prop · H103115 · 2014-03-07 00:00:00 — Vid Europeiska rådets möte den 27–avslutade stats- och regeringscheferna den europeiska terminen genom att på ett övergripande plan diskutera och anta slutsatser om medlemsstaternas åtaganden inom ramen för 2020-strategin (nationella reformprogram) och stabilitets- och tillväxtpakten (stabilitets- och konvergensprogram). Stats- och regeringscheferna ställde sig även bakom rådets förslag till rekommendationer som därefter antogs formellt av rådet i syfte att vägas in i de nationella budgetprocesserna . Regeringen har i processen särskilt verkat för att uppnå EU-målet om att eftersträva en höjning av sysselsättningsgraden till för kvinnor och män. Samråd ägde rum med inför behandlingen av tillväxtrapporten och inför antagandet av de landspecifika rekommendationerna. Samråd med arbetsmarknadens parter, det civila samhället samt den lokala och regionala nivån har ägt rum vid ett flertal tillfällen . 3.2Sveriges nationella reformprogram 2013 I enlighet med den europeiska terminen ska medlemsstaterna skicka in nationella reformprogram till kommissionen som redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. nationella reformprogram 2013 skickades in och där redogörs det för regeringens förslag till åtgärder i budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition. tog del av reformprogrammet . Det nationella reformprogrammet inleds med en beskrivning av det ekonomiska läget samt en redogörelse för regeringens övergripande mål för den ekonomiska politiken och dess inriktning på kort och medellång sikt. Fokus läggs sedan på uppfyllelsen av de nationella 2020- målen och rekommendationerna som fick inom ramen för den europeiska terminen 2012. Rapporten lyfter även fram andra viktiga områden för tillväxt som inte direkt kan kopplas till de nationella målen 2013/14:115 eller rekommendationerna som inre marknaden, för samt sammanhållningspolitiken. Inom ramen för den tredje europeiska terminen antog rådet fyra landspecifika rekommendationer för om genomförandet av 2020-strategin och stabilitets- och tillväxtpakten. rekommenderades att göra följande: - Genomföra de åtgärder som är nödvändiga för att fortsätta att driva en tillväxtvänlig finanspolitik och bevara sunda offentliga finanser som garanterar att det medelfristiga budgetmålet kan iakttas . - Fortsätta att ta itu med riskerna med den privata skuldsättningen genom att minska den skevhet i bostadsbeskattningen som gynnar skuldsättning genom att fasa ut avdragsrätten för ränteutgifter avseende bostadslån och/eller höja fastighetsskatterna. Vidta ytterligare åtgärder för att främja ansvarsfull utlåning genom åtgärder som stimulerar amortering av bostadslån. Ytterligare minska den skevhet i företagsbeskattningen som gynnar lånefinansiering. - Öka effektiviteten på bostadsmarknaden genom fortsatta reformer av hyressättningssystemet och stärka avtalsfriheten för enskilda hyresgäster och hyresvärdar. Främja ökad konkurrens i byggsektorn och se över processerna för fysisk planering, stadsplanering och tillstånd för att öka öppenheten, förkorta ledtiderna och minska hindren för marknadstillträde för byggföretag. - Förstärka ansträngningarna för att förbättra integrationen på arbetsmarknaden för lågutbildade ungdomar och personer med invandrarbakgrund genom kraftfullare och mer målinriktade åtgärder för att stärka deras anställbarhet och efterfrågan på dessa gruppers arbetskraft. Stärka satsningarna på att underlätta övergången från skola till arbete, bl.a. genom bredare användning av lärande på arbetsplatsen, lärlingsplatser och andra avtalsformer som kombinerar arbete och utbildning. Komplettera ungdomsgarantin så att den bättre omfattar ungdomar som varken går någon utbildning eller fortbildning. Genomföra och dra slutsatser av utvärderingen av effektiviteten av den sänkta mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster till stöd för nya arbetstillfällen. Regeringen välkomnar de landspecifika