prop · H2031d2 · 2014-10-23 00:00:00 — 77År 2011 är för vilket det finns officiell statistik för vårdnadsbidraget. Uppgifter på utbetalade belopp finns dock i räkenskapssammandrag för kommunerna. 2014/15:1 Bilaga 3 Eftersom det berör förhållandevis få personer blir effekterna dock sannolikt små. 4.2Effekter på kvinnors och mäns disponibla inkomster I detta avsnitt redovisas hur regeringens politik bedöms påverka kvinnors och mäns disponibla inkomster. Effekterna har beräknats med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT. Hänsyn har enbart tagits till de regeländringar som direkt påverkar individers och hushålls disponibla inkomster och som är möjliga att beräkna med den använda metodiken. De regeländringar som beaktats framgår av tabell U.1 i underbilagan. Regeländringar som inte beaktats omfattar bl.a. satsningar på utbildningskvalitet, arbets- marknadspolitiska program och indirekta skatter. Förslagen i denna proposition bidrar till att stärka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Kvinnors individuella inkomster väntas öka med i genomsnitt , medan mäns inkomster väntas minska med i genomsnitt (se diagram 4.1). Diagram 4.1 Effekter av förslagen i denna proposition på individuell disponibel inkomst för vuxna kvinnor och män (20+år) Förändring av individuell disponibel inkomst, procent -0,1 -0,2 -0,3 -0,4 Anm.: Individuell disponibel inkomst utgörs av de individuella inkomsterna samt de hushållsgemensamma inkomsterna fördelade på de vuxna i hushållet. Källor: och egna beräkningar. Den sänkta skatten för pensionärer innebär att inkomsten i genomsnitt ökar mer för kvinnor än för män. En anledning till detta är att fler kvinnor än män är pensionärer. En annan anledning är att kvinnor i genomsnitt har lägre 2014/15:1 Bilaga 3 inkomster än män och att skattesänkningen företrädesvis gynnar låginkomsttagare. Höjningen av bostadstillägget är också en reform riktad till pensionärer med låga inkomster. Denna ökar därför också företrädesvis de disponibla inkomsterna för kvinnor. Höjt underhållsstöd förbättrar ekonomin mest för ensamstående kvinnor med barn. En höjd grundnivå i föräldrapenningen är också en reform som främst gynnar kvinnor, eftersom kvinnor tar ut fler dagar på grundnivå. Kvinnor studerar i större omfattning än män, vilket innebär att de höjda studiemedlen företrädesvis gynnar kvinnors inkomster. Det höjda taket i arbetslöshetsförsäkringen ökar däremot mäns genomsnittliga disponibla inkomst något mer än kvinnors, eftersom fler män har inkomster över det nuvarande taket i arbetslöshetsförsäkringen. Av de budgetförstärkande åtgärderna har det avtrappade jobbskatteavdraget och den begrän- sade uppräkningen av den nedre skiktgränsen vid uttag av statlig inkomstskatt en större negativ effekt på inkomsterna för män än för kvinnor. Orsaken är att fler män har inkomster över skiktgränsen för statlig inkomstskatt och den gräns där avtrappningen av jobbskatteavdraget börjar. Fler män än kvinnor berörs därför av förslagen. Begränsningen av avdraget för privat pensionssparande bedöms däremot vara i stort sett neutralt ur ett jämställdhetsperspektiv, dvs. den bedöms inte påverka mäns och kvinnors relativa inkomster. Underbilaga 1: Begrepp och data Disponibel inkomst: Hushållens sammanlagda inkomst från arbete, kapital, näringsverksamhet och positiva transfereringar minus negativa transfereringar såsom skatt, betalt underhållsbidrag och återbetalda studielån. Erhållna studielån ingår som en positiv transferering. Individuell disponibel inkomst (även kallad nettoinkomst): För att kunna jämföra individers ekonomiska situation, utan den utjämnande effekt som erhålls vid studier av hushållsinkomster, beräknas den individuella disponibla inkomsten. Det sker genom en summering av alla individuella inkomster och genom att fördela hushållsgemensamma