prop · H20312 · 2014-11-07 00:00:00 — Vidare orsakar kombinationen av bemyndigandesystem och ringa möjlighet till anslagssparande en mindre e•ektiv hushållning med givna medel. Gällande samordning uppgav av respondenterna att det fanns problem när medel från anslag 1:1 samﬁnansierade projekt tillsammans med medel från strukturfonden och/eller medel från landsbygdsprogrammet. Uppföljningen ger låg kunskap om resultat kan konstatera att det ur regeringens redovisning till av de regionala projektmedlen är svårt att utläsa hur medlen bidrar till målet för den regionala tillväxtpolitiken. Detta gäller den del av de regionala projektmedlen som inte används till medﬁnansiering av strukturfondsprojekt vilka omfattas av strukturfondsregelverkets krav på uppföljning och utvärdering. I ﬁnansiell omfattning handlar det om av de som beviljas i regional projektverksamhet. För den delen av medel som omfattas av kraven i strukturfondsregelverket är det svårt att separera e•ekter av regionala projektmedel från e•ekter av strukturfondsmedel. Regeringen har påpekat att det redovisade resultatet från de regionala strukturfondsprogrammen är osäkra och innehåller överskattningar.1 Detta innebär att det ﬁnns ringa underlag för konstaterandena 2013/14:1 UO 19, s. 29, prop. 2012/13:1 UO 19, s. 30. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? om att decentraliseringen av det regionala tillväxtansvaret leder till ett e ektivare genomförande av den regionala tillväxtpolitiken. Den uppföljning som görs på länsnivå är inte enhetlig och innehåller överskattningar av resultat utifrån uppsatta indikatorer. Detta begränsar möjliga användningsområden. Vi kan också konstatera att administrationen kring uppföljningen innehåller moment av dubbelarbete och dubbelrapportering. Detta har medfört en extra arbetsbörda både vad gäller de kommunala aktörernas rapportering till och rapportering till regeringen. Sammantaget kan konstatera att svårigheterna att följa upp användningen av medel gör att regeringen inte har möjlighet att följa budgetlagens bestämmelser om att en god hushållning bör iakttas i statens verksamhet och att resultatinformationen ska redovisas i förhållande till uppsatta mål. Detta medför en försämrad möjlighet till styrning och ansvarsutkrävande och en ökad kostnad för administration. Vidare kan notera att uppföljningen av de regionala projektmedlen uppvisar likheter med hur resultat generellt redovisas i resultatredovisningen till . Frågan har bland annat uppmärksammats av en intern arbetsgrupp bestående av representanter från och . Arbetsgruppen påpekade att regeringens resultatredovisning generellt handlar mer om insatser och omvärldsfaktorer än om verksamhetens resultat.2 kan konstatera att förvaltningen av de regionala projektmedlen har allvarliga brister gällande hur medlen hanteras. Bristerna gäller ansvarsfördelning mellan staten och de kommunala aktörerna och även möjligheten till insyn. har ansvaret för det statliga anslag som de kommunala aktörerna använder till regionalt projektstöd. Detta innebär att en aktör tar beslut som påverkar ett anslag som en statlig myndighet har ansvar och redovisningsskyldighet för. Konstruktionen med att låta en statlig myndighet ansvara för medel som en icke-statlig aktör beslutar om är svårförenlig med det svenska systemet för hantering av statliga anslag. Principen är att en myndighet som får ett anslag även ansvarar för att medlen används för angivna ändamål. Vidare saknas möjlighet till e ektiv statlig kontroll och insyn. saknar formellt stöd och kapacitet för att kunna följa upp och vidta åtgärder om statliga medel inte används för rätt ändamål. Inte heller omfattas de statliga medlen, som uppgick till , av statlig ﬁnansiell revision. Sammantaget medför det risker för försämrad kontroll och riskhantering och i slutändan ansvarsutkrävande. 2PM, Kartläggning av regeringens resultatredovisning till i budgetpropositionen , . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Bristerna hanteras till viss del av ramöverenskommelser mellan och de kommunala aktörerna, men ramöverenskommelserna saknar rättslig status. anser därför att det är ytterst tveksamt om ramöverenskommelser kan ses som en hållbar lösning. Medborgarnas möjligheter att påverka varierar Som en del i granskningen har undersökt om medborgarnas möjligheter att påverka hur de regionala projektmedlen används varierar mellan olika regioner. Variationerna handlar dels om skillnader i möjlighet till ansvarsutkrävande genom val och dels möjlighet till insyn. Decentraliseringen har skett på olika sätt i olika län. Möjligheten att skapa kommunala samverkansorgan för samarbete på länsnivå har öppnat upp för stor ﬂexibilitet gällande organisation. Flexibiliteten har inneburit stor frihet att forma den egna organisationen efter lokala och regionala önskemål. Den stora ﬂexibiliteten har medfört en ökad organisatorisk heterogenitet. kan konstatera att den organisatoriska heterogenitet som präglar hanteringen av de statliga regionala projektmedlen leder till olika förutsättningar i olika regioner för medborgarnas möjligheter att påverka användningen av de regionala projektmedlen. tar inte ställning till hur uppgiftsfördelningen inom det regionala tillväxtarbetet bör se ut. Detta är en fråga för regering och riksdag. Den övergripande slutsatsen är att regeringens förvaltning av regionala projektmedel inte uppfyller grundläggande krav på den o-entliga förvaltningen med avseende på tydlighet och transparens. Detta riskerar att motverka uppfyllandet av mål med en o-entlig förvaltning som bidrar till en hållbar tillväxt. som en rapport från Tillväxtanalys bland annat nämner att de statliga insatserna är bättre regionalt anpassade visar granskningen på problem med att beslutsmakten över de regionala projektmedlen är fördelad på många aktörer av olika organisationstyper. Verksamheten präglas av komplexitet, heterogenitet och otydligheter i ansvarsfördelning. Förvaltningen av de regionala projektmedlen uppvisar brister i linje med de risker som inom forskningen förknippas med komplexa ﬂernivåsystem och långtgående decentralisering av ansvar. Sammantaget leder otydligheten inom styrning, uppföljning, ansvarsfördelning och bristen på tillsyn och kontroll till att det ﬁnns en risk för att budgetlagens mål om god hushållning inte uppnås. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? Sammantaget kan konstatera att regeringens styrning och uppföljning av de regionala projektmedlen inte är utformad på ett sätt så att den svarar upp mot grundläggande krav på o entlig förvaltning. För att åtgärda bristerna rekommenderar regeringen att: –Klargöra villkorsbeslutets status i syfte att likrikta de olika tolkningar som görs av huruvida medel från anslag 1:1 får användas till uppdrag och återrapporteringskrav. –Tydliggöra i vilken utsträckning de olika kommunala aktörerna får medﬁnansiera projekt med regionala projektmedel utifrån 5 § i förordning (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken –Tydligt redovisa motiven till hur medel till regional projektverksamhet fördelas till och inom landets län. –Öka systematiken och skapa tydligare riktlinjer för en mer utförlig och sammanhållen uppföljning. –Tydligare till redovisa projektmedlens resultat i förhållande till deras syften. kan konstatera att den borttagna möjligheten till automatiskt anslagssparande orsakar en ökad administrativ börda inom regionala projektmedel. Fördelen har varit att den ﬁnansiella kontrollen över statsbudgeten stärkts. De regionala projektens investeringar påverkas dock av omvärldsfaktorer som projekten inte kan styra. Således skulle en bättre hushållning med projektverksamhetens medel gynnas av möjligheten till ett automatiskt anslagssparande. anser därför att regeringen bör väga fördelarna mot nackdelarna med att återinföra ett automatiskt anslagssparande inom anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. –Ompröva behovet av rapportering utanför stöd och ärendehanteringssystemet Nyps i syfte att minska administrationen. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Sammantaget kan konstatera att förvaltningen av regionala projektmedel inte uppfyller grundläggande krav gällande ansvar, tydlighet och transparens. För att åtgärda bristerna rekommenderar regeringen att: –Överväga att i förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken eller på annat sätt tydliggöra ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna i syfte att långsiktigt säkerställa god ekonomisk kontroll av statens medel. –Säkerställa att de statliga projektmedel som beslutas av icke-statliga aktörer omfattas av statlig tillsyn. Medborgarnas möjligheter att påverka Regeringen aviserade i skrivelse 2013/14:61 en utredning om demokratisk delaktighet och inﬂytande. Mot bakgrund av ovan redovisade variationer gällande medborgarnas möjligheter att påverka rekommenderar regeringen att: –Överväga möjligheten att i samband med den planerade utredningen närmare undersöka den asymmetriska decentraliseringens demokratiska e‹ekter. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Enligt regeringen är tillväxt summan av den tillväxt som skapas i landets alla delar. Ju ﬂer regioner som har en stark och expansiv ekonomi, desto bättre är det för . Målet för regeringens regionala tillväxtpolitik är ”Utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft”.3 Inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt ﬁnns medel för hållbara regionala tillväxtåtgärder. De avser central och regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd, transportbidrag samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Totalt omfattade utgiftsområde 19 2012. De statliga medlen till den regionala projektverksamheten beslutas av kommunala samverkansorgan (KSO), en kommun, tre landsting och samtliga länsstyrelser. Medlen fördelas genom en fördelningsnyckel som är framtagen av regeringen. har anslaget för regionala tillväxtåtgärder uppgått till . Av dessa har beslutats inom regional projektverksamhet. Den statligt ﬁnansierade regionala projektverksamheten är ett betydande instrument inom den regionala tillväxtpolitiken. projektverksamheten är att den ska bidra till att uppnå målet med den regionala tillväxtpolitiken.4 Medlen ska också verka som katalysatorer i den meningen att de ska användas tillsammans med andra ekonomiska stöd, så kallad medﬁnansiering. Den totala omfattningen av regionala projektmedel inklusive all medﬁnansiering uppgick till . Granskningen berör dock endast de medel som kommer från anslag 1:1 och som avser regional projektverksamhet. Fördelningen mellan de olika ﬁnansiärerna kan ses i ﬁgur–1. 2007/08:1 Budgetpropositionen UO19, s. 15, bet. 2007/08: NU2 Utgiftsområde 19 Regional utveckling, s. 8 •. 4Förordning (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? Finansiering av regional projektverksamhet 2012 Källa: , rapport 0158 Fram till var det länsstyrelserna som hade det regionalpolitiska tillväxtansvaret i samtliga av tjugoen län. Detta inkluderade också ansvaret att besluta om statliga bidrag till regionala projekt. , , har kommunala aktörer övertagit ansvaret i sjutton län. Staten har därmed överlämnat stora delar av ansvaret för genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken till landsting och kommunala samverkansorgan. Decentraliseringen av det regionala tillväxtansvaret motiveras bland annat med att det skapar bättre förutsättningar för ett regionalt ledarskap. Vidare blir det enligt regeringen lättare för medborgare och företag att påverka utvecklingen i den egna regionen. Regeringen menar att ett större regionalt och lokalt ansvar för det regionala tillväxtarbetet i längden ger bättre förutsättningar för sektorssamordning. Dessutom skapas ett e€ektivare genomförande av den regionala tillväxtpolitiken.5 Ett ﬂertal aktörer har vid olika tillfällen påpekat att komplexiteten inom regionalpolitiken medför olika typer av problem. menade till exempel att ansvaret för att skapa goda tillväxtförutsättningar var uppsplittrat på en alltför stor mängd aktörer. Konsekvensen av detta blev avsaknad av helhetssyn och sammanhållning samt, tvärt emot intentionerna, brister i utvecklingskraft och e€ektivitet. att svåröverskådligheten och fragmenteringen riskerade att leda till ett demokratiskt underskott i och med att insynen och ansvarsutkrävandet 2013/14:1 UO19, s. 50. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER försvårades.6 Utredningen om statens regionala förvaltning konstaterade liknande problem.7 Enligt forskning bär decentraliseringen av det regionala tillväxtansvaret tydliga drag av den process som inom statsvetenskapen benämns från government till governance.8 Det som avses är att förvaltningen efter detta skifte, i allt högre grad, ägnar sig mer åt processer, nätverksbyggande och ”mjuka” styrformer, än åt de klassiska, mer hierarkiska, detaljinriktade styrinstrumenten.9 Utvecklingen brukar också kopplas ihop med begreppen ﬂernivåsystem och ﬂernivåstyrning. Detta syftar i korthet på att olika förvaltningsnivåer är sammanﬂätade. Inom den regionala tillväxtpolitiken kan detta exempliﬁeras med att EU: s sammanhållningspolitik ligger till grund för den nationella strategin. Strategin anger riktlinjer för genomförandet av EU:s sammanhållningspolitik. Regeringen har även beslutat att strategin ska vara vägledande för det regionala tillväxtarbetet. En del i det regionala tillväxtarbetet består i att på regional nivå utarbeta regionala utvecklingsstrategier. Decentralisering av ansvar kan innebära ett större demokratiskt inﬂytande. Detta kan innebära en ökad lokal och regional ﬂexibilitet, vilket i sin tur kan öka eˆektiviteten i utnyttjandet av tillgängliga resurser.10 Men decentraliseringen av ansvar kan även, enligt forskningen, innebära vissa risker. av uppgifter och ansvar riskerar att leda till försämrad transparens samt försämrade möjligheter till uppföljning och ansvarsutkrävande.11 Det ﬁnns därmed både för- och nackdelar med decentralisering och ﬂernivåsystem. Det beskrivna skiftet i förvaltningens sätt att arbeta förändrar förutsättningarna för grundläggande förvaltningsmoment såsom styrning, uppföljning och kontroll. Även medborgarnas förutsättningar till förståelse, insyn och möjligheter att påverka förändras. 6SOU 2007:13 Regional utveckling och regional samhällsorganisation, s. 11. 7SOU 2012:81 Statens regionala förvaltning, förslag till en angelägen reform, s. 13. 8Pierre, (2009), Tillväxtpolitikens styrningsproblem, i , , (red.) Samhällsstyrning i förändring, s. 86. 9Sundström, (2005), Målstyrningen drar åt skogen – om government och governance i svensk skogspolitik, s. 7. 10Pierre, (2010), Decentralisering, governance och institutionell förändring, i , Bo (red.) Politik som organisation. 11Bache, , (2010) Multi-level Governance, s. 204–205. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? Förvaltningsstrukturen kring den regionala tillväxtpolitiken är således komplex och riskerar att orsaka problem: –i styrning, –ansvars- och uppgiftsfördelning –samt tydlighet och transparens. I förstudie som ligger till grund för denna granskning kunde konstateras att dessa problem även riskerar att föreligga vid förvaltningen av det statliga bidraget till regional projektverksamhet. har därför ansett det motiverat att närmare granska förvaltningen av den regionala projektverksamheten med avseende på de risker som har beskrivits ovan.12 Ett ﬂertal aktörer har tidigare konstaterat att det regionala tillväxtområdet präglas av svåröverskådlighet och komplexitet. Trenden har gått mot ytterligare decentralisering av ansvar inom den regionala tillväxtpolitiken. Riksdag och regering har konstaterat att en väl fungerande förvaltning är grundläggande för att kunna uppnå hållbar tillväxt. förvaltning innebär tydlighet i styrning och organisation, kunskap om