rekommendationerna. viktiga instrument för att uppmana EU:s medlemsstater att föra en ansvarsfull ekonomisk politik och för att uppfylla de mål som satts upp inom ramen för den ekonomisk-politiska samordningen i EU. viktigt att medlemsstaterna genomför nödvändiga reformer, inte minst reformer för att bryta EU-ländernas minskande konkurrenskraft och Rekommendationerna till ligger huvudsakligen i linje med regeringens politik. det för de åtgärder som regeringen vidtar för att svara upp mot presenterade kommissionen sin årliga tillväxtrapport (se faktapromemoria 2013/14:FPM33). Rapporten utgör startskottet för den europeiska terminen 2014. I rapporten redogör kommissionen för sina övergripande prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken för . Kommissionen framhåller att den största utmaningen blir att upprätthålla reformtakten för att förbättra konkurrenskraften och säkra en varaktig återhämtning av ekonomin. Medlemsstaterna uppmanas att återigen fokusera sina reformansträngningar på de fem prioriteringar som varit fokus för arbetet inom den europeiska terminen : Att driva differentierad, tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolidering Återgå till en stabilare lånemarknad Främja tillväxt och konkurrenskraft Bekämpa arbetslösheten och de sociala konsekvenserna av krisen Modernisera den offentliga förvaltningen Regeringen välkomnar rapporten i stort och stöder det övergripande budskapet om vikten av fortsatta reformer för att förbättra konkurrenskraften och säkra en varaktig återhämtning av ekonomin. Detta förutsätter en medvetenhet om att krisen inte är över. problem är i grunden långsiktiga och strukturella. Regeringen kan på ett övergripande plan ställa sig bakom förslagen till övergripande prioriteringar europeiska termin. Regeringen välkomnar att ett stort utrymme ägnas den centrala roll som den inre marknaden spelar för att främja tillväxt och konkurrenskraft och att tillväxtpotentialen i en grön resurseffektiv ekonomi lyfts fram. Regeringen välkomnar även rapportens budskap om behovet av att prioritera reformer för ökat arbetskraftsdeltagande. Åtgärder för att främja ökat arbetskraftsdeltagande för kvinnor har en övergripande betydelse för tillväxt. Regeringen välkomnar att årets tillväxtrapport tydligare än belyser bl.a. vikten av tillgång till barnomsorg för att underlätta kvinnors arbetskraftsdeltagande. Regeringen saknar dock ett tydligare fokus på kvinnors arbetskraftsdeltagande som en betydande tillväxtresurs. 4EU:s fleråriga budgetram 2014–2020 och systemet för egna medel nådde en uppgörelse om EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020. förhandlingar mellan rådet, företrätt av det irländska ordförandeskapet, nådde en politisk överenskommelse om den fleråriga budgetramen vid den 27–. röstade sedan ja till Den fleråriga budgetramen reglerar framför allt totala åtaganden för perioden, totala betalningar, fördelningen av utgifter mellan politikområden och hur utgifterna på EU:s budget ska finansieras. Överenskommelsen har formaliserats i förordning 1311/2013 om den fleråriga budgetramen. Överenskommelsen omfattar också ett s.k. interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning mellan , rådet och kommissionen (OJ 2013/C 373/01) samt flera uttalanden (relevanta dokument finns tillgängliga på kommissionens hemsida). Därutöver har beslutet om egna medel, som reglerar budgetens inkomstsida, förhandlats i rådet under Egna medels-beslutet ska efter att det slutligt fastställts av rådet ratificeras av nationella parlament med start . Trepartsöverenskommelsen mellan rådet, och kommissionen sammanfaller i allt väsentligt med Europeiska rådets Överenskommelsen innebär inte några förändringar av utgiftsnivåer, belopp eller fördelningar mellan De totala åtagandena för perioden –2020 får maximalt uppgå till och de totala betalningarna till budgetramen –2013 innebär det en real minskning med 3,7 Jämfört med kommissionens ursprungliga förslag till budgetram innebär