prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — färdigställdes också en förordning som ger ett legalt ramverk för det fortsatta europeiska arbetet med globala satellit- navigeringssystem. Arbetet med har präglats av programmets framtida finansiering, datapolicy och den EU-lagstiftning som ska styra i driftsfasen . genomför majoriteten av sina rymd- satsningar i samverkan med det europeiska rymdorganet , vilket ger en kompetens- utveckling som inte skulle kunna uppnå på egen hand. ESA:s verksamhet består av både obligatoriska och frivilliga program och den årliga budgeten uppgår till . Medlems- ländernas bidrag till ESA:s obligatoriska pro- gram av gemensamt intresse beräknas enligt en skala för bruttonationalinkomsten (BNI-skala). andel av ESA:s totala budget uppgick till . I frivilliga program ut- går deltagandet från varje lands intressen. En stor del av satsningarna återgår till medlemsländerna i form av utvecklingsuppdrag till industrin. Den utsträckning i vilken ländernas industri vunnit utvecklingsuppdrag inom anges som landets returkoefficient, dvs. volymen industriuppdrag i relation till bidraget. Vid den senaste avstämningen hade returkoefficienten 0,98, en förbättring med 0,01 jämfört med . Rymdstyrelsen fortsätter arbetet med att försöka öka returkoefficienten till målet 1,0. En fortsatt viktig fråga för och övriga medlemsländer har varit relationerna mellan och EU där en samordnad process pågår för att undersöka och diskutera den lämpligaste formen för framtida samarbete mellan organisationerna. Vid KTH invigdes ett nytt forsk- ningscentrum, Swedish Aerospace Physiology Center, som bl.a. kommer att bistå med arbete inom astronauthälsa. ansökte RS till om inrättande av ett center för företagsinkubatorer i . Rymdverksamhet utförs till mycket stor del i internationellt samarbete. Rymdstyrelsen (RS) lade av sina medel från verksamhetsanslaget på projekt som ge- nomförs i internationella samarbeten, inklusive inom ESA-samarbetet. Parallellt med de svenska satsningar som görs inom görs inter- nationella satsningar som ytterligare stärker svensk kompetens och kompletterar ESA:s program utifrån nationella behov. RS skrev avtal med den kanadensiska rymdmyndigheten om att utreda möjligheten till en gemensam satellit för atmosfärsforskning där det svenska atmosfärsforskningsinstrumentet ingår. RS skrev också avtal om samarbete med den kazakiska rymdmyndigheten . Avtal skrevs dessutom mellan RS och om test av Svenska rymdaktie- bolagets division ECAPS raketmotorer och ”gröna” bränslen. signerades ett avtal med brasilianska rymdmyndigheten . Forskningen vid () syftar till att öka förståelsen av fundamentala fysikaliska processer i rymden och atmosfären. IRF:s forskning ger vetenskapliga resultat för en mängd tillämpningar inom en rad olika typer av rymdteknik. Innovativa mätinstrument som IRF utvecklar och ansvarar för ger möjligheter för forskare inom och utom institutet att göra nya upptäckter till gagn för naturvetenskap och teknik i hela samhället. IRF har fått två instrument accepterade att ingå i den vetenskapliga nytto- lasten för europeiska rymdorganisationen stora rymdforskningsprojekt (JUICE). IRF har också levererat forskningsinstrument till de tre satelliterna inom Swarm samt fyra instrument till inom (The Magnetospheric Multiscale mission). IRF:s forskare har varit fortsatt aktiva och framgångsrika i publicering av vetenskapliga resultat i internationellt expert- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Samarbetet med uni- versitet och högskolor är fortsatt gott vilket är betydelsefullt för IRF:s arbete. IRF har även utvecklat samarbete med Polarforsknings- sekretariatet för jämförande mätningar mellan och som ger unika data om de olika skikten i atmosfären, troposfären, stratosfären och mesosfären. Dessutom har samarbetet med andra myndigheter stärkts , bl.a. för att på ett bättre sätt förstå och kunna förutsäga effekter av solstormar. IRF tillgängliggör även registreringar från samtliga observatorieinstrument