prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — Diagram 9.8 Statsskuldens utveckling –2018....................................................... Diagram 9.9 Den konsoliderade bruttoskulden –2018 ....................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande i EU, och 2007–2013................................................................................................... Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld i EU 2007 och 2013............................................................................................... Kommunsektorns utgifter fördelade efter utgiftsområde.......... Demografiskt betingat resursbehov inom olika välfärdstjänster 2000–2018 ................................................................................. Utgifter för välfärdstjänster 2000–2018 ............................................... Kommunalt finansierad sysselsättning 1993–2018 ............................. Kommunalt finansierade sysselsättning och arbetade timmar 1993–2018............................................................................................... Diagram 10.6 Finansiellt sparande och resultat 1993–2018........................................ Diagram 10.7 Totala inkomster och utgifter –2018............................................. Diagram 10.8 Kommunernas investeringsutgifter ............................................. Diagram 10.9 Befolkning i –2030.......................................... Diagram 10.10 Investeringar i kommunsektorn som andel av BNP 1994–2012....... Diagram 10.11 Investeringar i kommuner 2009 och 2013 exklusive bolag (ovägda medelvärden)......................................................................................... Diagram 10.12 Långfristiga skulder 2000–2013 .......................................................... Diagram 10.13 Långfristiga skulder i kommuner 2009 och 2013 (ovägda medelvärden)......................................................................................... Diagram 11.1 Myndigheternas kollektiva låneram –.......... Ett som håller ihop ska vara en global förebild, i vår utveckling, vår jämlikhet, vår jämställdhet och vårt ledarskap i klimatomställningen. Ett land som kännetecknas av alla människors lika värde, självförtroende, solidaritet och tron på att fram- tiden går att förändra. ska vara en ledande och inspirerande kraft i världen. Där vi investerar gemensamt i människor och miljö, i kunskap och konkurrenskraft, i trygghet i och hopp . Där vi över klyftor och där alla barn har möjligheter att förverkliga sin fulla potential. befinner sig på flera viktiga områden i ett allvarligt läge. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer. Överskott har vänts till underskott. Skolresultaten rasar och välfärden uppvisar stora brister. Klyftorna växer och ojämställdheten mellan kvinnor och män består. De sänkta klimatambitionerna och oviljan att med kraft ställa om till miljövänlig produktion riskerar vår natur, människors hälsa och konkurrenskraft. För tredje gången av tre möjliga efterlämnar en borgerlig regering stora hål i statens finanser. Ofinansierade skattesänkningar har bidragit till att underskotten i de offentliga finanserna har vuxit år , även när konjunkturen stärkts. Överskottsmålet nås inte. ska underskotten steg för steg pressas tillbaka, så att inte längre bryter mot det finanspolitiska ramverket. Därför kommer nya reformer att finansieras fullt ut i denna budget. Dagens skillnader i villkor mellan kvinnor och män är oacceptabla. Därför ska den ekonomiska politiken präglas av en feministisk grundsyn och verka för jämställdhet. Kvinnor och män ska ges samma möjligheter inom skolan och utbild- ningssystemet och trygg förankring och karriär- möjligheter på arbetsmarknaden. Arbete betyder gemenskap och tillhörighet, makt att forma sitt liv och sin framtid. Att fler kvinnor och män finner ett jobb är avgörande för att hålla ihop . Ett tydligt sysselsättnings- mål ska styra