utgången en minskning . I förhållande till Europeiska rådets uppgörelse innebär överenskommelsen mellan de tre institutionerna utökad flexibilitet inom budgetramen, framförallt mellan år genom ökade möjligheter att flytta outnyttjade marginaler för åtaganden och betalningar till nästkommande Den innebär också att en översyn av den fleråriga budgetramen ska genomföras och att en högnivågrupp ska tillsättas för att se över systemet för egna medel, dvs. Uppgörelsen vid kan ses som positiv ur svensk Anledningen till att budgetramen 2014–2020 minskar jämfört med innevarande period beror i huvudsak på att den totala utgiftsnivån i nominella termer minskar i unionens historia och att befintligt regelverk för medlemsländernas avgifter, inklusive rabatter, kvarstår med vissa förändringar. För minskar nettovärdet av rabatten, vilket till viss del beror på att budgetramen minskar. Slutresultatet är dock en klar förbättring i jämförelse med de tidigare förslag som diskuterades under förhandlingarna och som skulle innebära att rabatt i princip avvecklades. Resultatet innebär också en modernisering av utgiftsstrukturen i form av omprioriteringar mellan politikområden, vilket var en viktig fråga för utgifterna för jordbrukspolitiken (utgiftsrubrik 2) och sammanhållningspolitiken (utgiftsrubrik 1b) jämfört med perioden –2013. ökar utgifterna för de tillväxtfrämjande åtgärderna som forskning och utveckling, utbildning och infrastrukturinvesteringar (utgiftsrubrik 1a) . utgiftsområden som har prioriterat i förhandlingarna är Skr. 2013/14:115 samarbetet på det rättsliga och inrikespolitiska området (utgiftsrubrik 3) där utgifterna ökar och det utrikespolitiska området (utgiftsrubrik 4) där ökningen uppgår till . De administrativa utgifterna (utgiftsrubrik 5) ökar under samma jämförelseperiod. EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 omsluter totalt och fördelas mellan de olika utgiftsrubrikerna på följande sätt: Regeringen har löpande samrått med inför mötena i samt i Allmänna rådet , april, . har beredningsgrupp för EU:s fleråriga budgetram mötts . Utvidgningen är en av EU-samarbetets största framgångar. Den har medverkat till att stärka säkerhet, ekonomiska utveckling och stabilitet. värnar att utvidgningens principer upprätthålls och att unionens åtaganden fullföljs. Viktiga framgångar har bl.a. varit EU-inträde och den historiska överenskommelsen mellan . Det banade vägen för ett beslut av om att inleda EU- förhandingar med . Framstegen ger belägg för 2013/14:115 utvidgningsprocessens fortsatta dragningskraft och centrala roll för att säkra fred, demokrati och rättsstatens principer i EU:s närområde. presenterade kommissionen sitt årliga utvidgningspaket. Paketet innehåller följande dokument: -En övergripande utvidgningsstrategi för perioden –2014. -Översynsrapporter för kandidatländerna , (fYROM), , och samt de potentiella kandidatländerna , och samt Kosovo. I ett inledande horisontellt avsnitt följer kommissionen upp de senaste årens ökade fokus på rättsstaten med konkreta förslag för att operationalisera andra delar av de centrala Köpenhamnskriterierna. Det innebär bl.a. förslag på förstärkta reformkrav avseende ekonomisk styrning, grundläggande rättigheter och demokratiska institutioner. Även behandlingen av utsatta grupper i ansökarländerna, som hbtq-personer och romer, behandlas särskilt i utvidgningsstrategin. välkomnar åtgärder som kan förbättra utvidgningsprocessen och öka dess trovärdighet. Den samarbets- och verifikationsmekanism (CVM) som beslutades i samband med och EU-anslutning är fortsatt i kraft. redovisar kommissionen dessa länders utestående anpassningsarbete avseende rättsliga och inrikes frågor samt inom jordbruksområdet. uppvisar fortsatt betydande brister i genomförandet av CVM:s riktmärken, främst inom rättssystemet och när det gäller korruption. I fallet kan vissa förbättringar noteras men riktmärkena anses inte uppfyllda. blev Europeiska unionens 28:e medlemsstat. I en avslutande