i realtid via sina webbsidor. Instrumenten är placerade i , och . Insamling av information sker även med hjälp av olika rymdfarkoster från sina banor runt jorden samt Mars, och . Europeiska spallationskällan (ESS) Europeiska spallationskällan (ESS) är en av de största satsningarna på forskningsinfrastruktur i under – den är en s.k. spallationskälla för neutronstrålning. ESS kommer att bli världens mest kraftfulla neutronkälla. Anläggningen kan jämföras med ett gigantiskt mikroskop där struktur och funktion kan studeras hos många olika typer av material. Forskningen vid ESS kommer att ske inom framför allt fysik, kemi och livs-, material- och ingenjörsvetenskap, med tillämpningar inom t.ex. energi och klimatsmart teknologi, medicin och läkemedelsutveckling. arbetar europeiska neutronforskare med planering av ESS i med ett centrum för databearbetning i . Förhandlingarna med flertalet av de länder som avser att delta i konstruktionen och driften av ESS har avslutats. har ESS i det närmaste full finansiering från medlemsländerna med av konstruktions- kostnaderna täckta för perioden –2025. Förhandlingar pågår om återstående finansiering. Konstruktionen av ESS påbörjas och anläggningen beräknas stå helt färdig 2025, se vidare under Politikens inriktning. är en blivande anläggning i för studier av materials struktur genom användning 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av intensivt röntgenljus. Röntgenstrålningens korta våglängd gör det bl.a. möjligt att se extremt små detaljer. Det första spadtaget togs 2010 och anläggningen väntas vara klar för användning . Byggnadskonstruktion och markarbeten utförs och finansieras av ett upphandlat byggföretag, medan konstruktion av anläggningens centrala delar, dvs. en linjär accelerator och två lagringsringar, finansieras av , Verket för innovationssystem, och . Till den centrala maskinen kan upp till 30 s.k. strålrör etappvis anslutas för olika slags mätningar. Tolv svenska universitet, och ett estniskt-finskt konsortium är klara finansiärer av investeringar i nya strålrör. är beteckningen för den organisation inom och som omfattas av förordningen (1994:946) om den nationella forskningsanläggningen i elektron- acceleratorlaboratoriet () i . Den nuvarande röntgenljusanläggningen med tre lagringsringar (, II och III) i drift besöktes av över 900 forskare, varav mer än hälften kom från utlandet. Forskarna utförde experiment inom flera vetenskapsområden. fullbordades tunneln för linjära accelerator. Därmed kunde den linjära acceleratorn installeras. beviljade i driftsbidrag för perioden –2018. Utöver detta samfinansierar driften med –2018. har också avsatt i investeringsbidrag till nya strålrör. och Vetenskaps- rådet har 2013 beviljat medel för flytt av ett antal existerande strålrör till . Sammantaget var installationen av 13 strålrör finansierad. utsågs en ny styrelse för . Vissa register för forskning lämnades propositionen Vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa (prop. 2012/13:163) till riks- dagen. Denna lag trädde i kraft och gäller t.o.m. . Lagen ger ett tydligt rättsligt stöd för statliga universitet och högskolor att med den enskildes uttryckliga samtycke behandla personuppgifter i syfte att skapa underlag för olika forsknings- projekt om vad arv och miljö betyder för upp- komsten och utvecklingen av olika typer av sjukdomar och för människors hälsa i övrigt. Bestämmelserna i lagen innebär ett skydd för enskildas personliga integritet i den verksam- heten. SUNET har funnits . är det en verksamhet som dels förser universitet och högskolor samt vissa andra organisationer med internetförbindelser med tillhörande nättjänster, dels utvecklar och tillhandahåller ytterligare tjänster. På uppdrag av har SUNET utvärderats av en internationell panel . Panelen re- kommenderar bl.a. att delar av SUNET om- organiseras till en enhet inom , att en ny strategi med tydlig vision för SUNETs uppdrag, mål och planer tas fram för perioden 2015−2019 samt att en mer effektiv kom- munikation med