prop · H103124 · 2014-03-11 00:00:00 — Remissinstanserna: Den stora majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har ingen invändning mot förslagen. Hovrätten för ifrågasätter dock om inte tiden fram till nästa allmänna val är väl knapp för att valmyndigheterna och röstmottagarna ska kunna förbereda sig för förändringarna och allmänheten få tillräcklig information. För att inte riskera säkerheten och förtroendet för valet anser att förslagen om att förändra budröstningskuvertet och införandet av s.k. ambulerande röstmottagare ska träda i kraft till valen 2018. Skälen för regeringens förslag: Ändringar som rör förfarandet i val bör normalt göras så att lagändringarna kan träda i kraft före valet. Ju som finns för förberedelser och för utbildning av valnämnder och röstmottagare om vilka regler som ska gälla i ett val, desto större blir risken för handhavandefel. Sådana fel kan leda till att utgången i valet påverkas och att det uppkommer behov av att hålla omval. I lagrådsremissen föreslogs att enbart den nya bestämmelsen om säker förvaring i avvaktan på rösträkning skulle träda i kraft efter Europaparlamentsvalet men före de allmänna valen 2014. Lagrådet föreslår att även den nya bestämmelsen om säker förvaring av valmaterial vid ett eventuellt avbrott i valnämndens preliminära rösträkning ska träda i kraft före de allmänna valen 2014. Regeringen konstaterar att valnämndens preliminära rösträkning normalt pågår utan avbrott. Förslaget om säker förvaring av valmaterial vid avbrott i valnämndens preliminära rösträkning har också motiverats av möjligheten till förlängning av denna rösträkning. Det hindrar dock inte att bestämmelsen kan tillämpas också om ett avbrott sker på grund av en extraordinär händelse under onsdagens räkning. Som Lagrådet pekar på är skälen för att ställa högre krav på säkerhet vid ett eventuellt avbrott i rösträkningen i lika hög grad relevanta som när det gäller kraven på säkerhet vid förvaring av valmaterialet i avvaktan på rösträkningen. Regeringen gör mot den bakgrunden bedömningen att bestämmelserna om avskild och säker förvaring av anteckningarna och det valmaterial 2013/14:124 som tagits emot under förtidsröstningen och bestämmelserna om säker förvaring vid avbrott i valnämndens preliminära rösträkning bör träda i kraft . Övriga lagändringar bör lämpligen träda i kraft . Om en övergångsreglering inte införs finns en inte obetydlig risk att olika bestämmelser blir tillämpliga vid ett eventuellt omval som hålls om något av valen upphävs. Bland annat kan detta få till följd att olika bestämmelser avseende röstning och rösträkning kan bli tillämpliga beroende på när i tiden ett omval äger rum. Enligt regeringens mening är detta inte lämpligt. Regeringen anser att samma bestämmelser bör gälla för hela röstningsförfarandet avseende samtliga val hänförliga till valen 2014. Regeringen föreslår därför en övergångsbestämmelse som innebär att äldre föreskrifter ska tillämpas vid ett omval som hålls på grund av att ett ordinarie val till eller landstings- eller kommunfullmäktige upphävts. Ekonomiska och andra konsekvenser Regeringens bedömning: Förslagen medför endast marginella kostnadsökningar för statliga myndigheter. Förslagen utgör förtydliganden av kommunernas ansvar och kan förväntas medföra marginella ekonomiska konsekvenser för kommuner. Kommitténs bedömning: Kommittén bedömer sammanfattningsvis att de kostnadsökningar som följer av förslagen, med bortseende från förtidsröstning vid omval, uppgår till mellan av Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna invänder kommitténs bedömning när det gäller antagliga kostnadsökningar. kommun anser att den föreslagna bestämmelsen om att en lokal för röstmottagning ska vara tydligt avgränsad kan föranleda lokalanpassningar som i vissa fall kan leda till ökade kostnader. påpekar att förslaget om öppettider för förtidsröstningen kommer att medföra ökade kostnader. kommun