prop · H2031d16 · 2014-10-23 00:00:00 — I området ingår verksamhet vid () och stödet till den regionala skyddsombudsverksamheten. Arbetsrättsområdet behandlar de arbetsrättsliga frågorna, utom den del som avser statlig arbetsrätt (utgiftsområde 2 avsnitt 5). I området ingår verksamhet vid Arbetsdomstolen (AD). Lönebildningsområdet avser insatser för en väl fungerande lönebildning och medling i arbetstvister. I området ingår () verksamhet, som bl.a. avser kostnader för medling, informationsarbete och statistikproduktion. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom område Arbetsliv 2:3 Internationella arbetsorganisationen () 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Utgifterna för arbetslivspolitiken 2015 beräknas öka i och med de satsningar regeringen föreslår. Inom området skapas även ett nytt anslag, anslag 2:5 Arbetslivspolitik. (se avsnitt 5.7). Målet för arbetslivspolitiken är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Mål för arbetslivspolitikens tre delområden Arbetsmiljö: En arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetet och tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Lönebildning: En lönebildning i samhällsekonomisk balans och arbetsfred. 5.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer för arbetsmiljön som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: –Antal dödsolyckor i arbetet. –Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro. –Antal anmälda arbetssjukdomar. –Anställda och ohälsa. –Krav och kontroll i arbetslivet, andel som inte kan koppla bort tankarna från arbetet när de är lediga och som har lågt handlingsutrymme. –Krav och kontroll i arbetslivet, andel sysselsatta med hög anspänning respektive aktiva jobb. –Andel av sjukfrånvaron som uppges bero på arbetsorsakade besvär. För att få en bredare bild av de psykosociala arbetsmiljöförhållandena redovisar regeringen en ny indikator om upplevda krav och kontroll i arbetet som AV tagit fram (se Diagram 5.8). Diagram 5.1 Antal dödsfall i arbetsolyckor 1998–2013 inträffade 33 dödsolyckor (25 arbetstagare och åtta egenföretagare) varav en var kvinna, vilket är en minskning med tolv dödsolyckor jämfört med året innan (se Diagram 5.1). Flest dödsolyckor bland förvärvsarbetande –2011 inträffade inom byggverksamhet, tillverkning samt jord- och skogsbruk, trädgård, jakt och fiske. skedde dock de flesta dödsolyckorna inom branschgrupperna tillverkning och landtransport. Antalet dödsolyckor bland egenföretagare visar en fortsatt nedåtgående trend. Diagram 5.2 Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro 1998–2013 Antal per 1 000 förvärvsarbetande Antalet arbetsolyckor som resulterat i sjukfrånvaro minskade kraftigt – 2009, främst bland män, men har ökat . Trots de uppgångar som kan observeras ligger frekvensen anmälda arbetsolyckor på en lägre nivå än (se Diagram 5.2). Bland kvinnor är det främst fallolyckor som har resulterat i anmälningar, medan det för män varit olyckor orsakade av stationära maskiner, handverktyg och fordon. Yngre män är överrepresenterade när det gäller arbetsolyckor. Diagram 5.3 Antal anmälda arbetssjukdomar 1998–2013 Antal per 1 000 förvärvsarbetande Källa: och (). Antalet anmälda arbetssjukdomar minskade kraftigt mellan 2003–2009. Nedgången i anmälningarna var för både kvinnor och män. Antal anmälningar har ökat , men nivån 2013 är trots detta endast drygt en tredjedel jämfört med (se Diagram 5.3). Ungefär hälften av sjukdomsanmälningarna orsakas av belastningsfaktorer. Diagram 5.4 Andel av sjukfrånvaron som uppges bero på arbetsorsakade besvär 1998–2014 Källa: och (). fram ökade den andel av sjukfrånvaron som uppgavs vara arbetsrelaterad. Därefter har denna andel kraftigt minskat. samlas dessa data in 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Sedan förra datainsamlingen gjordes 2012 har andelen som uppger att sjukfrånvaron beror på arbetsorsakade besvär ökat, där ökningen är