resultat i förhållande till mål och möjlighet till insyn. Syftet med granskningen är att utifrån beskrivna riskområden analysera om regeringens förvaltning av regionala projektmedel har svarat upp mot grundläggande krav på den oƒentliga förvaltningen.13 Riskområdena omfattar styrning, uppföljning, ansvars- och uppgiftsfördelning samt tydlighet och transparens i system med långtgående decentralisering av ansvar. Två revisionsfrågor som på olika sätt tar utgångspunkt i riskområdena har varit drivande för granskningen: –Skapar regeringens styrning och uppföljning förutsättningar för ett eƒektivt nyttjande av de regionala projektmedlen? –Uppfyller förvaltningen av regionala projektmedel grundläggande krav på den oƒentliga förvaltningen gällande ansvar, tydlighet och transparens? 12Riksrevisionen har tidigare granskat den regionala projektverksamheten. Den centrala frågan var om projektverksamheten hade fokus på hållbar tillväxt. 2005:28, Fokus på hållbar tillväxt? 13För en precisering, se avsnitt 1.5.1. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Granskningen berör de regionala projektmedel som beslutas av länsstyrelser, kommunala samverkansorgan, vissa landsting och en kommun i enlighet med förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken. Bidragen belastar anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder som sorterar under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. kan besluta om centrala projektmedel från samma anslag – dessa ingår inte i granskningen. Granskningen omfattar 2008 och framåt och beaktar därmed de större förändringar inom den regionala tillväxtpolitiken som skedde 2008. De statliga aktörer som berörs av granskningen är , och i viss mån länsstyrelserna. Vidare berörs icke-statliga aktörer såsom landsting, en kommun och kommunala samverkansorgan. I syfte att sätta de regionala projektmedlen i en kontext beskriver granskningen även delar av den regionala tillväxtpolitiken som ligger utanför granskningens fokus. Granskningen omfattar dock endast de regionala projektmedlen – inga andra medel inom den regionala tillväxtpolitiken granskas. Granskningen bedömer vidare inte projektmedlens måluppfyllelse eller medlens eŒekt på det övergripande målet för tillväxtpolitiken. 1.5.1Riksdagen betonar vikten av tydlighet inom förvaltningen I den senaste förvaltningspolitiska propositionen framhåller regeringen att en väl fungerande förvaltning är grundläggande för att en hållbar tillväxt ska uppnås. Regeringen framhåller också betydelsen av tydlighet inom förvaltningen. konstaterade i betänkandet att ”Ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan olika myndigheter bör vara tydlig.”14 I propositionen skriver regeringen att en överskådlig förvaltningsstruktur och minskad sektorisering ska eftersträvas i syfte att förenkla för medborgare och företag.15 I samma proposition skriver regeringen att det inom den regionala och lokala nivån ﬁnns behov av ett samlat statligt agerande på central, regional och lokal nivå. Sektorsfrågor som främjas av ett statligt helhetsperspektiv utgör exempel där ett samlat statligt agerande är särskilt önskvärt.16 2009/10: FiU38, O entlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, s. 9. 2009/10:175, O entlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, s. 2. 2009/10:175, s. 75. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? Vidare konstaterar regeringen att det inom områden där staten och kommunerna har ett gemensamt ansvar för viktiga samhällsfunktioner krävs ett bra samspel och en tydlighet i ansvarsfördelningen och statens styrning.17 Regeringen framhåller också vikten av öppenhet och insyn. Detta ”ger medborgarna möjlighet att följa hur de valda företrädarna hanterar sitt uppdrag och ger därmed reella möjligheter att utkräva ansvar. Insyn och öppenhet är grundförutsättningar för ett medborgerligt deltagande.”18 ställde sig bakom bedömningarna i propositionen.19 Frågan om möjligheten att utkräva