och menar att förslaget om att minst två röstmottagare ska vara närvarande vid röstmottagning i en röstningslokal kan medföra krav på extra bemanning vilket kan verka fördyrande. remissinstanser, bl.a. kommun och , anför att förslaget om att bara den som har genomgått erforderlig utbildning för röstmottagare ska få förordnas som röstmottagare innebär utökade utbildningskrav och föranleder ökade kostnader för vilka kommunerna Några länsstyrelser, t.ex. i och i , framhåller vikten av att länsstyrelserna ges tillräckliga ekonomiska medel för att genomföra utbildningarna av valnämnderna. remissinstanser, bl.a. och Kommuner och ifrågasätter kommitténs bedömning att förslaget om förlänga den s.k. onsdagsräkningen inte kommer att medföra några kostnadsökningar. och kommun understryker vikten av att kostnaderna för förslagen avseende förtidsröstning vid omval täcks av allmänna medel. Bland andra och kommun anser att förslaget om s.k. ambulerande röstmottagning kommer att medföra ökade kostnader för kommunerna. Skälen för regeringens bedömning: Några av förslagen kan leda till ökade kostnader för staten. Vissa förslag innebär förtydliganden av kommunernas uppgifter och kan medföra mindre kostnadsökningar. Förslaget om krav på att en lokal för röstmottagning ska vara tydligt avgränsad innebär ett förtydligande av krav som redan måste anses gälla. Regeringen bedömer att förslaget inte i sig medför några ökade kostnader för kommunerna. När det gäller förslaget att minst en röstningslokal i varje kommun ska vara öppen för röstning röstmottagning får ske bör betonas att denna ordning redan tillämpas i de flesta kommuner. För några få kommuner kan förslagets minimiregler för öppethållande innebära vissa kostnadsökningar. Regeringen bedömer dock att de ekonomiska konsekvenserna av förslaget för kommunerna är mycket begränsade. Förslaget att minst två röstmottagare ska vara närvarande vid röstmottagningen innebär ett förtydligande av kommunernas skyldigheter. Det kan konstateras att flertalet kommuner tillämpar en sådan ordning , men för vissa kommuner kan förslaget medföra vissa kostnadsökningar. Förslaget om att bara den som har genomgått nödvändig utbildning för röstmottagare ska få förordnas som röstmottagare utgör en viss skärpning av det krav som anses gälla redan enligt dagens ordning. Enligt regeringens bedömning medför förslaget vissa mindre kostnadsökningar för kommunerna avseende utbildnings- eller fortbildningsinsatser. Förslaget kan också i någon mån påverka behovet av insatser från sida. Förslaget att ge ansvaret för utbildningen av valnämnderna bedöms endast medföra marginella kostnadsökningar för länsstyrelserna eftersom dessa genomför viss utbildning av valnämnderna. Regeringen bedömer att dessa kostnader ryms inom befintliga anslagsramar. Förslaget om att krav på att mottaget valmaterial ska förvaras avskilt och säkert kan för några kommuner medföra kostnadsökningar. förvaras dock valmaterialet som regel avskilt. Regeringen bedömer att de ekonomiska konsekvenser förslaget kan föra med sig för berörda kommuner torde vara försumbara. När det gäller förslaget att vid behov kunna förlänga den s.k. onsdagsräkningen gör regeringen bedömningen att det finns en viss risk för att kostnaderna kan öka i kommuner med rekryterade och arvoderade rösträknare. kan konstateras att förslaget inte påverkar kommunernas grundläggande uppgift att granska och räkna rösterna. Genom att tiden för räkning kan förlängas får kommunerna möjlighet att i ansträngda lägen utföra uppgiften utan att antalet rösträknare utökas efter valdagen. Förslaget möjliggör med andra ord en ökad flexibilitet i bemanningen vid den preliminära rösträkningen. 