den ekonomiska politiken. Antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU . Tillväxten av fler jobb i det privata näringslivet är grunden för högre sysselsättning. Därför ska samverkan mellan det offentliga och näringslivet prioriteras mycket högt. Ett innovationsråd inrättas under ledning av statsministern. Företa- gens villkor stärks genom enklare regler och minskade sjuklönekostnader, vilket särskilt gynnar små företag. Offentlig upphandling ska kunna vara innovationsdriven och den fysiska och IT-mässiga infrastrukturen vara god i hela landet. Möjligheterna till företagande i hela ska stärkas genom en politik för landsbygden som sätter jobbskapande i fokus. Alltför många tecken tyder på att vi inte tar vara på potentialen hos alla som lever i vårt land. Det visar sig tydligt i den höga arbetslösheten, inte minst bland de unga. Ingen ung människa ska behöva gå arbetslös i . Den som blivit långtidsarbetslös ska inte lämnas därhän utan få stöd för att komma tillbaka till arbete och egen försörjning. Svensk ekonomi och arbetsmarknad behöver stärkas och prestera bättre. Ineffektiva åtgärder ska ersättas av effektiva insatser. Arbets- marknadsinsatsernas inriktning ska gå från passivitet till aktivitet. Traineejobb och extra- tjänster, samt en utveckling av Arbetsförmed- lingen, är viktiga reformer för att nå sysselsätt- ningsmålet. Regeringen avser också att se över möjligheten att införa en kompletterande anställningsform liknande det danska systemet för "fleksjobb" för långtidsarbetslösa med nedsatt arbetsförmåga. Att tillväxten skapas på ett sätt som är socialt och ekologiskt hållbart och fördelas rättvist är en av vår tids ödesfrågor, men också en fråga där har goda möjligheter att ligga i framkant. ambitioner på klimatområdet – den yttersta förutsättningen för en långsiktigt god levnadsstandard – har hållits tillbaka. Regeringen föreslår att ett klimat- politiskt ramverk införs. Stödet för att värna den biologiska mångfalden ska stärkas väsentligt. Det ska bli mer lönsamt att välja klimatvänliga lösningar som producent och som konsument, samt svårare och dyrare att välja det som förstör vår gemensamma miljö. Klimatinvesteringar ska stödjas, både lokalt och globalt. De nationella miljömålen ska nås. Avgörande steg ska tas för att göra detta möjligt. De senaste årens utveckling, med allt fler unga som inte får med sig kunskaperna från för att gå vidare till gymnasiet, är oroväckande för våra barns framtid och ett hot mot konkurrenskraft. Internationella studier visar att resultaten i svensk skola sjunkit snabbare än i något annat OECD-land. Sam- tidigt har likvärdigheten mellan skolor minskat kraftigt. Därför föreslår regeringen omfattande satsningar på minskade barngrupper i förskolan, fler anställda i så att lärare kan få tid till sitt arbete och klasserna kan bli mindre, stöd till alla elever som riskerar att halka efter och tydliga insatser för att öka läraryrkets attrakt- ivitet. Svensk skola ska vara i världsklass. har tappat i jämförelse med andra länder. Arbetslösheten har stigit snabbare än i flera jämförbara länder, kunskapsresultaten i skolan har sjunkit snabbare och inkomstklyftorna har vidgats mer än i något annat OECD-land. har ambitions- nivån på klimatområdet sänkts. Klyftorna har vidgats och ojämlikheten ökat; ekonomiskt, socialt och geografiskt. Med växande klyftor minskar de gemen- samma erfarenheterna och beröringspunkterna. Därmed urholkas förståelsen för andra männi- skors livssituation. Det gör det svårare för som nation att skapa insikt om, och gemensamt ta sig an, de stora framtidsutman- ingarna. I budgetpropositionen lämnas förslag till reformer och finansiering, varav merparten träder i kraft (se tabell 1.1). I propositionen tas hänsyn till genom- förandeaspekter som innebär att några reformer som träder i kraft inte får fullt genomslag förrän . Därför stiger årskostnaden för dessa reformer 2016 i förhållande till 2015. En eventuell utbyggnad av reformerna beaktas däremot inte. I några andra fall aviseras, till följd av den korta beredningstid som stått till förfogande efter regeringsskiftet, reformer eller budgetförstärkningar med ikraftträdande först senare eller . Även i dessa fall blir budgetkonsekvenserna större 2016 än 2015. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . En politik för fler jobb, präglad av både social och ekologisk hållbarhet, ger ökad samman- hållning och är avgörande för utveck- ling. ska ha en välfärd att lita på. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. ska vara ett land som håller ihop. Tabell 1.1 Reformer, finansiering och budgetförstärkningar i budgetpropositionen Effekt på finansiellt sparande i offentlig sektor Mäns våld mot kvinnor Höjd grundnivå i föräldrapenningen Reformer för fler jobb Högre utbildning, vuxenutbildning och Reformer för en bättre miljö och ett hållbart klimat Biologisk mångfald och skydd av natur Reformer för att vända resultaten i skolan Alla skolor ska vara bra skolor Reformer för att värna den svenska modellen Höjt tak och grundbelopp i a-kassan (inkl. samordning med sjukpenning) Sänkt skatt för pensionärer Avskaffa den bortre gränsen i sjukförsäkringen1 Höjd sjuk- och aktivitetsersättning Höjt bostadstillägg för pensionärer Försvar (inkl. försvarsberedningen) Tabell 1.1 Reformer, finansiering och budgetförstärkningar i budgetpropositionen (forts.) Effekt på finansiellt sparande i offentlig sektor Sänkt och slopad nedsättning av socialavgifter för unga Sänkt och slopat avdrag för pensionssparande Särskild löneskatt för äldre Uppräkningen av gränsen för statlig inkomstskatt begränsas Slopat RUT-avdrag för hjälp med läxor och annat skolarbete Halverat RUT-avdrag för personer Höjd skatt på öl, vin, sprit och tobak Höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Minskning av anordnarbidraget i sysselsättningsfasen Summa finansiering och budgetförstärkningar Övrigt (netto) Beräkningsteknisk överföring till hushållen2 1Beredning av reformen pågår inom . Reformen ingår inte i beräknade utgiftsförändringar i denna proposition. 2Lämnar utrymme för bl.a. avskaffad bortre gräns för sjukförsäkringen. Regeringen bedömer att det sker en gradvis återhämtning i svensk ekonomi . Trots detta finns det lediga resurser i ekonomin 2014–2016 och arbets- lösheten minskar gradvis från nuvarande höga nivåer. Risken för en svagare utveckling väger över och har ökat till följd av geopolitiska oroligheter. 1.1.1Svag återhämtning i omvärlden Konjunkturåterhämtningen i omvärlden dämp- ades under inledningen av 2014. I euroområdet var tillväxten svag. Den amerikanska ekonomin präglades av en extremt kall vinter, vilket ledde till ett tillfälligt fall i BNP . har det i många av viktiga exportländer i euroområdet funnits indikationer på en fortsatt svag utveck- ling bl.a. till följd av ökad geopolitisk osäkerhet. I euroområdet förväntas en viss uppgång i BNP , men en svag kredittillväxt verkar fortfarande återhållande på utvecklingen. I andra delar av världen är utsik- terna bättre. Det finns tydliga tecken på en förhållandevis hög aktivitet i både amerikansk och brittisk ekonomi . Den internationella återhämtningen förväntas fortsätta 2015, främst driven av de avancerade ekonomierna med stöd av expansiv penning- politik och minskade finanspolitiska åtstram- ningar i dessa länder. I många länder förväntas tillväxten öka. Aktiviteten i euroområdet hålls dock tillbaka av att många ekonomier dras med en trög anpassning av konkurrenskraften och höga offentliga skuldnivåer. Den allt för ensidigt utformade åtstramningspolitiken har också bidragit till ökad arbetslöshet och till fattigdom. 