prop · H103127 · 2014-03-25 00:00:00 — avstyrker förslaget och anser att lovfriheten bör begränsas till att enbart innefatta inglasade uterum eller andra lättare tillbyggnader som inte medför ingrepp eller utökning av klimatskalet, där den lovfria arean bör utökas . anser att förslaget är oklart, bl.a. när byggrätt saknas eller det sker på mark som inte får bebyggas. anser att det är positivt att åtgärder av enklare karaktär undantas från krav på bygglov, men att dessa lättnader inte bör gälla inom känsliga miljöer där bebyggelse omfattas av varsamhets- och skyddsbestämmelser. Vidare finns en risk att den enskilde gör tolkningar av vad som inte kräver lov och att denne vidtar åtgärder som egentligen omfattas av lovplikt. kommun anser att författningsförslaget har sådana brister att det inte kan ligga till grund för lagstiftning samt att undantag från krav på bygglov endast bör gälla sådana åtgärder där återställande eller ändring inte medför en alltför kännbar ekonomisk förlust för fastighetsägaren och där risken för ingripande i efterhand är liten. Någon begränsning av hur många tillbyggnader som kan utföras utan krav på bygglov har inte reglerats. Människors hälsa och säkerhet måste tillgodoses – att byggherren själv ska svara för brandsäkerhet och utrymningsfrågor är inte rimligt. Föreslagna åtgärder måste åtminstone vara anmälningspliktiga för att tillgodose skydd avseende brand och utrymning. håller inte med om förslaget att det generellt ska vara bygglovsbefriat att göra en högst tillbygg- nad, bl.a. eftersom det inte är klarlagt om fastighetsägaren får göra det oavsett om byggrätt för tillbyggnaden finns eller inte. Listan med bygglovsbefriade åtgärder bör dock kunna utökas, t.ex. med altaner, vissa murar och plank och utbyggnader av inglasade uterum. delar inte utredningens bedömning att fler bygglovsbefriade åtgärder skulle medföra en stor avlastning. Redan dagens bygglovsbefriade åtgärder är otydliga och allmänheten har ofta frågor kring hur de ska tolkas. Mer troligt är att en utökad lista tvärt om kommer att innebära att antalet frågor till ökar kraftigt. En tillbyggnad torde ofta beröra byggnadens bärande delar och kräva en anmälan enligt plan- och byggförordningen (2011:338), PBF. kommun påpekar att dagens regler om teknisk kontroll är en viktig funktion för att upprätthålla kvaliteten i byggandet. Förslaget behöver kompletteras med en bestämmelse som anger att reglerna om start- och slutbesked och kontrollplan ska gälla även i de fall byggande sker utan bygglov. anser att förslaget kommer att leda till mindre ändamålsenliga tillbyggnader då tolkningsföreträdet ligger hos fastighetsägaren. kommun anser att fler frågor uppstår i det fall en tillbyggnad av huvudbyggnaden tillåts – inte minst i ekonomiskt hänseende, energieffektivitet osv. – än om det handlar om motsvarande yta för ett uthus. anser att förslaget inte ska genomföras och att en tillbyggnad måste prövas genom ett bygglov så att det som ska byggas inte strider mot detaljplan, får en lämplig utformning, uppfyller tekniska krav, m.m. Kommuner och Landsting anser att det är tveksamt att de åtgärder som listas i förslaget skulle vara de mest lämpliga för undantag från krav på bygglov. Så länge samhällets krav på användbarhet, tillgänglighet och tekniska egenskaper för bostäder är generella måste de gälla alla bostäder. Lättnader i den tekniska kontrollen för enkla åtgärder bör övervägas som ett komplement till bygglovsbefrielse. Sådana lättnader skulle underlätta för den sökande och minska handläggningskravet på kommunen. avråder från att genomföra förslaget som kan medföra allvarliga förvanskningar av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse och få förödande konsekvenser, både för enskilda byggnader såväl som helhetsmiljöer. Åtgärderna bör alltid prövas i en bygglovsprocess. Möjligheter till ingripande i efterhand finns men är tungrodda att tillämpa och prioriteras ned i konkurrens med andra angelägna arbetsuppgifter. delar