störst för kvinnor (se Diagram 5.4). Diagram 5.5 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos kvinnor 1998–2012 Källa: och (). Diagram 5.6 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos män Källa: och (). Ovanstående två diagram illustrerar upplevda besvär avseende olika symptom hos förvärvsarbetande som kan ha en koppling till arbetslivet. Denna indikators data sträcker sig till 2012. Som framgår finns det skillnader mellan kvinnor (Diagram 5.5) och män (Diagram 5.6), då kvinnor i högre utsträckning än män upplever sig ha besvär i samtliga fall. Det märks en ökning av andelen män som ofta är trötta och som har värk i skuldror. För kvinnor är ökningen tydligast när det gäller sömnbesvär och värk i skuldror. Ängslan och oro minskar jämfört med föregående period både hos män och kvinnor. Viss försiktighet krävs vid tolkningen av variabeln 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Ofta trött då definitionen av den ändrats jämfört med föregående redovisning. Diagram 5.7 Andel sysselsatta som inte kan koppla bort tankarna från arbetet när man är ledig och som också har lågt handlingsutrymme –2013 Källa: och (). Indikatorn ovan (Diagram 5.7) är baserad på fyra olika frågor ur () arbetsmiljöundersökning som samlas in . Frågorna belyser olika aspekter av egenkontroll. Brist på inflytande eller egenkontroll är en faktor som kan bidra till stress. Kombinationen av höga krav och låg egenkontroll anses vara en väsentlig riskfaktor för ohälsa. Jämfört med män anger nästan dubbelt så många kvinnor att de har lågt handlingsutrymme och svårt att koppla bort tankarna från jobbet. Antalet kvinnor som ansåg sig ha denna situation ökade kraftigt under 1990- talet men uppgången bröts . kan en viss ökning utläsas, men den är inte signifikant, vare sig för kvinnor eller för män. Sedan förra mätningen 2011 har det dock skett en signifikant ökning för både kvinnor och män där de uppmätta talen nu är de högsta sedan mätningarna startade. Skillnaden mellan kvinnor och män är också den största som uppmäts och kvinnor står för den största ökningen av anmälda besvär. Diagram 5.8 Andel sysselsatta med hög anspänning respektive aktiva jobb 1989–2013 Män (hög anspänning) Kvinnor (hög anspänning) Män (aktiva jobb) Kvinnor (aktiva jobb) Källa: och (). Indikatorn som redovisas i Diagram 5.8 ovan har kopplingar till den föregående, men utgår från två index som utarbetats utifrån AV:s arbetsmiljöundersökning som samlas in . Ett kravindex mäter sysselsattas upplevda krav i arbetet och ett kontrollindex mäter sysselsattas upplevda kontroll i arbetet. Enligt den forskningsbaserade modell som indexen bygger på, den s.k. krav–kontrollmodellen3, finns fyra typer av jobb beroende på graden av krav och egenkontroll i arbetet. I Diagram 5.8 redovisas de som har hög anspänning i arbetet (höga krav och låg kontroll) och de som har aktiva jobb (höga krav och hög kontroll). Jobb med hög anspänning ökar risken för stress och arbetsrelaterad ohälsa. Personer med aktiva arbeten anses av vissa forskare ha bättre förutsättningar att hantera kraven, vilket även kan leda till lärande och utveckling i arbetet. Utvecklingen visar på en ökning av jobb med hög anspänning för både män och kvinnor, med en nedgång . Sedan senaste mätningen 2011 har andelen kvinnor som upplever hög anspänning ökat, medan andelen män som upplever hög anspänning legat relativt stabilt . Vad gäller andelen män som har aktiva jobb kan en nedåtgående trend skönjas , medan andelen kvinnor som har aktiva jobb legat relativt stabilt . 