2013/14:124 Möjligheten till förlängning får vidare bara utnyttjas om det i det enskilda fallet behövs för att rösträkningen ska kunna genomföras på ett betryggande sätt. Det är svårt att förutsäga hur ofta det kommer att ske. Sammantaget bedöms förslaget inte medföra ökade kostnader för kommunerna. Förslagen avseende förtidsröstning vid omval medför kostnadsökningar de år omval måste genomföras. Hur stora kostnadsökningarna blir är beroende av i vilken utsträckning omval kommer till stånd . har detta varit sällan förekommande. Om ett omval skulle bli aktuellt avser regeringen att återkomma till i vanlig ordning med förslag om finansiering av de beräknade kostnaderna. Eftersom all röstmottagning förutsätter samtidig närvaro av två röstmottagare kan förslaget om s.k. ambulerande röstmottagning medföra vissa ökade utgifter i förhållande till dagens budröstning. Sammantaget bedöms förslaget dock inte medföra annat än marginella kostnadsökningar för kommunerna. Av den redovisade bakgrunden framgår att vissa av förslagen kan föranleda begränsade kostnadsökningar för kommunerna vid genomförande av framtida val. Dessa kostnader får dock anses vara marginella. Dessa uppkommer i första hand i samband med att allmänna val hålls 2018 och i allmänna val och val till som hålls därefter. Regeringens förslag i övrigt bedöms inte få några ekonomiska konsekvenser för statliga myndigheter eller för kommunerna. Några av förslagen kan innebära en viss inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Detta gäller förslagen om öppettider för röstningslokaler för förtidsröstningen, att minst en röstningslokal i varje kommun ska vara öppen för röstning röstmottagning får ske, förtidsröstning vid omval, utbildning av röstmottagare, att minst två röstmottagare ska vara närvarande vid röstmottagningen, ambulerande röstmottagare, att röstmottagare, under vissa förutsättningar, får ta emot valkuvert från väljare med funktionsnedsättning utanför röstmottagningsstället och att bl.a. mottaget valmaterial ska förvaras på ett säkert sätt. Förslagen har föranletts av en översyn av delar av valsystemet och de nya eller utökade skyldigheter som kommunerna åläggs bedöms av regeringen nödvändiga för att säkerställa att valförfarandet genomförs på ett effektivt och korrekt sätt. Den inskränkning av den kommunala självstyrelsen som förslagen innebär bedöms inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till intresset av att säkerställa att valsäkerheten inte eftersätts (14 kap. 3 § regeringsformen). Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) 2 § är regional valmyndighet med ansvar i länet för frågor om val och för utbildning av valnämnderna. I paragrafen regleras ansvar för frågor om val. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Ändringen innebär att ges ett uttryckligt ansvar för utbildning av valnämnderna i kommunerna. 3 § I varje kommun ska det finnas en valnämnd, som är lokal valmyndighet med ansvar i kommunen för frågor om val. Att kommunerna ska se till att det finns lokaler för röstmottagning framgår av 4 kap. 20, 22 och 23 §§. I paragrafen finns bestämmelser om den lokala valmyndigheten och dess ansvar. I andra stycket ändras den upplysningsbestämmelse som hänvisar till var det slås fast att kommunerna har ett ansvar att se till att det finns vallokaler. Ändringen innebär att hänvisningar till de bestämmelser där det slås fast att kommunerna även har ett ansvar att inrätta röstningslokaler för förtidsröstning läggs till. 4 § För varje valdistrikt ska det utses minst fyra röstmottagare, varav en ordförande och en ersättare för ordföranden. I paragrafen anges bl.a. hur många röstmottagare som ska utses för varje valdistrikt. Paragrafen överensstämmer med gällande 3 kap. 4 § andra stycket första meningen. Den har utformats huvudsakligen i linje med Lagrådets synpunkter. Bestämmelserna är endast tillämpliga i fråga om vallokaler (se prop. 2004/05:163 s. 111). 