inkomster, som t.ex. bostadsbidrag eller barnbidrag, lika mellan hushållets vuxna. Den individuella disponibla inkomsten är särskilt viktig för att jämföra inkomstsituationen mellan kvinnor och män. Lön: Överenskommen månadslön omräknad till heltid. Lönestrukturstatistikens månadslön innehåller flera olika lönekomponenter. Förutom fast lön ingår även fasta lönetillägg och ett stort antal rörliga lönetillägg som till exempel tillägg för obekväm arbetstid. Årsvisa belöningssystem som t.ex. bonus, vinstdelning eller tilldelning av aktier/optioner ingår inte i lönestrukturstatistiken. Standardvägd månadslön: För att få en mer nyanserad bild av löneskillnaderna mellan kvinnor och män kan strukturella skillnader i form av yrke, ålder och utbildning rensas bort genom s.k. standardvägning. Detta sker genom att genomsnittlig månadslön för respektive kön beräknas för kombinationer av ca 350 yrkes- grupper (SSYK fyrsiffernivå), 2 sektorsgrupper, 2 utbildningsnivåer, 2 arbetstidsgrupper och 4 åldersgrupper. Dessa genomsnittslöner vägs för respektive kön samman med antalet anställda inom varje grupp. finns endast yrkesgrupper på tresiffernivå att tillgå. Faktorer som inte beaktas vid standardvägning är t.ex. arbetsledaransvar och yrkeserfarenhet.78 78 Se Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2013? 2014/15:1 Bilaga 3 Percentiler: Populationen delas in i 100 lika stora grupper sorterade efter stigande inkomst. Medianen: värdet för den . De som tjänar mer är lika många som de som tjänar mindre än detta värde. Hushållstyper: Populationen delas in efter hushållets sammansättning med avseende på antal vuxna i hushållet, förekomst av barn samt ålder. Barn: Enligt SCB:s definition är barn individer i åldern utan egen bostad. Svensk standard för yrkesklassificering (SSYK): Bygger på en internationell yrkesstandard. Den är uppdelad i nio yrkesområden och omfattar 114 yrkesgrupper och 355 olika yrken. HEK – Hushållens ekonomi HEK är en urvalsundersökning som genomförs i huvudsakligt syfte att ge en tydlig bild av den disponibla inkomstens fördelning bland olika hushåll samt för att belysa inkomststrukturen. HEK bygger på årliga tvärsnitt av befolkningen, vilket innebär att det inte är samma individer som studeras . Urvalet består av individer som är eller äldre bland samtliga hushåll och individer som var folkbokförda i landet under undersökningsåret. Både urvalspersonen och tillhörande hushållsmedlemmar ingår i undersökningen. Uppgifterna i HEK samlas in från deklarationsuppgifter, telefonintervjuer och olika administrativa register. Den senaste versionen av HEK avser 2012 och i populationen 17 000 hushåll. (fördelnings–popula- Med helårsindivider/helårshushåll avses individer/hushåll där samtliga vuxna var folkbokförda i både och undersökningsåret. För att analysera fördelningseffekter av ändrade regler i välfärdssystemen använder regeringen mikrosimuleringsmodellen FASIT. Till grund för dessa beräkningar ligger HEK–databasen. Modellen tillåter undersökningar av hur 2014/15:1 Bilaga 3 disponibel inkomst m.m. påverkas av en ändring av reglerna för beräkning av olika skatter, transfereringar och bidrag. För en analys av år där utfallsdata ännu inte finns tillgängliga görs en framskrivning av de ekonomiska och demo– grafiska förhållanden som väntas gälla för det aktuella året (se nedan). Det är även möjligt att undersöka hur en regeländring påverkar marginaleffekter och ersättningsgrader för hushållen. Effekterna kan undersökas för olika grupper (inkomstgrupper, hushållstyper etc.) eller aggregerat till samhällsnivå. På grund av eftersläpningen i inkomst– statistiken krävs en framskrivning av HEK–data för att möjliggöra analyser av senare år. Framskrivningen görs i två steg. Först kalibreras datamaterialets urvalsvikter så att kända ändringar i befolkningsstrukturen och andra