omvärlden etableras. Science for Life Laboratory Science for Life Laboratory (SciLifeLab) är ett forskningscentrum för storskalig molekylär biovetenskaplig forskning med fokus på geno- mik, avbildning, proteomik och bioinformatik. SciLifeLab i och har genomfört den sammanslagning av laboratorierna som skedde i och med att förord- ningen (2013:118) om Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning trädde i kraft . Förordningen innebär att SciLifeLab (och ) leds av en gemensam styrelse, att det är en nationell resurs och att det är knutet till Kungl. Tekniska högskolan (KTH). KTH har fått i uppdrag att lämna in en redovisning för SciLifeLab. I den lämnade redo- visningen beskrivs utvecklingen för att bli en nationell infrastruktur och resurs inom life science. De områden som har dominerat verksam- heten inom SciLifeLab har legat inom genomik följt av läkemedelsutveckling och affinitets- proteomik. SciLifeLab håller en hög vetenskaplig nivå mätt i över 75 avlagda doktorsexamina och 444 publikationer, varav 81 publikationer i de mest ansedda tidskrifterna. Samarbeten med näringsliv och hälso- och sjukvården är etablerade, t.ex. har SciLifeLab samarbeten med AstraZeneca och GE Health- care. Samarbetet med klinisk forskning är också etablerad, framför allt med Akademiska sjuk- huset i och i inom bl. a. klinisk sekvensering och bio- markörer. Plattformen Klinisk diagnostiks syfte är att ta molekylära tekniker närmare diagnostik och behandling av patienter. Området Läke- medelsutveckling, som ska ge akademiska forskare stöd i att utveckla sina forsknings- resultat till potentiella läkemedel, har satts upp med åtta faciliteter som ska erbjuda forskare den integrerade kompetens som krävs för tidig läkemedelsutveckling av både traditionella små molekyler samt biologiska läkemedel. har fått i uppdrag att utvärdera SciLifeLab (U2014/866/F). Samarbete om forskningsanläggningar inom EU for Research Infrastructure (ESFRI) utarbetade en vägkarta för forskningens infrastruktur då 35 projekt beskrevs. Denna har uppdaterats två gånger, 2008 och 2010. I den senaste fanns totalt 38 projekt. ESFRI har arbetat med att prioritera projekten på vägkartan. De projekt som prioriteras högst av ESFRI kan få bidrag för driftskostnaderna från kommande ramprogram. Inom EU:s sjunde ramprogram fanns det särskilda medel avsatta för finansiering av infrastruktur för forskning. Dessa medel avsåg främst planeringen av infrastrukturanläggningar och användes huvudsakligen för finansiering av de projekt som prioriterats av ESFRI. Den huvudsakliga finansieringen kom från medlems- ländernas nationella budgetar. ESFRI har identifierat tre projekt som leder forskningsfronten, har vetenskaplig excellens, är strategiskt relevanta för och redo för konstruktion. Ett av dessa projekt är den europeiska spallationskällan ESS. Vidare identifierades ytterligare nio projekt som re- kommenderades att få stöd, av vilka det fanns ett (EISCAT_3D) med särskild relevans för . ESFRI har även inlett ett arbete för en ny vägkarta för forskningens infrastruktur med avsikt att publiceras . Målet är att denna även kommer att ge en europeisk prio- ritering av de föreslagna projekten. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det internationella samarbetet kring isbrytaren är fortfarande stort och genomfördes den andra norsk-svenska forskningsexpeditionen logy () nordost om , vilket är ett exempel på den utökade verksamheten för den mer industrinära forsk- ningen, här i samarbete med i . Vidare utgick en expedition till de svårtillgängliga De i ryska som en sista pusselbit i ett forskningsprojekt som undersöker den tektoniska utvecklingen av den Amerasiska bassängen, norr om , vilken har betydelse för vår kunskap om exempelvis naturresurser och havsströmmar. Vidare har stora resurser allokerats till planering av framtida expeditioner, framför allt till den mycket omfattande SWERUS-C3 expeditionen i Arktiska oceanen som genomfördes . Genom samarbete med återbesökte svenska atmosfärsforskare