionala struktur- – Nya arbetstillfällen upp- delat på kvinnor och män – Nya företag uppdelat på fondsprojekt inom ramen för de åtta regionala struktur- – Förädlingsvärde, omsätt- och regionalt bidrag till ning och vinstmarginal. Vissa centrala indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområdet och dess medfinansiering framgår av För en redovisning av dessa och andra indikatorer se avsnitt 2.5.2. I den årliga uppföljningen och resultatanalysen är möjligheterna begränsade att mäta och avgränsa effekterna av den verksamhet som finansieras inom utgiftsområdet mot målet för politikområdet sett i relation till påverkan från andra offentliga insatser och omvärldsfaktorer. Indikatorer för att följa utvecklingen i regioner avses att utvecklas i budgetpropositionen . Även resultatindikatorer för regionalfondsprogrammen perioden –2020 kommer att redovisas från och med budgetpropositionen . Resultatredovisningen bygger till stor del på uppföljningar och utvärderingar från Tillväxtanalys och . Uppföljning, utvärdering och lärande Det är regeringens ambition att analyser av territoriella förutsättningar samt uppföljningar och utvärderingar av genomförda insatser på regional, nationell och europeisk nivå på ett ännu bättre sätt ska bidra till lärande och därmed till utvecklingen av politiken. Den förra regeringen har initierat insatser i syfte att stärka arbetet med analyser, uppföljning, utvärdering och lärande. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar har huvudansvaret för att skapa en kontinuerlig och systematiserad kunskapsutveckling i det Den förra regeringen har bl.a. gett i uppdrag respektive erbjudande i regleringsbrev och villkorsbeslut till länsstyrelser och aktörer med regionalt utvecklingsansvar att de ska medverka i genomförandet av sammanhållningspolitiken i och ansvara för att återföra kunskaper och erfarenheter från verksamheten inom strukturfonderna till det regionala tillväxtarbetet. Här spelar de regionala lärandeplanerna en betydelsefull roll. gavs ett antal statliga myndigheter i uppdrag att delta i en s.k. Analysgrupp.2 Analysgruppen ska bl.a. fungera som kvalitetssäkrare av regionala analysunderlag och bidra till erfarenhetsutbyte mellan nationella och regionala aktörer. EU:s strukturfondsprogram perioden – 2020 kommer att ha ett ökat fokus på resultat, inte minst mot bakgrund av att kraven från kommissionen har skärpts. Dels ställs högre krav på insatslogik i program och projekt, dels har en resultatreserv införts som innebär att EU- medlen kan omfördelas mellan tematiska mål utifrån grad av måluppfyllelse. Det betyder ökade krav på uppföljning och resultatutvärdering. I genomförandet av strukturfondsprogrammen kommer en central del av utvärderingsuppdraget bli att säkerställa att utvärderingsmetoder utvecklas så att det blir möjligt att följa de långsiktiga effekterna på hållbar tillväxt och sysselsättning av de insatser som genomförs i programmen. De förvaltande myndigheterna ska i samverkan med regionalt utvecklingsansvariga aktörerna säkerställa att resultaten från uppföljningar och utvärderingar kommer till användning och bidrar till utvecklingen av det regionala tillväxtarbetet. En viktig del i utvärderingsarbetet för perioden –2020 är förhandsutvärderingarna som genomförts av samtliga program. I uppdraget till Tillväxtanalys att för- 2 ska analysgruppen bestå av representanter från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , , , , Verket för innovationssystem, , , , , Havs- och vattenmyndigheten, , , , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor samt . handsutvärdera det nationella regionalfondsprogrammet och de regionala strukturfondsprogrammen har ingått att under programframtagandet löpande ge råd och rekommendationer utifrån regelverk, riktlinjer och kunskapskällor. Förhandsutvärderingarna har bidragit till att säkerställa att programlogiken är tydlig och att programmen kan möta kraven på utvärdering . Strategier för hållbar regional tillväxt Resultatredovisningen görs i huvudsak i förhållande till den Nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar ansvarar för att strategiskt leda och utveckla det regionala arbetet för hållbar tillväxt och utveckling i respektive län. I detta innefattas bl.a. att ta fram och samordna genomförandet av en regional utvecklingsstrategi. De regionala utvecklingsstrategierna innehåller visioner, mål och långsiktiga prioriteringar för det regionala tillväxtarbetet i syfte att uppnå en hållbar regional tillväxt och utveckling.