1.1.2Återhämtning i svensk ekonomi Svensk ekonomi befinner sig i en konjunktur- återhämtning. Det är framför allt hushållens konsumtion – som dock har varit ojämnt fördelad – som bidragit till återhämtningen. Den svaga internationella utvecklingen, i synnerhet i euroområdet, har dämpat exporttillväxten. investeringarna i industrin har utvecklats svagare än förväntat. Utvecklingen av förtroendeindikatorer tyder på en måttlig tillväxt i BNP . Den politik som regeringen föreslår i denna proposition, med bl.a. högre offentlig konsumtion, bidrar till en högre till- växttakt 2015. Även en expansiv penningpolitik och ett förbättrat internationellt konjunkturläge bidrar till att tillväxten blir högre 2015 (se tabell 1.2). Ett förbättrat arbetsmarknadsläge bidrar också till en starkare utveckling av hushållens konsumtion. Bostadsinvesteringar och ökande investeringar inom både industrin och tjänstebranscherna lämnar ett betydande bidrag till BNP-tillväxten . Till följd av en allt högre inhemsk efterfrågan förväntas en stark utveck- ling av tjänsteproduktionen i näringslivet. I takt med att exportefterfrågan stiger bedöms varu- produktionen öka. Tabell 1.2 Makroekonomiska nyckeltal Utfall , prognos –2018 Procentuell förändring om annat ej anges -3,0 -2,2 -1,2 -0,5 -0,1 1Fasta priser, referensår 2013. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 3I åldern 15–. 6I procent av arbetskraften, 15–. 7Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Källor: , och egna beräkningar. Både sysselsättningen och arbetskraften har ökat i en förhållandevis hög takt de senaste måna- derna. Arbetslösheten ligger dock kvar på en hög nivå, kring . De framåtblickande indikatorerna tyder sam- mantaget på en fortsatt uppgång i sysselsätt- ningen 2014. I takt med att produktionen ökar snabbare får företagen ett större behov av att öka Utvecklingen av sysselsättningen inom olika branscher förväntas dock skilja sig åt, då ökningarna främst är koncentrerade till tjänstebranscherna. Detta följer av stigande inhemsk efterfrågan, i synnerhet i form av en ökad konsumtion bland hushållen. Sysselsättningen förväntas framöver öka snabbare än arbetskraften. Arbetslösheten minskar gradvis. Regeringens politik, med bl.a. ökad offentlig konsumtion och investeringar samt utbildningskontrakt, 90-dagarsgarantin och extratjänster, bidrar till minskningen av arbets- lösheten. Lågt resursutnyttjande och låg inflation Resursutnyttjandet i företagen bedöms vara balanserat. Det finns däremot lediga resurser på arbetsmarknaden och många skulle därför kunna ta en anställning när efterfrågan på arbetskraft stiger. Det medför att resursutnyttjandet i ekonomin i dess helhet också bedöms vara lågt (se tabell 1.2). Resursutnyttjandet förväntas dock stiga 2014–2018. Inflationen har varit låg . Inflationen har pressats ned av låga importpriser och av ett lågt resursutnyttjande. har även priserna i tjänstesektorn, som främst styrs av inhemska faktorer, bidragit till att hålla nere inflationen. Inflationsutfallet har varit lågt även under inledningen av 2014 och inflationen i årstakt, mätt som konsument- prisindex med fast ränta, väntas sjunka för fjärde året i följd. väntas dock inflationen stiga i takt med att resursutnyttjandet ökar. Förutsättningar för högre tillväxt 2016–2018 Ett högt sparande bland hushållen, en god utveckling av disponibelinkomsterna och en ökad ekonomisk trygghet ger utrymme för en förhållandevis hög tillväxt i hushållens konsum- tion . Om den internationella efterfrågan dessutom växer i en relativt hög takt skapar det förutsättningar för en jämförelsevis hög BNP-tillväxt i –2018 (se tabell 1.2). De lediga resurserna på arbetsmarknaden innebär att denna tillväxt kan ske utan att resursutnyttjandet blir ansträngt. BNP-tillväxten bidrar till en fortsatt syssel- sättningsökning. Sysselsättningen utvecklas i en fortsatt hög takt 2016–2018 och arbetslösheten minskar (se tabell 1.2). I takt med att konjunk- turen stärks bedöms lönerna utvecklas snabbare. Risker för en svagare utveckling har de geopolitiska spänningarna ökat på olika håll i omvärlden. har dock inga tydliga makro- ekonomiska effekter till följd av dessa spänningar kunnat observeras. Riskerna för en svagare utveckling har dock ökat. Risken för en svagare utveckling i euroområdet är betydande. Om