den norska forsk- ningsstationen i där även har placerat utrustning för forskningsändamål. Sekretariatets engagemang för icke fältbaserad forskning har vidareutvecklats och program- värdskapet Arctic Futures in Global Context som finansieras av stiftelsen är ett av många exempel på detta. ansvarar för naturvetenskapliga station (ANS) och har vidareutvecklat infrastrukturen vid stationen och har som ett resultat av detta kvalitetsgodkänts och blivit en del av for Terrestrial Ecosystem Science (SITES) som finansieras av Vetenskaps- rådet via . Vid arktiska rådets möte i bildades en arbetsgrupp för forskning i och om , 's Task Force for Enhancing Scientific Cooperation in the Arctic, (SCTF). Denna ska under det kanadensiska ordförandeskapet i 2013–2015 jämföra de arktiska ländernas forskningsplaner för att identifiera möjliga samarbetsområden och i detta arbete även underlätta forsknings- samarbete mellan de arktiska länderna. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 är och arkiv och svarar för insamling av och tillgång till fysiska och digitala medier. har för Kungl. präglats av ett omfattande förändringsarbete med målsätt- ningen att skapa en stark och effektiv organisa- tion inom givna ekonomiska ramar. har det blivit allt tydligare att den allra största utmaningen för Kungl. är en övergång och anpassning till det så kallade hybridbiblioteket, där inflödet av det digitala materialet tilltar kraftigt utan att inflödet av det fysiska materialet avtar. Detta får till följd att behovet av kostnads- drivande digital lagring kraftigt har ökat, liksom behovet av att det digitala materialet tillgänglig- görs för användarna, i kombination med fortsatt hantering av det fysiska materialet. gjordes ett tillägg i för- ordningen (2008:1421) med instruktion för Kungl. , där myndighetens uppgift att vara en resurs för forskning i rollen som främst humanistiskt och samhällsvetenskapligt forsk- ningsbibliotek tydliggjordes. Vidare föreskrivs nu i förordningen att myndigheten ska främja den svenska forskningens kvalitet genom att tillhandahålla en effektiv forskningsinfrastruk- tur. ett nytt uppdrag, att tillsammans med och med universitet och högskolor, genom , vidareutveckla databasen för att möjliggöra och kvalitetssäkra bibliometriska analyser. Datakvaliteten i SwePub har tidigare inte varit tillräckligt hög för att användas i t.ex. bibliometriska analyser. Målsättningen är att SwePub ska kunna fungera som en samlad ingång för den svenska vetenskapliga utgivningen. Uppdraget ställer höga krav på insamling och bearbetning av från universiteten och hög- skolorna redan kvalitetssäkrad data och att samarbetet med universitet och höskolor, liksom med fungerar väl. Den nya lagen (2012:492) om pliktexemplar av elektroniskt material trädde i kraft . Lagen innebär att ett pliktexemplar av elektroniskt material som rör svenska för- hållanden och som publiceras antingen med grundlagsskydd enligt yttrandefrihetsgrund- lagen, men inte med frivilligt grundlagsskydd till följd av ett utgivningsbevis, eller av massmedie- företag ska lämnas till Kungl. Pliktexemplar ska lämnas av den som har låtit framställa det elektroniska materialet. Lagen anger en övergångsperiod för ett utvalt antal aktörer t.o.m. . Lagen om e-plikt har inneburit en ny uppgift för Kungl. och ställer krav på funktioner för att kunna ta emot, bevara och tillgängliggöra levererat material. har arbetat intensivt med förberedelser samt hantering av e-plikten . Myndigheten har lagt ner stora resurser på att utveckla det system, , som ska ta hand om e-pliktmaterialet, samt utvecklat metoder för insamling tillsammans med leverantörerna av e- pliktmaterial. Nationell överblick och samverkan har ett uppdrag att ha en nationell överblick över biblioteksområdet, främja samverkan och utveckling inom området, samt följa upp hur antagna biblioteksplaner utformas och används. trädde en ny bibliotekslag (2013:801) i kraft som ersätter tidigare biblio- tekslag (1996:1596). I den nya lagen anges bl.a. att en