5 § Röstmottagare förordnas av valnämnden. Röstmottagare hos en utlandsmyndighet förordnas dock av myndighetens chef. Om valnämnden har beslutat att röstmottagning ska äga rum på ett sjukhus, en kriminalvårdsanstalt, ett häkte eller någon liknande inrättning, får nämnden överlåta åt den som är chef för inrättningen att förordna röstmottagare där. Som röstmottagare får endast den förordnas som har fått sådan utbildning som behövs för uppdraget. I paragrafen regleras förordnanden av röstmottagare och utbildningskrav för dessa. Övervägandena finns i avsnitten 4.1 och 4.3. Ändringen i andra stycket innebär att den lagstadgade skyldigheten att ta emot ett uppdrag som röstmottagare upphävs. I stället slås fast att en 2013/14:124 förutsättning för att någon ska kunna förordnas som röstmottagare är att han eller hon har fått sådan utbildning som behövs för uppdraget. Eftersom bestämmelserna om valförfarandet ofta ändras inför olika val innebär kravet på behövlig utbildning att röstmottagarna regelmässigt behöver få utbildning inför varje val. Dessutom görs en språklig ändring i paragrafen. 6 § På varje röstmottagningsställe ska det finnas så många röstmottagare som behövs för att röstmottagningen ska kunna genomföras. Vid röstmottagning i en vallokal ska minst tre av röstmottagarna vara närvarande. En av dessa ska vara ordföranden eller ordförandens ersättare. Vid röstmottagning i en röstningslokal ska minst två röstmottagare vara närvarande. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om hur många röstmottagare det ska finnas vid röstmottagning. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Första stycket motsvarar bestämmelsen i gällande 3 kap. 4 § första stycket. Andra stycket motsvarar bestämmelserna i gällande 3 kap. 4 § andra stycket andra och tredje meningarna. I tredje stycket slås en minimiregel fast när det gäller antalet röstmottagare som ska vara närvarande vid röstmottagning i en röstningslokal. Av bestämmelsen följer att minst två röstmottagare ska vara närvarande när röstmottagning sker i en sådan lokal. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. 20 § Varje kommun ska se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. För varje valdistrikt ska det finnas en vallokal. En vallokal ska vara tydligt avgränsad och även i övrigt lämpad för ändamålet så att väljare inte hindras eller störs under röstningen. Den ska inte ha anknytning till en viss politisk sammanslutning och den bör inte ha sådan anknytning till en viss religiös sammanslutning eller till ett visst företag som kan påverka väljaren i samband med röstningen. I paragrafen finns bestämmelser om vallokaler. Övervägandena finns i avsnitten 5.1 och 5.2. Av tredje stycket, som är nytt, följer att en vallokal ska vara tydligt avgränsad och även i övrigt lämpad för ändamålet så att väljaren inte hindras eller störs under röstningen. Kravet på tydlig avgränsning innebär att vallokalen måste inrättas så att lokalen är fysiskt avskärmad i förhållande till omgivande verksamheter. I bestämmelserna, som utformats i linje med Lagrådets synpunkter, slås även uttryckligen fast att en vallokal inte ska ha anknytning till en viss politisk sammanslutning och att den inte heller bör ha sådan anknytning till en viss religiös sammanslutning eller ett visst företag som kan påverka väljaren i samband med röstningen. vallokalen inte får förknippas med en viss politisk sammanslutning. innebär också att valnämnderna i möjligaste mån t.ex. bör undvika att Prop. 2013/14:124 använda församlingshem och liknande som vallokaler. en religiös sammanslutning eller ett företag ska vara av sådant slag att det finns fog för antagandet att anknytningen kan komma att påverka väljaren i samband med röstningen. Sådan anknytning kan finnas t.ex. om vallokalen har en sådan religiös prägel att vissa väljare kan antas avhålla sig från att rösta eller en lokal präglas av sin anknytning till en viss organisation på sådant sätt att anknytningen kan antas påverka väljaren i samband med själva valhandlingen. Vid bedömningen av om den angivna målsättningen för vallokaler vad gäller anknytning till en viss religiös sammanslutning eller till ett visst företag kan tillgodoses i ett enskilt fall måste valnämnderna göra en avvägning mot bl.a. intresset av att kunna erbjuda tillgänglighetsanpassade lokaler på lämpligt avstånd från väljarna. 