de geopolitiska kriserna i omvärlden, t.ex. i , allvarligt förvärras kan effekterna på världsekonomin i stort och även för svensk ekonomi bli betydande. Tecknen på en god återhämtning i växer sig allt starkare. Därmed aktualiseras åter riskerna för oväntade penningpolitiska åtstram- ningar. Sådana skulle i sin tur bidra till ökade risker för hastigt reverserande globala kapital- flöden, framför allt i framväxande ekonomier med stora bytesbalansöverskott. En sådan utveckling kan destabilisera delar av det globala finansiella systemet och kan medföra att ränte- läget blir högre än vad som är förenligt med en återhämtning även i avancerade ekonomier. Även klimatförändringarnas och extrema väderhändelsers effekter utgör en risk då de kan medföra stora kostnader både för enskilda och för samhället. I utgör hushållens höga skuldsätt- ningsgrad och bostadsprisernas utveckling en risk i prognosen. I prognosen förutsätts bostads- priserna öka, om än i måttlig takt . kan bostadspriserna stiga snabbare än vad prognosen förutsäger. Snabbt stigande bostadspriser medför att risken för stora bostadsprisfall ökar. En sådan utveckling, med en kombination av höga skulder och fallande bostadspriser, riskerar att få konse- kvenser för den makroekonomiska utvecklingen. En rad åtgärder för att minska riskerna i det finansiella systemet och med hushållens skuld- sättning har vidtagits . Regeringen och ansvariga myndigheter kommer noga följa utvecklingen för att se om ytterligare åtgärder blir nödvändiga. Bredare mått på välfärd och samhällsutveckling Förutom att vara en av de viktigaste indika- torerna för att mäta ekonomisk aktivitet och tillväxt, används BNP-måttet ofta som ett mått på välfärd och samhällsutveckling. Men i dessa avseenden är BNP-måttet bristfälligt. Det tar inte hänsyn till fördelningen av välstånd och innefattar inte tjänster som inte är mätbara i termer av ekonomisk aktivitet. Dessutom tar det inte hänsyn till innehållet i de varor och tjänster som produceras, eventuella negativa externa effekter som miljöförstöring och inte heller till framtida generationers välstånd. kommer nya mått för samhällsutvecklingen att utvecklas, som utöver BNP även tar hänsyn till miljöpåverkan, livs- kvalitet och sociala faktorer. har en utredare i uppdrag att kartlägga och föreslå mått på utvecklingen av livskvaliteten i (dir. 2014:68). Resultatet av utredningen kommer vara en viktig del i det fortsatta arbetet. Den offentliga sektorns sparande, inkomster minus utgifter, befinner sig i ett bekymmersamt läge. Vid ingången av finanskrisen uppvisade den offentliga ekonomin ett betydande överskott. –2014 har dock varit ett av de länder inom EU som försämrat sitt finansiella sparande allra mest. har haft underskott i de offentliga finanserna. Trots att konjunkturläget har förbättrats har underskotten vuxit och väntas 2014 uppgå till ca . Ordning och reda i statsfinanserna är grunden för en stark välfärd, stigande sysselsättning och en långsiktigt hållbar politik. De senaste årens ofinansierade skattesänkningar behöver ersättas av en ordning där reformer genomförs på ett ansvarsfullt sätt. Utgångspunkten är att regeringens förslag finansieras fullt ut. Under- skottet i de offentliga finanserna ska steg för steg minska så att inte längre bryter mot det finanspolitiska ramverket. 1.2.1Utvecklingen av de offentliga finanserna När finanskrisen inleddes var det finansiella sparandet högt. I detta läge var en aktiv finans- politik väl avvägd för att dämpa finanskrisens effekter på tillväxten och arbetslösheten. Att genomföra stora permanenta skattesänkningar i stabiliseringspolitiskt syfte var emellertid inte väl avvägt. Till exempel har framhållit att den förra regeringen i större utsträckning borde ha använt temporära insatser för att möta konjunkturnedgången. Den förra regeringen genomförde därtill omfattande ofinansierade reformer , trots att konjunkturläget hade förbättrats. Underskotten har därför vuxit och förväntas