övervakningsrapport konstaterade kommissionen att har uppfyllt de utestående reformbeting som fastlades i översynsrapporten , med tonvikt på åtgärder inom förhandlingskapitlen konkurrenspolitik 8, rättsväsende och grundläggande rättigheter 23 samt rättvisa, frihet och säkerhet 24. mellan de avslutande anslutningsförhandlingar och EU-inträdet deltog som aktiv observatör i de flesta av rådets organ. fick också ta del av informationsutbytet och kunde på begäran beviljas att delta i samrådsförfarandet. Medlemsstaternas ratificering av anslutningsfördraget fortskred under fattade beslut om ikraftträdande av den lag som införlivade anslutningsfördraget i svensk rätt. När det gäller Skr. 2013/14:115 kommer inträde i unionen inte innebära ett avskaffande av personkontroller, enligt övergångsregler i anslutningsfördraget. Förhandlingstakten har emellertid varit förhållandevis låg. öppnades kapitel 22 regionalpolitik, den första kapitelöppningen . Därmed har 14 kapitel öppnats. Det reformer i har ökat respekten för demokratins spelregler. har den kurdiska fredsprocessen drivits vidare, och ett s.k. demokratipaket har lanserats. Paketet innehåller bl.a. vissa steg mot en förbättrad situation för landets minoriteter, vilka kan antas ha en lugnande effekt på den inrikespolitiska utvecklingen. EU välkomnar dessa steg som har direkt bäring på det politiska Köpenhamnskriteriet. konstaterar kommissionen i årets översynsrapport att allvarliga brister fortfarande kvarstår, bl.a. när det gäller minoritetsrättigheter, yttrandefrihet, jämställdhet och rättsväsende. Sommarens hantering av de landsomfattande s.k. Gezi-protesterna tydliggjorde en oroväckande tendens när det gäller inskränkt yttrande- och mötesfrihet. Mot denna bakgrund argumenterar kommissionen, med starkt stöd av , för att och EU nu ska inleda förhandlingar om kapitel 23 (rättsväsende och grundläggande rättigheter) och 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) för att sätta mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen i centrum för anslutningsprocessen. verkar aktivt för stöd till medlemskapsförhandlingar och målet om fullt medlemskap när alla villkor är uppfyllda. En försvårande faktor för medlemskapsförhandlingarna är att ännu inte uppfyllt EU:s krav på att öppna landets hamnar och flygplatser för fartyg och flyg också från Republiken , vilket är ett krav enligt det s.k. Ankaraprotokollet. ger starkt stöd till ansträngningarna att återuppta förhandlingarna om en återförening, som väntas inledas . undertecknade ett återtagandeavtal i samband med att en vägkarta för viseringsfrihet presenterades. Framsteg i dialogen om visaliberalisering kommer fortsättningsvis att grunda sig i att på ett effektivt och konsekvent sätt uppfyller de krav som uppställs i vägkartan. 5.5Makedonien (fYROM) Kommissionen upprepar i sin översynsrapport rekommendationen om att inleda anslutningsförhandlingar med . fortsätter att uppfylla de politiska kriterierna även om förbättringar krävs på flera områden, bl.a. avseende mediefrihet. 2013/14:115 När det gäller den olösta namnfrågan mellan och pågår fortsatt förhandlingar understödda av FN. fortsätter att förespråka en makedonsk förhandlingsstart och att parterna i namnfrågan tar sitt ansvar för att finna en ömsesidigt acceptabel lösning. utbröt handgemäng i parlamentet i samband med att budgeten antogs. Till följd av händelserna genomfördes en bojkott av det parlamentariska arbetet från oppositionens sida, liksom av det planerade lokalvalet . Efter medling av EU- kommissionär för utvidgningsfrågor nådde parterna slutligen en överenskommelse . Enligt överenskommelsen ska 1) oppositionen återgå till det parlamentariska arbetet, 2) en undersökningskommitté med uppgift att utreda händelserna i parlamentet bildas, 3) ett samförståndsavtal om EU- perspektiv undertecknas av majoritet och opposition och 4) dialogen med media återupptas. En arbetsgrupp har tillsatts för att arbeta med genomförandet av rekommendationerna