22 § I val som gäller hela landet ska varje kommun se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som röstningslokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. En röstningslokal ska vara tydligt avgränsad och även i övrigt lämpad för ändamålet så att väljare inte hindras eller störs under röstningen. Den ska inte ha anknytning till en viss politisk sammanslutning och den bör inte ha sådan anknytning till en viss religiös sammanslutning eller till ett visst företag som kan påverka väljaren i samband med röstningen. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om röstningslokaler i val som gäller hela landet. Övervägandena finns i avsnitten 5.1, 5.2 och 6.1. Av första stycket, som i sak väsentligen motsvarar bestämmelsen i gällande 3 kap. 3 § tredje stycket, följer att det i val som gäller hela landet ska finnas lämpliga lokaler som kan användas som röstningslokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. Regleringen motsvarar den som gäller i fråga om vallokalernas utformning enligt 20 § första stycket. Enligt andra stycket ska en röstningslokal vara tydligt avgränsad och även i övrigt lämpad för ändamålet så att väljaren inte hindras eller störs under röstningen. Röstningslokalen ska inte ha anknytning till en viss politisk sammanslutning och den bör inte heller ha sådan anknytning till en viss religiös sammanslutning eller till ett visst företag som kan påverka väljaren i samband med röstningen. Regleringen motsvarar den som gäller i fråga om vallokalernas utformning enligt 20 § tredje stycket. Bestämmelsen har utformats i linje med Lagrådets synpunkter. 23 § Vid omval ska det i de kommuner som valet gäller finnas röstningslokaler enligt 22 §. I övriga kommuner ska det finnas minst en röstningslokal enligt 22 § som ger väljarna goda möjligheter att rösta. Kommuner som avses i andra stycket ska senast efter ett beslut om omval meddela den centrala valmyndigheten var och när röstning inom kommunen kan ske. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om röstningslokaler i omval. Övervägandena finns i avsnitt 7. Av första stycket följer att det i de kommuner som omvalet gäller ska finnas röstningslokaler i enlighet med bestämmelserna i 22 §. Det innebär att kommuner som omfattas av ett beslut om omval i princip är skyldiga att inrätta röstningslokaler för förtidsröstning som är tillgängliga för röstning i samma omfattning som i det ordinarie valet. Om ett omval hålls i ett landsting gäller skyldigheten enligt detta stycke alla de kommuner som hör till . Av andra stycket följer att det i kommuner som ligger utanför omvalsområdet ska finnas minst en röstningslokal i enlighet med bestämmelserna i 22 § som ger väljarna goda möjligheter att rösta. Vad som krävs för att väljarna ska anses ha goda möjligheter att rösta får bedömas från fall till fall och kan variera mellan skilda kommuner beroende på bl.a. kommunstorlek, befolkningstäthet och avstånd till det område som omvalet gäller. Enligt tredje stycket, som utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter, ska kommuner utanför omvalsområdet senast efter beslutet om omval meddela var och när röstmottagning inom kommunen kommer att ske. 24 § Kommunen bestämmer vilka dagar och tider en röstningslokal ska vara öppen för röstning. I varje kommun som valet gäller ska dock minst en röstningslokal vara öppen röstmottagning får ske i röstningslokaler som kommunen har anordnat. På valdagen ska minst en röstningslokal i varje kommun vara öppen för röstmottagning som enligt 21 § första stycket gäller för röstning i en vallokal. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om öppethållande av röstningslokaler som kommunen har inrättat. Övervägandena finns i avsnitt 6.1 och 7. Av första stycket, som utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter, följer att kommunen ska bestämma vilka dagar och tider en röstningslokal ska vara öppen för röstning. Valnämnderna har möjlighet att anpassa öppettiderna efter det behov som bedöms föreligga. En grundförutsättning är dock att det i varje kommun som valet gäller finns minst en röstningslokal som är öppen förtidsröstningen får ske. I övriga kommuner överlämnas det, under de i 23 § andra stycket angivna förutsättningarna, åt kommunerna att själva bedöma i vilken omfattning röstningslokaler som inrättas ska vara öppna för röstning. I andra stycket preciseras att röstningslokalerna på valdagen ska vara öppna i samma omfattning som vallokalerna. Det innebär att röstningslokalerna i val till och landstings- och kommunfullmäktige ska hållas öppna mellan kl. 8.00 och 20.00. I val till ska lokalerna hållas öppna mellan kl. 8.00 och 21.00. 25 § Den centrala valmyndigheten bestämmer, efter samråd med (), hos vilka svenska utlandsmyndigheter det ska finnas röstningslokaler. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om ansvaret att bestämma vilka utlandsmyndigheter som ska anordna förtidsröstning. Bestämmelsen motsvarar bestämmelsen i gällande 7 kap. 1 § Prop. 2013/14:124 andra stycket. 1 § Röstning äger rum på röstmottagningsställen. Väljare röstar i första hand i sin vallokal på valdagen. De kan också före eller under valdagen rösta i röstningslokaler som kommunerna eller utlandsmyndigheterna har inrättat. Väljare får dessutom i vissa fall lämna sina röster till av valnämnden särskilt förordnade röstmottagare (ambulerande röstmottagare) eller rösta genom bud eller brev. I paragrafen regleras på vilka ställen eller sätt som väljare kan rösta. Övervägandena finns i avsnitt 9.2. Ändringen innebär att sätten för röstning kompletteras med en möjlighet att lämna röster till ambulerande röstmottagare. Dessa röstmottagare förordnas särskilt av kommunen för att ta emot röster vid förtidsröstning som inte sker i för ändamålet särskilt inrättade lokaler. Sådana förordnanden beslutas i enlighet med regleringen i 3 kap. 5 §. Paragrafens gällande andra stycke placeras i en ny paragraf, 4 kap. 25 §. 3 § Väljare ska göra i ordning sina röster bakom en valskärm och därefter lämna valkuverten till röstmottagarna. Väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster, ska på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne vid röstningen. I paragrafen regleras hur röstning på ett röstmottagningsställe går till. Övervägandena finns i avsnitt 8.2. Andra stycket kompletteras med en bestämmelse som klargör att väljare som inte själva kan göra i ordning sina röster får ta hjälp vid röstningen inte bara av en röstmottagare utan även av någon annan person. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 3 a § Väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe får om de begär det lämna sina valsedlar till ambulerande röstmottagare. Vid röstmottagning enligt första stycket gäller i tillämpliga delar bestämmelserna om röstning och röstmottagning i detta kapitel och 8 kap. och bestämmelserna om röstmottagning i röstningslokal i 10 kap. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om ambulerande röstmottagare. Övervägandena finns i avsnitt 9.2. Av första stycket framgår att väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte kan ta sig till en val- eller röstningslokal på begäran ska få lämna sina röster till ambulerande röstmottagare. 2013/14:124 Av andra stycket, som har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter, framgår att förfarandet vid röstning genom ambulerande röstmottagare regleras av motsvarande bestämmelser som röstning som sker i en röstningslokal. Det innebär bl.a. att minst två röstmottagare måste närvara vid röstmottagningen och att röstmottagarna har en skyldighet att t.ex. tillhandahålla valsedlar och på begäran bistå väljaren vid röstningen.