uppgå till ca . Den offentliga sektorn redovisade 2013 ett finansiellt sparande på -1,av BNP (se tabell 1.3). Underskottet i den offentliga sektorns finanser bedöms öka 2014, bl.a. till följd av att arbetslösheten bitit sig fast, den förra regeringens stora ofinansierade skattesänkningar och att utgifterna för sjukpenningen ökat. Den starkare ekonomiska utvecklingen åren därefter medför att den offentliga sektorns finansiella sparande gradvis förstärks till av BNP 2018, med den politik som regeringen föreslår och aviserar i denna proposition. Staten och kommunsektorn bedöms uppvisa underskott under både 2014 och 2015, medan ålderspensionssystemet väntas vara i balans dessa år. Den förstärkning av det finansiella sparandet som förutses sker i huvudsak inom staten. Det finansiella sparandet i ålders- pensionssystemet bedöms gradvis försvagas hela perioden . Den kommunala sektorn förväntas redovisa ett negativt men stabilt finansiellt sparande, medan sektorns ekonomiska resultat är positivt . Till följd av underskotten i den offentliga sektorn bedöms bruttoskulden som andel av BNP öka något 2014. Bruttoskulden förväntas därefter gradvis minska till av BNP . Tabell 1.3 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Utfall 2013, prognos 2014–2018 -1,3 -2,2 -1,1 -0,3 -0,9 -0,4 Källor: och egna beräkningar. Överskottsmålet anger att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn ska motsvara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. I tabell 1.4 redovisas det genomsnittliga finansiella sparandet med utfallsdata till- sammans med de indikatorer som används för att stämma av budgetutrymmet mot överskotts- målet i ett framåtblickande perspektiv. Eftersom överskottsmålet främst utgör ett framåt- blickande riktmärke för finanspolitiken följs målet i första hand upp i ett framåtblickande perspektiv. En bakåtblickande analys görs dock för att se om det funnits systematiska fel i finanspolitiken som minskar sannolikheten att målet nås . –uppgick det finansiella sparandet i den offentliga sektorn till i genomsnitt av BNP. Att det finansiella sparandet av BNP förklaras delvis av låg- konjunkturens effekter på de offentliga finanserna, men också av att de ofinansierade åtgärder som den förra regeringen vidtagit inte varit förenliga med överskottsmålet. Tabell 1.4 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Procent av BNP respektive potentiell BNP Utfallsdata och prognoser 2014–2018 -1,3 -2,2 -1,1 -0,3 -0,0 -0,9 -0,9 -0,9 -0,9 -0,4 1 Konjunkturjusteringen görs genom att indikatorvärdet minskas med BNP -gapet multiplicerat med elasticiteten 0,55. Källor: och egna beräkningar. En framåtblickande analys visar att sparandet ligger långt under den målsatta nivån. Både sjuårsindikatorn och det strukturella sparandet är 2014 under den målsatta nivån om av BNP. Regeringens sammantagna bedömning är att det finansiella sparandet tydligt avviker från överskottsmålet. Såväl det faktiska finansiella sparandet som det strukturella sparandet har försämrats . De offentliga finanserna förväntas fortsatt visa underskott 2015. Sparandet har tydligt underskridit överskottsmålet . Att många av de åtgärder som vidtagits av den förra regeringen varit permanenta innebär att sparandet inte återvänt till den tidigare nivån, trots att konjunkturläget har förbättrats. Det strukturella sparandet har försämrats med , främst till följd av att den förra regeringen sänkte skatterna med sammantaget ca . Trots konjunkturuppgång och försämrade statsfinanser fortsatte den förra regeringen att genomföra ofinansierade skatte- sänkningar. Även om det finansiella sparandet stärks över prognosperioden förväntas det ligga under den målsatta nivån även när resurs- utnyttjandet bedöms vara i balans 2017 och 2018. Att regeringen i denna proposition, i enlighet med budgetlagen, redogör för att en tydlig avvikelse från överskottsmålet föreligger och hur denna avses hanteras är en del i att återupprätta respekten för överskottsmålet.