uppfattningen att förslaget att slopa bygglovsplikten för tillbyggnader riskerar att få förödande konsekvenser på kulturmiljöer. i län tillstyrker att ytterligare åtgärder undantas från bygglovsplikt eftersom detta kan leda till att reglerna blir tydligare och att byggnadsnämnderna och överinstanserna avlastas. Flera länsstyrelser, bl.a. i anser att de åtgärder som utredningen föreslår behöver preciseras och konsekvensbeskrivas innan de genomförs. och , juridiska fakultetsnämnden, anser att förslaget att fler åtgärder kan befrias från kravet på bygglov är bra. kommun tillstyrker i huvudsak förslaget och anser att det innebär färre ärenden och därmed ökade resurser för hantering av mer komplicerade frågor, men påpekar att en viktig frågeställning är hur ytterligare prövningsbefrielse kommer att påverka 2013/14:127 arkitekturen. Kommunen anser dock att undantaget från krav på bygglov inte bör avse sammanbyggda småhus eller kedjehus/radhus eftersom åtgärderna kommer att påverka grannarna. kommun tillstyrker förslaget att lovbefria tillbyggnader, men anser att det generella undantag som omnämns i utredningen behöver kompletteras till att även gälla riksintresset för totalförsvaret. Kommunen anser även att en diskussion bör föras kring hur den gestaltningsmässiga utformningen tas om hand, t.ex. bygglovsbefriade tillbyggnader för rad- och parhus. Byggherrarna och tillstyrker förslaget, men förbundet konstaterar att lagtexten inte riktigt verkar överensstämma med allmän- och specialmotiveringen. Tekniska högskolan ifrågasätter om kommunen inte ska kunna utöka bygglovsplikten inom områden som utgör en värdefull miljö. i och avstyrker förslaget av denna anledning. Skälen för regeringens förslag och bedömning föreslog i sitt slutbetänkande att listan med sådana åtgärder som normalt inte kräver bygglov bör kunna utökas (SOU 2013:34 s. 272–273). Enligt utredningen har en utökning av listan ingen direkt betydelse för att påverka bostadsbyggandet i landet, men en utökning skulle innebära en avlastning för byggnadsnämnderna och rättsväsendet i övrigt. Dessa instanser kan i stället använda resurserna åt sådana prövningar som har större betydelse utifrån samhällets perspektiv. Utredningen föreslog bl.a. att undantagen i 9 kap. 4 § PBL ska utökas till att även omfatta en liten tillbyggnad på högst , om den inte placeras närmare gränsen än . Prövningen bör inte omfatta fler åtgärder än vad som är nödvändigt för att säkerställa samhällets intressen Som regeringen har redovisat i avsnitt bör 5.2 bör kraven på bygglov enligt regeringens uppfattning inte omfatta fler åtgärder än vad som är nödvändigt för att säkerställa samhällets och grannars intressen, t.ex. i fråga om kulturmiljöhänsyn, tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, trafiksäkerhet och krav på brandskydd. I detta ligger även att undantagen från kraven på bygglov bör utformas så att risken för allvarliga byggfel begränsas, eftersom ett byggfel kan medföra onödiga kostnader för såväl samhället som den enskilde. Mot denna bakgrund har regeringen ansett att det finns förutsättningar för att utöka antalet åtgärder som kan vidtas utan krav på bygglov. Enkla tillbyggnader till en- och tvåbostadshus kan göras utan bygglov förslag innebär bl.a. att det inte ska krävas bygglov för att göra en liten tillbyggnad på högst . På samma sätt som gäller för t.ex. friggebodar skulle tillbyggnaden få placeras närmare gränsen än endast om de grannar som berörs medger det. Som förslaget är utformat finns ingen gräns för hur många sådana tillbyggnader som skulle kunna ske på en viss tomt, och en tillbyggnad skulle inte heller vara begränsad till enbart en- och tvåbostadshus utan skulle även kunna ske utan bygglov på uthus, garage och andra små byggnader i anslutning till en- och tvåbostadshus. Regeringen anser att huvuddragen i förslag är bra när det gäller förslaget att göra det möjligt att utan krav på bygglov göra en tillbyggnad på högst . Mot bakgrund av synpunkterna