myndighet som regeringen utser ska ha nationell överblick över och främja samverkan inom det allmänna biblioteksväsendet. Den myndighet som avses är Kungl. och genom bestämmelserna lagregleras det uppdrag som Kungl. har enligt sin in- struktion. Myndigheten ska också tillsammans med de regionala biblioteksverksamheterna och kommunerna följa upp hur de biblioteksplaner som antagits har utformats och hur de används. Se även utgiftsområde 17, avsnitt 6 Litteraturen, läsandet och språket och avsnitt 2.6.2 Priorite- ringar avseende kultur, film, medier och idrott. Förbättrad tillgång till vetenskaplig information, forskningsresultat och forskningsdata, är en för- utsättning för framgångsrik svensk forskning Mot denna bakgrund har Veten- skapsrådet fått i uppdrag att utforma nationella riktlinjer för öppen tillgång (open access) till vetenskaplig information. ska enligt uppdraget samråda och samarbeta med Kungl. samt andra relevanta aktörer (U2013/7800/F). har fått i uppdrag att stödja i deras uppdrag med att utforma nationella riktlinjer för öppen tillgång till vetenskaplig information, särskilt när det gäller öppen tillgång till forskningsresultat (U2013/7531/F). har i samråd med Kungl. och i dialog med övriga intressenter arbetat med att ta fram förslag till riktlinjer för både forskningsresultat (publikationer) och forskningsdata, samt konse- kvensanalyser kopplade till dessa förslag. Uppdragen kommer att rapporteras till () /15. Expertgruppen för oredlighet i forskning som inrättades 2010 vid Centrala etikprövnings- nämnden har till uppgift att på begäran av statliga universitet och högskolor lämna yttranden som ett stöd i lärosätenas utredningar av ärenden som rör misstankar om oredlighet i forskning, konstnärlig forskning samt utveck- lingsarbete. lämnade oredlighets- gruppen yttranden i två ärenden. Expertgruppen har avgjort totalt sex ärenden. Lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor omfattar forskning som avser människor och biologiskt material från människor samt forskning som innebär behand- ling av känsliga personuppgifter. Etikprövningen sker av sex regionala nämnder. Överklaganden och överlämnanden av vissa ärenden görs till . Ett mått på effektiviteten inom organisa- tionen för etikprövning av forskning är de re- gionala etikprövningsnämndernas genomsnitt- liga handläggningstider. I samtliga kategorier var den genomsnittliga handläggningstiden för alla 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 regionala nämnder väl inom de handläggningstider som anges i förordningen (2003:615) om etikprövning av forskning som avser människor. Det pågår ett projekt avseende elektronisk ärendehantering (Prisma), som när det är klart att implementeras kommer att underlätta effektiviseringar av ärendehanteringen. avgjordes totalt 5 439 ärenden i de regionala nämnderna, vilket är en ökning med . Totalt avgjordes 41 ärenden i , vilket är en minskning med . Målet inom området är att skapa bättre för- utsättningar för nyttiggörande av forsknings- baserad kunskap eftersom det bidrar till närings- livets konkurrenskraft och samhällets utveck- ling. Högskolornas och universitetens roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap har ökat i och med en rad åtgärder, bl.a. införandet av innovationskontor vid samtliga universitet, som presenterades i propositionerna Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) och Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). I senast nämnda proposition gjordes bedömningen att verksamheten vid universitetens innovationskontor bör följas upp med ett antal flödestal. Innovationskontoren har rapporterat in ett antal flödestal i sina årsredovisningar enligt beslut (U2012/5662, 6160/UH). De flödestal som har rapporterats in är antal idéer som har influtit för prövning eller rådgivning från forskare respektive studenter, antal idéer som inte tas vidare samt antal idéer som har vidarebefordrats till lärosätets holdingbolag. Av årsredovisningarna framgår att verksam- heternas inflöde i