3 Karasek & , Healthy Work, 1990. () huvudsakliga uppgift är tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljölagen (1977:1160). AV meddelar också föreskrifter och allmänna råd med stöd av i första hand arbetsmiljölagen, ansvarar för genomförandet av ett antal EU-direktiv samt bedriver informations-, kommunikations- och analysverksamhet inom arbetsmiljöområdet. Vanligen inspekteras de arbetsplatser som bedöms vara riskutsatta, men myndigheten arbetar även med andra aktiviteter som berör särskilda områden eller branscher. Särskilda satsningar har bl.a. avsett kvinnors arbetsmiljö och skogsbruk. En omfattande inspektionsaktivitet mot grund- och gymnasieskolorna initierades 2013 i syfte att bidra till en god arbetsmiljö för både lärare och elever. Förrättningar används som samlingsnamn för de besök på arbetsplatser som sker för att genomföra inspektion, uppföljning, olycksfallsutredning, samverkan eller information. Av Tabell 5.2 framgår utvecklingen avseende antalet förrättningar respektive antalet inspektioner . Tabell 5.2 Antal förrättningar och inspektioner 2011–2013 Antalet förrättningar per inspektör ökade , främst beroende på effektivare inspektionsmetoder och mindre administrativt arbete. sjönk antalet förrättningar något till 135 per heltidsarbetande inspektör . Anledningen till nedgången i det totala antalet förrättningar och antalet förrättningar per inspektör är att flera projekt har krävt mer resurskrävande inspektionsmetoder. Antalet förelägganden och förbud minskade till 1 034, mot 1 167 . Av dessa har 68 överklagats. AV deltog i den Europeiska arbetsmiljöveckan, där årets tema (liksom föregående år) var Samverkan för att förebygga. AV kontaktade totalt 30 000 arbetsställen via brev med information och inspekterade sedan drygt 3 300, främst företag med färre än tio anställda. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 AV påbörjade fyra djupstudier av arbetsolyckor avseende lastning, lossning och lastsäkring inom transportsektorn. Målet med studierna är att söka och beskriva de bakomliggande orsakerna till en specifik olycka och föreslå åtgärder så att en liknande olycka inte sker igen. beslutade AV om fem nya författningar. Inga författningar upphävdes. AV har genomfört ett projekt för att införa sanktionsavgifter i myndighetens föreskrifter. Alla föreskrifter som har straffbestämmelser som skulle kunna ersättas med sanktionsavgifter har setts över. Utifrån framtagna kriterier och riktlinjer har 40 paragraftexter omarbetats. AV har inrättat ett register för utländska företag som utstationerar arbetstagare till . Registreringsskyldigheten började gälla och har ca 2 700 företag registrerat ett konto i registret och ca 20 000 arbetstagare finns anmälda. AV bedriver en aktiv marknadskontroll som fått genomslag både nationellt och internationellt. AV har fortsatt sitt arbete mot s.k. ”grå företag”. Det AV kallar de grå företagen är de som bryter mot arbetsmiljöregler och riskerar sina anställdas hälsa för att få konkurrensfördelar jämfört med seriösa företag. AV har dessutom kommit halvvägs i sitt fyraåriga handlingsprogram för systematiskt arbetsmiljöarbete (), vars syfte är att öka kunskaperna och förbättra tillämpningen av i arbetslivet. har AV tagit fram stöd- och informationsmaterial i samverkan med andra aktörer och två analysrapporter har producerats. AV har exempelvis uppmärksammat unga i arbete, bland annat genom en informationskampanj riktad mot denna målgrupp. Svarstjänsten besvarar allmänna frågor via telefon och mejl. har 48 500 frågor registrerats, vilket är en ökning jämfört med och . Nio nya kunskapssammanställningar togs fram inom olika områden. De behandlar bl.a. belastningsergonomi och genus, buller och hörselskador, arbetsmiljö för hyresarbetskraft samt systematiskt arbetsmiljöarbete. Som sektorsmyndighet har AV ett särskilt ansvar för att förverkliga regeringens funktionshinderspolitik. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 gänglighet beaktats i AV:s föreskrifts-, inspektions- och standardiseringsarbete. Regeringen beslutade (dnr. A2014/908/ARM) att ge Statskontoret i uppdrag att utföra en myndighetsanalys av Ar- betsmiljöverket. Analysen tar utgångspunkt i den myndighetsanalysmodell som Statskontoret redovisade till regeringen i rapporten för myndighetsanalyser (Fi2007/8016). Uppdraget redovisades till () och bereds . Skyddsombuden är en viktig del av det svenska arbetsmiljösystemet. De regionala skyddsombudens uppgift är att aktivera och vara ett stöd för arbetstagarsidan i det lokala arbetsmiljöarbetet, främst på mindre arbetsställen där det saknas skyddskommittéer. Staten ger ett bidrag till den regionala skyddsombudsverksamheten. innehåller redovisningen av den regionala skyddsombudsverksamheten följande nio mätbara prestationer: –Antal regionala skyddsombud. –Antal årsarbetskrafter regionala skyddsombud. –Antal besökta arbetsställen. –Antal besök på arbetsställen och dess huvudsakliga inriktning. –Rådgivning per telefon och e-post. –Utbildning internt. –Utbildning externt. –Totalkostnad och bidrag. Direktiv om elektromagnetiska fält och rådets direktiv /35/EU om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikalisk agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (20:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv /391/EEG) och om upphävande av direktiv /40/EG antogs . Direktivet är ett minimidirektiv och innehåller regler om arbetsgivarens skyldighet att kartlägga arbetstagarnas exponering, göra en riskbedömning och vidta åtgärder för att minimera arbetstagarnas exponering för elektromagnetiska fält samt regler om information och utbildning av arbetstagare, arbetstagarnas medverkan, sanktioner och om hälsokontroller. Genomförandefristen i direktivet är . arbetar med att införliva direktivet i sina föreskrifter. Europeiska kommissionen presenterade meddelandet om ett strategiskt ramverk för hälsa och säkerhet i arbetslivet 2014–2020 (se även Faktapromemoria 2013/14:FPM98). I meddelandet beskriver kommissionen först bakgrunden till att man nu tagit fram ett nytt strategiskt ramverk; det har funnits arbetsmiljöstrategier på EU-nivå och den demografiska utvecklingen leder till att fler måste jobba längre, vilket förutsätter ett större fokus på en arbetsmiljö som skapar ett inkluderande arbetsliv. är det viktigt att små och medelstora företag får nödvändig hjälp att följa arbetsmiljölagstiftningen och att regelverket förenklas i den mån det är lämpligt. Kommissionen fokuserar också på behovet av att hantera nya och existerande arbetsmiljörisker för att förebygga arbetsrelaterad sjukdom och skada. överlämnades skrivelsen En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell 2009/10:248). 2010/11:187). A2014/907/ARM) att ge Statskontoret i uppdrag att utvärdera den nationella handlingsplanen för arbetsmiljöpolitiken 2010–2015. Ge- nomförandet av uppdraget ska ske i samråd med , , andra relevanta myndigheter och arbetsmarknadens parter. Uppdraget ska redovisas till () . () gavs i uppdrag att utveckla och genomföra särskilda aktiviteter för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsrelaterade problem. Uppdraget pågår –2014. För genomförande av uppdraget har totalt avsatts från anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. På myndighetens webbplats finns samlad information om projektets olika aktiviteter. Nya regler om sanktioner i arbetsmiljölagen och arbetstidslagarna antog propositionen Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna (prop. 2012/13:143, bet. 2012/13:AU11, rskr. 2012/13:284) och lagändringarna trädde i kraft . Genom ändringarna i arbetsmiljölagen (1977:1160) kommer sanktionsavgifter i AV:s föreskrifter i stor utsträckning ersätta straffsanktioner för att få ett effektivare sanktionssystem. På arbetstidsområdet har ändringar genomförts i arbetstidslagen (1982:673), lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete, lagen (2005:426) om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget och lagen (2008:475) om kör- och vilotid vid internationell järnvägstrafik. AV fick i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa genomförandet av sanktionsreformen. Uppdraget redovisades till () och bereds . Nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv har AV på den förra regeringens initiativ inrättat en nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv. Coacher över tröskeln – försöksverksamhet för minskat utanförskap och bättre psykosocial arbetsmiljö I samband med budgetpropositionerna , 2012 och 2013 gavs Arbetsförmedlingen och i uppdrag att tillsammans genomföra en försöksverksamhet med coacher över tröskeln, dvs. upphandlade kompletterande aktörer med särskild arbetsmiljökompetens till stöd för både arbetstagare och arbetsgivare. Försöksverksamheten har genomförts – 2013 och är nu avslutad. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 endast ett fåtal arbetssökande tagit del av tjänsten. Det låga utnyttjandet anges i rapporten bero på tjänstens utformning och på att Arbetsförmedlingen i stället använt andra alternativa tjänster och insatser. Antalet dödsolyckor har fortsatt minska och nivån är den lägsta som uppmätts. I motsats till detta har dock antalet anmälda arbetsskador (olyckor och sjukdomar) ökat . Arbetsolyckor med sjukfrånvaro liksom arbetssjukdomar har tidigare haft en nedåtgående trend . har dock antalet anmälningar ökat för såväl arbetsolyckor med sjukfrånvaro och för arbetssjukdomar. Detta gäller även i förhållande till hur många som arbetar, vilket indikerar ett trendbrott. För kvinnor har fall varit den vanligaste olycksorsaken, medan för män har olyckor orsakade av maskiner, handverktyg och fordon dominerat. När det gäller arbetssjukdomar svarar belastningsskador för ungefär hälften av anmälningarna. Därnäst dominerande orsak är organisatoriska och sociala faktorer, vilka också ökat . Drygt var fjärde anmälan om arbetssjukdom uppges vara orsakad av organisatoriska eller sociala faktorer, dvs. den psykosociala arbetsmiljön. Det handlar ofta om alltför mycket arbete eller för hög arbetstakt, samt om problem i relationerna på arbetsplatsen. En tredjedel av den totala ökningen av anmälda arbetssjukdomar återfinns inom sektorerna vård och omsorg samt sociala tjänster, där kvinnors anmälningar ökar mest (Arbetsmiljöstatistisk rapport 2014:1). En kunskapsöversikt från AV visar att anställda inom sektorerna hälso- och sjukvård samt inom omsorg löper högre risk än andra att drabbas av arbetsrelaterad hjärt- och kärlsjukdom på grund av bristande psykosocial arbetsmiljö (, rapport 2012:9). Orsakerna till ökningen av anmälda arbetssjukdomar och skillnaderna mellan kvinnor och män återspeglas även i sjuktalen. Antalet personer med sjukpenning ökar och en stor del av denna ökning beror på att fler kvinnor är sjukskrivna på grund av psykiska diagnoser. () har gjort två forskningssammanställningar som visar att den psykosociala arbetsmiljön har betydelse 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 för sömnstörningar och för utvecklandet av symtom på depression och utmattningssyndrom (SBU rapport 216 och 223). En arbetsmiljöpåverkan av psykosocial art kan således ha negativa hälsoeffekter som inte visar sig förrän efter en längre tids exponering, vilket gör det mer svårbedömt vilka generella konsekvenser en dålig psykosocial arbetsmiljö kan leda till. SBU slår också fast att det inte är några skillnader mellan kvinnors och mäns reaktioner på en belastande psykosocial arbetsmiljö. Samma slutsatser dras även i en kunskapssammanställning AV låtit göra, som belyst forskningsläget mer generellt ur ett ergonomiskt perspektiv (, rapport 2013:9). presenterade AV sin rapport betsmiljön 2013 som bygger på data som samlas in (Arbetsmiljöstatistisk rapport, 2014:3). Det är i den yngre åldersgruppen (16– ) som de flesta och största skillnaderna finns jämfört med . Enligt rapporten har de yngre männens arbetsmiljöförhållanden förbättrats, medan arbetsmiljön för unga kvinnor har försämrats. Vad gäller upplevda besvär har andelen unga kvinnor med värk ökat mest. Unga kvinnor känner sig också i större utsträckning uttröttade i kroppen, håglösa, har svårt att sova på