antalsuppgifter79 återspeglas. Genom kalibreringen justeras det antal individer som representeras av en viss individ i datamaterialet utan att individens övriga variabelvärden påverkas. För att justera vissa inkomstvariabler med avseende på den kända utvecklingen tillämpas sedan proportionell skalning. Detta görs bl.a. för löner, kapitalvinster och övriga kapitalinkomster. Lönestrukturstatistiken har till syfte att ge en översiktlig och jämförbar statistik om lönestrukturen för hela arbetsmarknaden. Den belyser lönenivå, lönestruktur och löneutveckling. Statistiken innehåller uppgifter om kön, ålder, yrke, utbildning, näringsgren och region. Den är därför lämplig att använda som underlag för olika analyser och jämförelser mellan mäns och kvinnors löner. Statistiken är uppdelad i fem sektorer, privat sektor: arbetare respektive tjänstemän, sektor, landstingssektor och statlig sektor. Statistiken baseras på totalundersökningar av kommuner, landsting och stat och en urvalsundersökning av av löntagarna i den privata Samtliga företag med minst 500 anställda är med . Tidsanvändningsundersökningen visar hur befolkningen fördelar sin tid på olika aktiviteter och speglar därför vardagslivet. Under– sökningens grundsyfte är att beskriva skillnader i kvinnors och mäns tidsanvändning (könsperspektivet). Utöver detta belyses även hur tidsanvändningen varierar i livets olika faser (familjecykelperspektivet). Fullskaliga tidsanvändningsundersökningar har genomförts /91, 2000/01 och 2010/11. Arbetskraftsundersökningarna () är en urvalsundersökning som genomförs av SCB. Syftet med är att beskriva den aktuella arbetsmarknadssituationen för befolkningen i åldern 15–samt att ge information om utvecklingen på arbetsmarknaden. tar fram månatlig, kvartalsvis och årlig statistik med tonvikt på såväl antal som andel sysselsatta respektive arbetslösa. Undersökningarna baseras på ett representativt urval. Bruttourvalet var cirka 358 000 personer varav drygt 241 000 svarande. Datainsamlingen sker i första hand genom telefonintervjuer genomförda av SCB:s intervjuare. 79 Detta gäller antal utbetalade a–kassedagar, antal föräldrapenningdagar, antal individer i arbetsmarknadspolitiska program, antal sysselsatta i olika arbetsmarknadssektorer, antal sjukpenningdagar, antal individer med sjuk– och aktivitetsersättning, antal individer med inkomstgrundad ålderspension samt antal individer med garantipension. 2014/15:1 Bilaga 3 Tabell U.1 Regeländringar som beaktats vid beräkning av politikens effekter 2015 Höjt golv och tak i den inkomstrelaterade ersättningen och höjd grundersättning i arbetslöshetsförsäkringen, inkl. samordning med sjukpenningen Höjd sjuk- och aktivitetsersättning Ökad reducering för förmögenhet i bostadstillägg till pensionärer Höjd ersättningsgrad för bostadskostnad i bostadstillägget för pensionärer Höjd grundnivå i föräldrapenningen Höjt försörjningsstöd till familjer med barn i åldern Borttagande av fritidspeng för barn i familjer med försörjningsstöd Höjt grundavdrag för pensionärer Förändrad uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt 2015 Höjd särskild löneskatt för äldre egenföretagare Halverad nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga (endast egenföretagare ingår i beräkningarna) Sänkt avdragsrätt för privat pensionssparande Avskaffat avdrag för förvaltningsutgifter Höjt tak för barnomsorgsavgift Höjt tak för äldreomsorgsavgift 2014/15:1 Bilaga 3 Underbilaga 2: Indikatorer för delmål två, ekonomisk jämställdhet Tabell U.2 Från löne- och näringsinkomst till nettoinkomst 2012 Kronor och fördelning i procent, 20–64 år inkomst (%) (inkl. lån) Anm. Nettoinkomst är det samma som individuell disponibel inkomst. Att innehållet i denna tabell skiljer sig något från tabell 3.1 beror delvis på olika populationsavgränsningar, där tabell 3.1 baseras på helårsbefolkningen, och