från . kvarstod ännu genomförande av ett antal delar av överenskommelsen, framförallt när det gällde dialogen med media. Allmänna rådet beslutade att återkomma till frågan om en förhandlingsstart , på basis av en uppdatering från kommissionen om landets genomförande av viktiga reformer. I enlighet med den nya förhandlingsmetodiken och den s.k. nya ansatsen ligger särskilt fokus på granskningen av rättsstatsfrågorna. Den nya ansatsen innebär att kapitel 23 (rättsväsende och fundamentala rättigheter) och 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) öppnas tidigt och hålls öppna under hela förhandlingsprocessen. De granskningsrapporter för kapitel 23 och 24 som tidigare antagits och som innehållit omfattande öppningsvillkor var och höst föremål för utvärdering. behandlades utvärderingsrapporter för dessa kapitel och deras öppningsvillkor och detta resulterade i att de sedan kunde öppnas för förhandling vid regeringskonferensen (IGC) . Vid denna regeringskonferens öppnades också förhandlingskapitel 5 för offentlig upphandling, 6 för bolagsrätt och 20 för näringslivsfrågor. har kapitel 25 Vetenskap och forskning samt 26 Utbildning och kultur öppnats. är totalt 7 kapitel öppnade, varav 5 öppnades vid IGC . Granskningsprocessen för flera andra kapitel har också avslutats och genom årets behandling av granskningsrapporter har rapporter för sammanlagt 21 förhandlingskapitel (av totalt 35) godkänts. Flera av rapporterna innehåller omfattande öppningsvillkor. Inom ramen för medlemskapsförhandlingarna betonar aktivt vikten av att EU noggrant analyserar reformarbete inom rättsområdet med fokus på organiserad brottslighet och korruption. En särskild rapport från Europol för att behandla dessa frågor har tillkommit efter att ha betonats från svensk sida i olika sammanhang. hölls parlamentsval i . Valet anses ha genomförts i enlighet med internationella normer och makten kunde också överlämnas utan incidenter. Detta, och andra framsteg, har lett till att kommissionen i årets utvidgningspaket rekommenderar att ska beviljas kandidatlandsstatus, förutsatt att landet fortsätter kampen mot korruption och organiserad brottslighet. För att ska anses redo att inleda förhandlingar om EU- medlemskap ställer kommissionen krav på att landet genomför reformer som framför allt gäller rättsstatens funktionssätt. kom rådet överens om att återkomma till frågan om ett eventuellt beslut om kandidatlandsstatus . Rådet välkomnar de reformframsteg som gjorts, med brett politiskt stöd, men vill se ytterligare insatser mot just korruption och organiserad brottslighet, genomförande av antagen lagstiftning samt fortsatta reformer av rättsväsendet innan kan beviljas kandidatlandsstatus. Efter regeringsskiftet i samband med Alltingsvalet beslutade sig för att lägga anslutningsförhandlingarna på is. Därefter har inga överläggningar hållits. kommer att gå vidare är fortfarande oklart. Från EU:s sida har gjorts tydligt att medlemskapet fortfarande kvarstår som möjlighet då väl uppfyller de olika kriterierna för ett medlemskap. Fram till förhandlingsavbrottet uppvisade goda framsteg i sina medlemskapsförhandlingar, med 27 kapitel öppnade för förhandling och 11 kapitel preliminärt färdigförhandlade. En dialog understödd av EU, under ledning av den höga representanten, ledde fram till en historisk överenskommelse mellan . Överenskommelsen består av ett antal principer för den fortsatta normaliseringsprocessen mellan länderna, med fokus på hur norra ska hanteras. Den åtföljs av en plan som fastställer vilka åtgärder länderna bör genomföra för att kunna genomföra principerna. Genomförandet har fortskridit . Baserat framförallt på framstegen inom normaliseringsprocessen med Kosovo tog beslut om att inleda medlemskapsförhandlingar. bekräftade rådet förhandlingsstart och antog ett s.k. förhandlingsramverk, vilket även kopplar fortsatta framsteg i normaliseringsprocessen med Kosovo EU- förhandlingsprocessen. Den formella förhandlingsstarten sker . inledde en genomgång av befintlig serbisk lagstiftning i förhållande till EU:s lagstiftning inom kapitel 23 2013/14:115 (rättsväsende och fundamentala rättigheter) och 24 (rättvisa, frihet och säkerhet). Denna genomgång ligger sedan till grund för öppnandet av kapitlen, i enlighet med den nya förhandlingsmetodik, den s.k. nya ansatsen, som introducerades i och med förhandlingsstart. Den nya ansatsen ökar vikten av rättsstatsfrågorna genom att kapitel 23 och 24 öppnas tidigt och hålls öppna under hela förhandlingsprocessen. Grundtanken är att ge så mycket tid som möjligt åt landet att genomföra reformer på området samt att maximera EU:s inflytande över processen. Bosniens politiska situation präglas av interna motsättningar, vilket fördröjer reformer som är nödvändiga för landets EU-närmande. För att bistå parterna i att nå en kompromiss lanserade kommissionen s.k. högnivådialogmöten . Det tredje mötet i ordningen var planerat till men ställdes in på grund av uteblivna samtal. Nya försök att nå genombrott resulterade inte i konkreta framsteg men lade grunden för fortsatta samtal. Översynsrapporten för Bosnien, som presenterades av kommissionen , blev återigen svag i regional jämförelse och den framhäver brister på i princip alla områden. En viktig källa till kritik är behovet av att anpassa författningen till konvention för mänskliga rättigheter (ECHR). Kommissionen uppmanar Bosnien att skyndsamt etablera en mekanism som säkerställer en effektiv lagstiftningsapparat i landet. Man understryker också vikten av att godkänna den tekniska anpassningen av interimsavtalet och stabiliserings- och associeringsavtalet () som krävs med anledning av anslutning till EU. Vid rådet för utrikesfrågor respektive oktober bekräftades tidigare fastställd villkor för ett ikraftträdande av det mellan EU och Bosnien som skrevs . uttryckte allmänna rådet bl.a. oro över uteblivna framsteg i landets EU-närmande och pekade på bristfällig hantering av vissa mål om krigsbrott. fortsätter att inom ramen för rådsarbetet vara engagerat i att föra Bosnien närmare EU. ingick och Kosovo en historisk överenskommelse (se också avsnitt 5.9 ). Med utgångspunkt i framstegen inom normaliseringsprocessen beslutade om att inleda förhandlingar med Kosovo om ett s.k. stabiliserings- och associeringsavtal (). Förhandlingarna inleddes och kommissionen förväntar sig kunna slutföra dessa . En annan viktig etapp i normaliseringsprocessen var de lokalval som hölls i Kosovo , med en andra valomgång . Det var första gången val hölls som omfattade hela landet inklusive de serbdominerade, norra delarna. För valets genomförande hade en viktig roll och EU bidrog med en valövervakningsinsats. Valet anses i huvudsak ha genomförts i enlighet med internationella normer, även om begränsade oroligheter förekom i norra . 2013/14:115 innebär ett viktigt steg för den kosovariska demokratin. Natos insatsstyrka KFOR och EU:s civila rättsstatsinsats i Kosovo (EULEX Kosovo) spelar en fortsatt viktig roll för stabilitet och utveckling i landet, inte minst i norr. Det svenska bidraget till KFOR, som inleddes , avslutades mot bakgrund av den förbättrade säkerhetssituationen. 5.12EU:s finansiella stöd till västra och EU:s förmedlemskapsstöd (IPA) inrättades 2007 och har haft till syfte att stödja utvidgningsländernas EU-närmandeprocesser genom riktade insatser inom bl.a. kapacitetsbyggande inom offentlig förvaltning. 2013 var sista genomförandeåret för IPA I och präglades i stort av förberedelserna inför IPA II. Den nya förordningen för förmedlemskaps¬stödet för perioden –2020 antogs efter långdragna förhandlingar. IPA II har i stort sett oförändrad finansiering jämfört med föregående period och har utvecklats när det gäller flexibilitet och resultatfokus. Som ett resultat av i stort sett uteblivna reformframsteg i Bosnien och vidtog kommissionen starka åtgärder för att reducera IPA-stödet till landet. upphörde genom sitt inträde i EU att vara en mottagare av nytt stöd från IPA.