från remissinstanserna anser regeringen emellertid att förslaget behöver justeras i några avseenden. Enligt regeringens uppfattning bör undantaget från kravet på bygglov när det gäller tillbyggnader endast omfatta en- och tvåbostadshus. Det finns även skäl att begränsa antalet tillbyggnader som kan komma i fråga till en, som flera remissinstanser har framfört. Det bör med andra ord inte vara möjligt att med stöd av bestämmelsen göra ytterligare en tillbyggnad om utan krav på bygglov. Ytterligare tillbyggnader kan dock ske utan krav på bygglov om kommunen genom en bestämmelse i en detaljplan har undantagit ytterligare tillbyggnader från krav på bygglov (jfr 9 kap. 7 § PBL) eller om tillbyggnaderna sammantaget utgör en sådan liten tillbyggnad till ett en- eller tvåbostadshus utanför detaljplan som inte heller vidtas inom ett område med sammanhållen bebyggelse där bygglov behövs med hänsyn till omfattningen av byggnadsverk i bebyggelsen (jfr 9 kap. 6 § PBL). Storleksbegränsningen avser bruttoarea (jfr definitionen av bruttoarea i svensk standard, SS 21054:2009). En tillbyggnad bör kunna uppföras i flera plan. När det gäller tillbyggnad på höjden påpekar dock Lagrådet att den föreslagna lagtexten inte hindrar att en tillbyggnad görs t.ex. i form av ett utsiktstorn ovanpå ett befintligt hus. Mot bakgrund av Lagrådets påpekande anser regeringen att lagtexten bör formuleras så att det tydligt framgår att de tillbyggnader som avses inte får göras högre än det befintliga bostadshuset. Tillbyggnadens nockhöjd får således inte överstiga det befintliga bostadshusets nockhöjd. Lagrådet noterar också att det inte framgår om en tillbyggnad ska kunna förses med källare. Regeringen gör bedömningen att detta bör vara möjligt om det anses som lämpligt bl.a. utifrån ett geotekniskt perspektiv. I den mån källaren räknas in i bruttoarean ska den förstås också räknas in i den yta som får byggas till utan krav på bygglov. Tillbyggnader till uthus, garage och andra små byggnader bör enligt regeringens uppfattning inte omfattas av undantaget, bl.a. eftersom bebyggelsen i sådana fall – givet regeringens övriga förslag i denna proposition – kan bli olämpligt omfattande i förhållande till andra intressen. När det gäller s.k. friggebodar innebär den nuvarande ordningen att dessa som huvudregel kan placeras utan hänsyn till eventuella begränsningar i en detaljplan, så till vida kommunen inte har infört krav på bygglov i detaljplanen. Regeringen anser att denna ordning i huvudsak även bör gälla för sådana tillbyggnader som bör kunna uppföras utan krav på bygglov. För byggnader och bebyggelseområden som är särskilt värdefulla bör krav på bygglov gälla även i fortsättningen för yttre ändringar Utredningen föreslog bl.a. att sådana områden som skyddas med särskilda bestämmelser i en detaljplan eller som är utpekat som riksintresse för kulturmiljövården inte bör omfattas av undantag från krav på bygglov. Detta framgick emellertid inte uttryckligen av utredningens författningsförslag. Flera remissinstanser har uttryckt oro för att fler undantag från kravet på bygglov skulle kunna leda till negativa konsekvenser för bl.a. kulturhistoriskt värdefulla miljöer. En av anledningarna är att det kan vara svårt eller till och med omöjligt att i efterhand rätta till en åtgärd som innebär en förvanskning av en byggnad. Som framgår av avsnitt 5.2 anser regeringen att det tänkta undantaget från kravet på bygglov för att göra en komplementbyggnad eller komplementbostadshus inte bör gälla sådana särskilt värdefulla bebyggelseområden som avses i 8 kap. 13 § PBL, i syfte att förhindra att värdefulla områden förvanskas. Motsvarande bedömning bör enligt regeringens uppfattning även gälla i fråga om möjligheten att släppa på kravet på bygglov när det gäller tillbyggnader. Detta undantag bör inte enbart gälla sådana bebyggelseområden som är särskilt värdefulla utan även om den berörda byggnaden är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. I områden