delvis på olika summeringar av inkomstslagen. Tabell U.3 Nettoinkomst efter hushållstyp och antal barn 2012 Medianinkomst i kronor och antal personer, 20+ år Antal, i tusental Anm. Nettoinkomst är det samma som individuell disponibel inkomst. Tabell U.4 Kvinnors lön som andel av mäns löner efter sektor före och efter standardvägning 1994–2013 Källa: och . Tabell U.5 Segregeringsindex efter ålder 2012 20–34 år 35–49 år 50–64 år Anm: Storleken på index kan variera mellan noll och hundra där noll innebär att kvinnors och mäns representation i varje enskilt yrke är lika stor medan ett index lika med hundra är liktydigt med att kvinnor och män har fullständigt olika yrken. Det betyder att ju större index desto högre grad av könssegregering på arbetsmarknaden och omvänt ju mindre index desto mindre könssegregering. Indexet är beräknat på yrken enligt Svensk standard för svensk yrkesklassificering (SSYK 1996). Tabell U.6 Sysselsatta efter ålder och anknytningsgrad till arbetsmarknaden 20–24 år 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år 2014/15:1 Bilaga 3 Tabell U.7 Sysselsatta efter ålder och vanligen arbetad tid som heltid och deltid 2013 20–24 år 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år Tabell U.8 Avgångna från gymnasieskolan efter program eller anknytning till program 2012/13 Barn– och fritid Handels– och adm. Int.Baccalaureate och Waldorf skolor Hotell– och restaurang 2014/15:1 Bilaga 3 Tabell U.9 Pågående sjukpenningfall i december åren 1974–2013 Antal i 1 000–tal Anm: I statistiken ingår enbart sjukpenningfall och inte alla typer av pågående sjukskrivningar. Tabell U.10 Personer med sjuk– och aktivitetsersättning efter ålder Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen Bilaga till avsnitt 6.1, 6.2, 6.3, 6.4, 6.6, 6.9, 6.10 och 6.12 2014/15:1 Bilaga 4 Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen Sammanfattning av promemorian Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen ...................................... Lagförslagen i promemorian.................................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift .......................... Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) .......................... Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980).......................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980)............................................................................... Förteckning över remissinstanserna ................................................................... 2014/15:1 Bilaga 4 1Sammanfattning av promemorian Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen Regeringen avser att i budgetpropositionen föreslå vissa förändringar på inkomstskatte- och socialavgiftsområdet. En promemoria med förslag har därför tagits fram inom . Följande förslag behandlas i denna promemoria. –Sänkt skatt för pensionärer –Avtrappning av jobbskatteavdraget –Uppräkningen av skiktgränserna för statlig inkomstskatt för –Särskild löneskatt för äldre –Slopad nedsättning av socialavgifterna för unga –Komplettering av förslaget om begränsning av avdragsrätten för privat pensionssparande –Slopad skattereduktion för läxhjälp –Slopad avdragsrätt för förvaltningsutgifter 2014/15:1 Bilaga 4 2 Lagförslagen i promemorian Förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster ska ha följande lydelse. Särskild löneskatt ska betalas till staten på Särskild löneskatt ska betalas till staten på sådan ersättning som avses i 2 kap. 10 och 11 §§ socialavgiftslagen (2000:980) till personer som vid årets ingång har fyllt och i övrigt på 1.ersättning som utfaller enligt kollektivavtalsgrundad avgångsbidragsförsäkring som tecknas av arbetsgivare till förmån för arbetstagare, 2.avgångsersättning som annorledes än på grund av kollektivavtalsgrundad