de flesta fall har ökat. Inrapportering visar också på vissa skillnader mellan olika innovationskontor, där vissa riktar sig enbart till forskare medan andra inkluderar både studenter och forskare. Totalt har närmare 1 000 idéer från forskare influtit till rådgivning till innovationskontoren medan antalet från studenter är närmare 1 500. Uppdraget som Verket för innovationssystem () fick att, i samråd 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 med , för hälsa, arbetsliv och välfärd och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, ta fram metoder och kriterier för att mäta kvalitet och prestation av universitetens och högskolor- nas samverkan med det omgivande samhället (N2013/1162/FIN) fortsätter . kommer även att fördela medel till universitet och högskolor baserat på kvalitet och prestation i samverkan med det omgivande samhället (prop. 2012/13: 30). Holdingbolagen är statligt ägda bolag som förvaltas av universitet och högskolor. De är en del av det innovationsstödjande systemet och har ofta en nära koppling till innovations- kontoren. infördes idébanker vid holdingbolagen för att underlätta övertagande av idéer där idébäraren inte själv är aktiv. I och med införandet av idébankerna, beslutades att holdingbolagen som är knutna till universitet och högskolor ska inkomma med en åter- rapportering till staten och återrapportera ett antal indikatorer (U2011/6745/UH). Indika- torerna som inrapporterades var totala antalet unika idéer som holdingbolaget och dess dotterföretag tar emot, antal idéer som skyddas i form av patent, mönsterskydd och varumärke, antal idéer som holdingbolaget äger helt eller delvis, antal idéer som har sålts vidare till bolag och antal nya bolag som startas med idén som grund. Sammanställningen av inrapporteringen bereds inom . Ytterligare ett sätt att mäta hur har presterat inom nyttiggörandeområdet är att se på den uppföljning på EU-nivå där innovations- förmåga och prestation mäts i den s.k. Innovation Union Scoreboard. Denna består av en rad olika indikatorer som kategoriseras som möjliggörare, företagsaktiviteter och resultat. Dessa tre kategorier innehåller i sin tur åtta olika underkategorier från humanresurser till eko- nomiska effekter. Innovation Union Scoreboard anses visa på ett lands innovationsförmåga och innovationsprestation. I Innovation Union scoreboard hamnar fortsatt på första plats följt av , och . Dessa fyra länder räknas som inno- vationsledare inom EU. Bland alla indikatorer visar på en noterbart större ökning för måttet doktorander utanför EU där har ökat och antal PCT-ansökningar () inom samhälls- utmaningar där ökningen är . Det europeiska forskningssamarbetet finansieras genom ett särskilt ramprogram för forskning och innovation. Ett nytt sjuårigt program med namnet Horisont startade . Det tidigare sjunde ramprogrammet (FP7) pågick –2013. Verket för innovationssystem () publicerar rapporter om det svenska deltagandet i ramprogrammet. Från starten av FP7 fram har svenska deltagare mottagit av samtliga be- viljade medel. Andelen beviljade medel uppgick av FP7 till och har därefter sjunkit något. Minskningen beror på en ökad konkurrens, bl.a. till följd av att fler länder har getts möjlighet att delta i programmet. Andelen placerar på en nionde plats jämfört med andra länder. Andels- mässigt har en något lägre tilldelning i FP7 jämfört med FP6, där andelen uppgick till . Jämfört med FP5 är resultatet något bättre eftersom då beviljades av medlen. Om beviljade medel i stället sätts i förhållande till antalet invånare, hamnar på en femte placering med per capita. Inom den del av FP7 som kallas för Samarbete fanns det tio olika teman som tillsammans utgjorde av FP7-budgeten. har varit mest framgångsrikt inom temana Säkerhet, Hälsa och Transport. I de utlysningar som genomförs av det () har beviljats av medlen. Svenska kvinn- liga forskare har fortfarande ett deltagande som ligger under EU-genomsnittet i denna del av FP7. Beviljandegraden för kvinnor är påtagligt lägre än för män.