grund av tankar på jobbet och olust att gå till arbetet. Ett positivt resultat är dock att både kvinnor och män i högre grad jämfört med äldre anger att de får stöd från arbetskamrater och att arbetet även ger fler möjligheter att lära nytt och utvecklas i arbetet. Detsamma gäller uppskattning både av chefer och andra personer som till exempel arbetskamrater, patienter, kunder, klienter och elever. Det samlade kunskapsläget visar att arbetsmiljöeffekter är könsneutrala och har sina förklaringar i en könsuppdelad arbetsmarknad, arbetsförhållanden, arbetets organisering och liknande. Förändringar i samhället och på arbetsmarknaden kommer också att ställa arbetsmiljöarbetet inför andra utmaningar. Den demografiska utmaningen med behov av ett förlängt arbetsliv är i detta sammanhang central. 5.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande resultatindikatorer redovisas inom arbetsrättens område: –Tidsbegränsad anställning. Den vanligen arbetade tiden för heltidsarbetande kvinnor och män uppgick , vilket är oförändrat jämfört med . Vanligen arbetad tid för heltidsarbetande avser den tid som heltidsarbetande personer (mer än 34 timmars arbetstid) uppger att de arbetar en vanlig vecka. Den faktiskt arbetade tiden är lägre än den vanligen arbetade tiden, framför allt för kvinnor. Det beror på att den mäts för alla i arbete oavsett arbetstid. Till följd av att det är fler kvinnor än män som arbetar deltid är därmed den faktiskt arbetade tiden betydligt lägre för kvinnor än för män (se Diagram 5.9). uppgick den faktiskt arbetade tiden till i genomsnitt för kvinnor och för män, vilket är i stort sett oförändrat jämfört med . Faktisk arbetad tid beräknas bland sysselsatta som är i arbete, dvs. som inte av någon anledning är frånvarande från arbetet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 5.9 Veckoarbetstid (15–) 2013 Vanligen arbetad tid för Faktisk arbetad tid för personer i arbete Källa: (). Eftersom män arbetar heltid i större utsträckning än kvinnor representerar diagrammet för vanligen arbetad tid för heltidsarbetande betydligt färre kvinnor än män. Den faktiskt arbetade tiden är den tid personerna arbetade under SCB:s mätvecka, oavsett vad deras vanligen arbetade tid är. I gruppen ingår både heltids- och deltidsarbetande. Av samtliga anställda kvinnor arbetade deltid jämfört med av samtliga anställda män. minskade andelen deltidsarbetande kvinnor med en procentenhet jämfört med medan andelen deltidsarbetande män ökade med en halv procentenhet. Totalt arbetade av samtliga anställda deltid , vilket är i nivå med föregående år (se Tabell 5.3). Tabell 5.3 Deltidsarbete (15–), 2010–2013 Andel deltidsarbete i procent av samtliga anställda Källa: (). Anm. Deltidsarbete definieras som arbete upp till och med . Kvinnor har i större omfattning än män tidsbegränsade anställningar (se Tabell 5.4). har andelen av både kvinnor och män med tidsbegränsad anställning ökat jämfört med föregående år. Tabell 5.4 Tidsbegränsad anställning (15–), 2010– 2013 Andel anställda som har tidsbegränsad anställning i procent av samtliga anställda Källa: (). antogs och rådets direktiv /50/EU om minimikrav för ökad rörlighet för arbetstagare genom förbättrade villkor för intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter. Direktivet syftar till att underlätta arbetstagares fria rörlighet, och rörligheten över huvud taget på arbetsmarknaden, genom att minska de hinder som kan följa av hur tjänstepensionssystem är utformade. Direktivet ska vara genomfört . Rådsrekommendation om kvalitetskriterier i praktikprogram Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram. Syftet med förslaget var att öka tillgången på praktikplatser av hög kvalitet, för att öka ungdomars möjlighet att få ett arbete. Enligt kommissionen syftar förslaget även till att underlätta ungdomars rörlighet inom EU. Förslaget antogs vid (2014/C 88/01 i Europeiska unionens officiella tidning).