avgångsbidrags- försäkring utbetalas av staten, kommun eller kommunalförbund som arbetsgivare eller av Kommuner och Landsting eller det för kommunerna och landstingen gemensamma organet för administration av personalpension, under förutsättning att arbetsgivaren tillämpar kommunalt pensionsavtal eller av annan arbetsgivare, under förutsättning att arbetsgivaren tillämpar kommunalt pensionsavtal och att borgen eller liknande garanti tecknats av kommun, kommunalförbund eller Kommuner och Landsting, 3.avgångsersättning som omfattas av s.k. trygghetsavtal, 4.ersättning som utges enligt gruppsjukförsäkring som åtnjuts enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer till den del ersättningen utgör komplement till sjukersättning eller till aktivitetsersättning, 5.ersättning som utges på grund av ansvarighetsförsäkring som åtnjuts enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer till den del ersättningen utges iform av engångsbelopp som inte utgör kompensation för mistad inkomst, 6.bidrag som en arbetsgivare lämnar till – en sådan vinstandelsstiftelse som avses i – en sådan vinstandelsstiftelse som avses i 25 kap. 21 § socialförsäkringsbalken om ersätt- 25 kap. 21 § socialförsäkringsbalken om ersätt- ningar från stiftelsen är avgiftsfria enligt 2 kap. ningar från stiftelsen är avgiftsfria enligt 2 kap. 18 § socialavgiftslagen (2000:980), eller 18 § socialavgiftslagen, eller – en annan juridisk person med motsvarande ändamål med undantag för bidrag som lämnas till en pensions- eller personalstiftelse enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Skattskyldig är den som utgett sådan Skattskyldig är den som utgett sådan ersättning eller sådant bidrag som avses i första ersättning eller sådant bidrag som avses i första I fråga om sådan för mottagaren skattepliktig intäkt som utgörs av rabatt, bonus eller annan ersättning på grund av kundtrohet eller liknande, är den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för ersättningen skattskyldig enligt denna lag. I fråga om sådan förmån som avses i 10 kap. 11 § andra stycket 1 Senaste lydelse 2010:1244. 2014/15:1 Bilaga 4 inkomstskattelagen (1999:1229) är den i vars tjänst rättigheten förvärvats skattskyldig enligt denna lag. I fråga om annan för mottagaren skattepliktig intäkt i form av ersättning som utgetts av en fysisk person som är bosatt utomlands eller av en utländsk juridisk person och som har sin grund i en anställning i hos någon annan än den som utgett ersättningen, är den hos vilken mottagaren är anställd i skattskyldig enligt denna lag. Vid bestämmande av skatteunderlaget tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 4–15 och 17–25 §§ socialavgiftslagen. Vid bestämmande av skatteunderlaget enligt första stycket 5 ska bortses från ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av om ersättningen avser tid därefter samt från ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av om skadan anmälts till allmän försäkringskassa eller efter utgången av . Detta gäller dock endast ersättning som för en och samme arbetstagare beräknas på lönedelar som inte överstiger prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. En enskild person eller ett dödsbo skall för En enskild person eller ett dödsbo ska för till staten betala särskild löneskatt med till staten betala särskild löneskatt med på överskott av passiv närings- på överskott av passiv (1999:1229) här i landet samt på ersättning som (1999:1229) här i landet samt på ersättning som som avses i 15 kap. 9 § inkomstskattelagen eller som avses i 15 kap. 9 § inkomstskattelagen eller enligt sådan trygghetsförsäkring som avses i enligt sådan trygghetsförsäkring som avses i nämnda lagrum till den del ersättningen utges i nämnda lagrum till den del ersättningen utges i form av engångsbelopp som inte utgör form av engångsbelopp som inte utgör kompensation för mistad inkomst. kompensation för mistad inkomst. skattskyldig avlidit skall särskild skattskyldig vid årets ingång har fyllt eller löneskatt betalas på inkomst inte har fyllt men har 3–8 §§ socialavgiftslagen uppburit hel allmän ålderspension enligt (2000:980). betalas eller om en skattskyldig 3–8 §§ socialavgiftslagen (2000:980). Vid beräkning av skatteunderlaget gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 3 kap. 9–11 §§ och 12 § första och andra styckena socialavgiftslagen. Skatt betalas inte då skatteunderlaget understiger . Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen i 1 § i den nya lydelsen tillämpas på ersättning som betalas ut efter . Bestämmelsen i 2 § i den nya lydelsen tillämpas på inkomst som uppbärs efter . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den skattskyldige 2 Senaste lydelse 2006:1339. 2014/15:1 Bilaga 4 inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 2014/15:1 Bilaga 4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift ska ha följande lydelse. Allmän löneavgift tas ut av underlaget och tillfaller staten. För dem som vid årets ingång inte har fyllt tas löneavgiften ut med en fjärdedel av procenttalet och anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 3 § i den äldre lydelsen tillämpas fortfarande på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut före . På lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut ska dock vid tillämpningen av bestämmelsen i 3 § löneavgiften tas ut med fem åttondelar i stället för en fjärdedel av procenttalet. 3.Bestämmelsen i 3 § i den äldre lydelsen tillämpas fortfarande på inkomst enligt 2 § som uppbärs före . På inkomst enligt 2 § som uppbärs ska dock vid tillämpningen av bestämmelsen i 3 § löneavgiften tas ut med fem åttondelar i stället för en fjärdedel av procenttalet. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av 2014 respektive såväl före som efter utgången av 2015 ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av 2014 respektive tiden efter utgången av 2015 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 1 Senaste lydelse 2012:756 2014/15:1 Bilaga 4 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 42 kap. 6 §, 59 kap. 5 och 14 §§, 63 kap. 3 a §, 65 kap. 5 § samt 67 kap. 7, 8 och 13 §§ inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Förvaltningsutgifter får dras av bara till den Förvaltningsutgifter får inte dras av. del kostnaderna under beskattningsåret samman- Pensionssparavdraget får inte heller överstiga Pensionssparavdraget får inte heller överstiga med tillägg enligt andra och tredje med tillägg enligt andra och tredje För avdragsgrundande inkomst av anställning är tillägget, om den skattskyldige helt saknar pensionsrätt i anställning, av inkomsten, dock högst 10 prisbasbelopp. För avdragsgrundande inkomst av aktiv näringsverksamhet är tillägget av inkomsten, dock högst 10 prisbasbelopp. Om den skattskyldige ska göra pensionsspar- Om den skattskyldige ska göra pensionsspar- avdrag både i inkomstslaget näringsverksamhet avdrag både i inkomstslaget näringsverksamhet avdrag, får han upp till näringsverksamheten och allmänna avdrag. näringsverksamheten och allmänna avdrag. För dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt är grundavdraget beloppet enligt 3 § med tillägg av följande särskilda belopp. överstiger inte 0,99 prisbasbelopp överstiger 0,99 men inte 1,105 prisbasbelopp 0,880 prisbasbelopp minskat av överstiger 1,105 men inte 2,72 prisbasbelopp 0,753 prisbasbelopp minskat av 1Lagen omtryckt 2008:803. 2Senaste lydelse 2013:960. 2014/15:1 Bilaga 4 överstiger 2,72 men inte 3,11 prisbasbelopp 0,208 prisbasbelopp ökat av den överstiger 3,11 men inte 3,69 prisbasbelopp av den fastställda förvärvsinkomsten minskat med 0,103 prisbasbelopp överstiger 3,69 men inte 4,785 prisbasbelopp