politiskt ansvar som en av byggstenarna i representativ demokrati är också ett återkommande ämne inom statsvetenskapen. Bland annat diskuteras betydelsen av tydliga ansvarsförhållanden, öppna kunskaper om den o€entliga verksamhetens resultat och möjligheten att faktiskt utkräva ansvar.20 1.5.2Koppling mellan resultatinformation och mål En grundläggande förutsättning för politisk resultatstyrning är tydliga mål. För att resultatstyrningen ska bli meningsfull krävs det att målen är välformulerade, mätbara och uppföljningsbara. Detta är också nödvändigt för att målen ska kunna ställas i relation till kostnaderna. Den resultatinformation som tas fram måste också vara relevant i förhållande till de uppsatta målen.21 En annan viktig förutsättning för e€ektiv styrning är ett bra kunskapsunderlag. I underlaget bör det ingå analyser av kostnader, e€ekter och sidoe€ekter. Detta för att kunna uppnå olika mål till låga kostnader och utan oönskade bie€ekter.22 Även i budgetlagen (2011:203) ﬁnns krav på att regeringen ska lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i förhållande till de av beslutade målen. Där framgår också att hög e€ektivitet ska eftersträvas och god hushållning ska iakttas i statens verksamhet.23 2009/10:175, s. 28. 2009/10:175, s. 30. 2009/10: FiU38. 20Ahlbäck , (2010), Att kontrollera förvaltningen: framväxten av granskningssamhället, i†(red.) , Bo, Politik som organisation – Förvaltningspolitikens grundproblem, s. 171–172. 2000/01:FiU20, Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, skatte-rågor m.m, rskr. 2000/01:101, Årsredovisning för staten 2000, och bet. 2003/04: JUU1, Utgiftsområde 4 Rättsväsendet. 2007/08: FiU2, Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och ﬁnansförvaltning, ESV 2007:23, Resultat och styrning i statsförvaltningen, bet. 2000/01: FiU20, rskr. 2000/01: 101 och bet. 2003/04: JUU1. 23Budgetlag (2011:203), 10 kap. om regeringens redovisningsskyldighet till och 1 kap. om e’ektivitet och hushållning. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Både riksdag och regering preciserar ett ﬂertal kriterier för en e ektiv förvaltningspolitik som kan tillämpas på de regionala projektmedlen. Detta innebär att: –Styrningen av regionala projektmedel ska uppfattas som tydlig. Motiven bakom styrningen ska vara kända. –Uppföljningen ska vara kopplad till uppsatta mål och syften och kunna ge en bild av i vilken utsträckning de regionala projektmedlen bidrar till måluppfyllnad. –Förvaltningen av regionala projektmedel ska vara transparent. –Förvaltningen ska vara tydlig avseende ansvars- och uppgiftsfördelning mellan olika myndigheter och förvaltningsnivåer. Projektgruppen har använt sig av fyra olika tillvägagångssätt för datainsamling: Dokumentstudier, intervjuer, registeranalys och enkätundersökning. har också anlitat två konsulter från i syfte att utreda juridiska frågor. Genom dokumentstudier har projektgruppen sökt klarlägga hur regeringen styr och återrapporterar de regionala projektmedlen till . Vidare har projektgruppen tagit del av undersökningar och återrapporteringar från olika organisationer och myndigheter av särskilda uppdrag som rör regionala projektmedel och uppföljning. Dokumentstudierna har genomförts för perioden –2014. Intervjuer har genomförts med företrädare för enheten för regional tillväxt på , samt ett antal av de landsting och samverkansorgan som beslutar om regionala projektmedel. Intervjuerna har varit så kallade ostrukturerade intervjuer där på förhand informerat om område och syfte. I intervjuerna med företrädare för och med har frågor skickats i förväg. Det övergripande syftet med intervjuerna har varit att samla in övergripande information om verksamhetens organisation, målsättningar och upplevda utmaningar. Intervjuerna utgjorde till stor del grund för de frågor som senare ställdes i enkätundersökningen. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? förvaltar stöd- och ärendehanteringssystemet Nyps.