som utgör en värdefull miljö har kommunen möjlighet att i detaljplan införa krav på bygglov även för s.k. friggebodar. Enligt regeringens bedömning är det rimligt att denna möjlighet införs även vad gäller de tillbyggnader som föreslås vara undantagna från kravet på bygglov. Anledningen till detta är att sådana åtgärder kan antas få en motsvarande påverkan på ett områdes karaktär som friggebodarna. Fortsatt krav på bygglov inom riksintresseområden för totalförsvaret kommun har föreslagit att undantagen från krav på bygglov för tillbyggnad bör kompletteras att även gälla områden av riksintresse för totalförsvaret. Regeringen delar denna bedömning. Tillbyggnad kan i praktiken vara ett led i omvandling av ett fritidshus till permanentboende och därmed bidra till ökat antal boende i ett område. Det kan också utgöra en förutsättning för inredning av ytterligare en bostad i ett enbostadshus (se vidare avsnitt 6.3). För att inte påverka viktiga försvarsintressen gör regeringen bedömningen att bestämmelserna om undantag från kravet på bygglov för små tillbyggnader inte bör gälla inom eller i anslutning till områden som är av riksintresse för totalförsvaret enligt 3 kap. 9 § andra stycket och som avser flygplatser och övnings- eller skjutfält. Se vidare avsnitt 5.2. Regeringen anser att det bör göras en anmälan till Även om en åtgärd inte kräver bygglov kan det finnas krav på anmälan (9 kap. 16 § PBL). Bl.a. krävs enligt PBF en anmälan för sådana ändringar som väsentligt påverkar brandskyddet, ändringar av en byggnad, om ändringen innebär att konstruktionen av byggnadens bärande delar berörs eller byggnadens planlösning påverkas avsevärt, eller för åtgärder som avser en installation eller väsentlig ändring av bl.a. anordningar för ventilation i byggnader. Redan av nu gällande Prop. 2013/14:127 bestämmelser följer att det ofta krävs en anmälan för att göra en tillbyggnad, även om kommunen kan ha upphävt kravet på bygglov genom en bestämmelse i detaljplanen (4 kap. 15 § jämförd med 9 kap. 7§ PBL). Flera remissinstanser har uttryckt oro för att ett undantag från kravet på bygglov skulle kunna leda till att tillkommande bostäder blir olämpliga i förhållande till flera tekniska egenskapskrav. Några remissinstanser har framfört att det åtminstone bör krävas en anmälan. Som anför i sin rapport 2013:35 är det lämpligt att sådana komplementbostadshus m.m. som föreslås kunna uppföras utan krav på bygglov ändå anmäls till i syfte att säkerställa vissa väsentliga samhällskrav. Regeringen delar denna uppfattning och bedömer att motsvarande resonemang även bör kunna tillämpas i fråga om sådana tillbyggnader som det nu är frågan om. Ett krav på anmälan bör även minska riskerna väsentligt till att får anledning att ingripa med tillsyn i ett senare skede. Lagrådet anser att den föreslagna anmälningsplikten är av sådan betydelse för enskilda att den bör framgå av PBL. Regeringen noterar att det i samband med utarbetandet av nya PBL och PBF bedömdes att anmälningsplikt bör regleras på förordningsnivå i stället för på lagnivå. Samma bedömning gjordes när det gällde bygglovsplikt avseende sådana byggnadsverk som inte är byggnader. Avsikten var att i så stor utsträckning som det ansågs lämpligt minska detaljregleringen i PBL. Utgångspunkten i föreliggande lagstiftningsarbete har varit att följa samma princip och hålla regelverket konsekvent. Regeringen bedömer därför att anmälningsplikt även för tillbyggnad av en- och tvåbostadshus bör regleras på förordningsnivå och inte i lag. Vilka krav som bör bedöma inför beslut om startbesked behandlas närmare i avsnitt 8. Undantaget från kravet på bygglov befriar inte från krav i andra lagar Som har redovisats i avsnitt 5.2 omfattas en åtgärd utan krav på bygglov inte bara av reglerna i PBL. Den omständigheten att en åtgärd undantas från kravet på bygglov utesluter inte att det kan finnas krav på tillstånd eller dispenser enligt annan lagstiftning, t.ex. i fråga om strandskydd enligt eller när det gäller avstånd till vägområdet enligt väglagen. Om bedömer att den åtgärd som anmälan avser kräver tillstånd eller dispens m.m. enligt annan lag ska en upplysning om detta förhållande lämnas i samband med nämndens beslut om startbesked, i den mån en sådan upplysning behövs (jfr 10 kap. 24 § 5 PBL). 6.2Maximalt två takkupor utan krav på bygglov Regeringens förslag: För ett en- eller tvåbostadshus ska undantag från krav på bygglov gälla för att bygga högst två takkupor. Finns det redan en takkupa får undantaget från krav på bygglov avse endast en Undantaget från krav på bygglov ska inte gälla bostadshus som 2013/14:127 redan är försedda med två eller flera takkupor. Takkuporna ska få uppta högst halva takfallet. Takkuporna ska inte få innebära ingrepp i den bärande konstruktionen. Krav på bygglov för dessa takkupor ska dock fortfarande gälla dels om kommunen har bestämt detta i en detaljplan, dels om takkuporna ska göras på en byggnad som från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt är särskilt värdefull eller ingår i ett sådant bebyggelseområde. Krav på bygglov ska också gälla om takkupor ska byggas på ett komplementbostadshus. Regeringens bedömning: Byggande av sådana takkupor som föreslås vara undantagna från krav på bygglov bör inte kräva anmälan. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslog att det skulle vara möjligt att göra högst två takkupor på ett en- eller tvåbostadshus m.m. utan krav på bygglov, förutsatt att takkuporna upptar maximalt halva takfallet och inte heller innebär ett ingrepp i den bärande konstruktionen (SOU 2013:34 s. 273). Detta motsvarar med smärre språkliga förändringar regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har uttalat sig i frågan avstyrker förslaget om ytterligare bygglovsbefriade åtgärder, huvudsakligen med hänsyn till författningstekniska brister i förslaget eller att de åtgärder som föreslås är olämpliga att undanta från krav på bygglov. (Mark- och ) anser att förslaget kan genomföras under förutsättning att konsekvenserna utreds ytterligare. Fastighetsägarna har inga invändningar i sak mot föreslagna ytterligare bygglovsbefriade åtgärder för en- och tvåbostadshus. (mark- och miljödomstolen) tillstyrker att krav på bygglov tas bort för takkupor, men att förslaget bör förtydligas avseende hur en takkupas bredd påverkar byggnadshöjden. (mark- och miljödomstolen) påpekar att allmänmotiveringen anger att undantagen från krav på bygglov inte bör gälla för områden som skyddas i en detaljplan eller som är av riksintresse för kulturmiljövården, men att detta undantag inte återfinns i författningsförslaget. påpekar att lovbefrielsen för en- och tvåbostadshus inte enbart omfattar grupphus- och förortsområden. Många värdefulla kulturmiljöer utgörs av en- och tvåbostadshus, bl.a. ett antal byggnader i i . I sådana miljöer kan det föreslagna undantaget från krav på bygglov få drastiska konsekvenser. framhåller att takkupor kan påverka en energiförbrukning i hög grad och att det är viktigt att det tekniska egenskapskravet på energihushållning och värmeisolering säkerställs i den tillbyggda delen. avstyrker förslaget eftersom takkupor kan innebära en förvanskning av miljöer, i synnerhet om de är placerade mot gatan. Åtgärderna bör även i fortsättningen avgöras med hänsyn och varsamhet till befintlig bebyggelse. i anser att det är viktigt att bl.a. krav på energiåtgång uppfylls. Förslaget om att befria takkupor från bygglov kan leda till att byggnader förvanskas och att krav på utrymning och brandsäkerhet inte uppfylls. befarar att kommunernas resurser för tillsyn i efterhand sannolikt behöver utökas och att förslaget riskerar att få negativa konsekvenser för bebyggelsens arkitektoniska och byggnadstekniska kvalitet. i avstyrker förslaget, bl.a. eftersom många åtgärder ändå kommer att vara anmälningspliktiga vilket innebär att det inte blir någon större skillnad mot . är kritisk till att utöka listan med bygglovsbefriade åtgärder, eftersom en utökning av dessa skapar en del praktiska problem kring bl.a. bevis om åtgärdernas tillkomst samt hur tillsyn ska bedrivas. anser att en takkupa innebär ökade laster på taket och att det är svårt att se att ett sådant ingrepp inte skulle vara ett ingrepp i den bärande konstruktionen. Kommunen föreslår att reglerna för beräkning av byggnadshöjd ändras, så att de takkupor som avses i förslaget inte påverkar beräkningen av byggnadshöjden. anser att förslaget att bygga en eller två mindre takkupor är oklart, t.ex. om det avser varje sida av taket eller totalt samt om detta är möjligt om gällande detaljplan förbjuder inredning av vind. anser att det inte bör vara möjligt att bygga takkupor ut till vägglivet utan krav på bygglov. anser att det är positivt att åtgärder av enklare karaktär undantas från krav på bygglov, men att dessa lättnader inte bör gälla inom känsliga miljöer där bebyggelse omfattas av varsamhets- och skyddsbestämmelser. Vidare finns en risk att den enskilde gör tolkningar av vad som inte kräver lov och att denne vidtar åtgärder som egentligen omfattas av lovplikt. kommun anser att författningsförslaget har sådana brister att det inte kan ligga till grund för lagstiftning samt att undantag från krav på bygglov endast bör gälla sådana åtgärder där återställande eller ändring inte medför en alltför kännbar ekonomisk förlust för fastighetsägaren och där risken för ingripande i efterhand är liten. Det är ologiskt att en så pass omfattande åtgärd som takkupor inte skulle kräva bygglov medan andra förändringar såsom takfönster m.m. kräver bygglov. Föreslagna åtgärder måste åtminstone vara anmälningspliktiga för att tillgodose skydd avseende brand och utrymning. delar inte utredningens bedömning att fler bygglovsbefriade åtgärder skulle medföra en stor avlastning. Redan dagens bygglovsbefriade åtgärder är otydliga och allmänheten har ofta frågor kring hur de ska tolkas. Mer troligt är att en utökad lista tvärt om kommer att innebära att antalet frågor till ökar stort. Takkupor kan vara svåra att bedöma om de kräver anmälan eller inte, bl.a. eftersom nya takkupor kan innebära att en vind kan användas som bostadsutrymme och då behöver möjligheten till utrymning vid brand bevakas. kommun påpekar att dagens regler om teknisk kontroll har en viktig funktion för att upprätthålla kvaliteten i byggandet. anser att slopad lovplikt för takkupor får anses vara ett storstadsproblem. Kommuner och Landsting anser att det är tveksamt att de åtgärder som listas i förslaget skulle vara de mest lämpliga för undantag från krav på bygglov. Lättnader i den tekniska kontrollen för enkla åtgärder bör övervägas som ett komplement till bygglovsbefrielse. Sådana lättnader skulle underlätta för den sökande och minska handläggningskravet på kommunen. avråder från att genomföra förslaget som kan medföra allvarliga förvanskningar av kulturhistoriskt 2013/14:127 värdefull bebyggelse och få förödande konsekvenser, både för enskilda byggnader såväl som helhetsmiljöer. Åtgärderna bör alltid prövas i en bygglovsprocess. Möjligheter till ingripande i efterhand finns men är tungrodda att tillämpa och prioriteras ned i konkurrens med andra angelägna arbetsuppgifter. i län tillstyrker att ytterligare åtgärder undantas från bygglovsplikt eftersom detta kan leda till att reglerna blir tydligare och att byggnadsnämnderna och överinstanserna avlastas. och , juridiska fakultetsnämnden, anser att förslaget att fler åtgärder kan befrias från kravet på bygglov är bra. Byggherrarna och tillstyrker förslaget, men förbundet konstaterar att lagtexten inte riktigt verkar överensstämma med allmän- och specialmotiveringen. Tekniska högskolan ifrågasätter om kommunen inte ska kunna utöka bygglovsplikten inom områden som utgör en värdefull miljö. i och avstyrker förslaget av denna anledning. Skälen för regeringens förslag föreslog i sitt slutbetänkande att listan med sådana åtgärder som normalt inte kräver bygglov bör kunna utökas (SOU 2013:34 s. 272–273).