prop · H103200 · 2014-03-26 00:00:00 — I förarbetena till skollagen skriver regeringen att tillsynens främsta uppgift är att verka i förebyggande syfte.20 Skolinspektionen ska, med stöd av de regler som styr skolornas verksamhet ge råd och vägledning för att huvudmannen ska få möjlighet att frivilligt (det vill säga utan förelägganden eller andra ingripanden) avhjälpa brister. Mer konkret handlar råd och vägledning om att bistå med upplysningar om vilka regler som gäller i ett visst fall och bistå 2007/08:50, s. 31. 16Vad som enligt forskning har störst betydelse för kunskapsresultaten utvecklas i stycke 4.2. 2009/10:UbU21, s. 184. 2009/10:165, s. 140, prop. 2007/08:50, s. 36 och skr. 2009/10:79, En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn, s. 14. 1926 kap. 9 § skollagen (2010:800) och prop. 2009/10:165, s. 545. 2009/10:165, s. 545. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET med råd om hur och var huvudmän och skolor kan finna vägledning för sina överväganden. Regeringen anger att alltför dålig kunskap om regelverket i många fall är orsaken till befintliga brister. Regeringen betonar också vikten av en aktiv dialog mellan Skolinspektionen och huvudmännen. I förarbetena till skollagen understryker regeringen vikten av att tillsynsmyndigheten inte agerar som konsult och uttalar sin åsikt om hur huvudmannen ska handlägga ett konkret ärende.21 Kvalitetsgranskningen ska granska kvaliteten Kvalitetsgranskningen ska utgå från mål och riktlinjer, vilket konkret innebär att granskningen i första hand ska ske utifrån läroplaner och kursplaner.22 Kvalitetsgranskningen ska belysa hur väl skolorna klarar sitt uppdrag att ge varje elev förutsättningar att nå de nationella målen i varje ämne.23 Inom kvalitetsgranskningen finns inte rätten att utfärda sanktioner. Detta innebär att förändringar i den granskade verksamheten snarare ska uppnås genom dialog och frivillighet. Vid omfattande kvalitetsbrister kan dock Skolinspektionen fatta ett tillsynsbeslut om bristerna.24 Det finns ingen övrig reglering av hur kvalitetsgranskningen ska bedrivas. Den aktuella granskningen omfattar Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskning av grund- och gymnasieskolan. Som framgår av syfte och bedömningsgrunder är frågan om en likvärdig utbildning av god kvalitet där eleverna ges förutsättningar att nå förbättrade kunskapsresultat central för granskning. Därför avgränsas granskningen av Skolinspektionens regelbundna tillsyn och kvalitetsgranskning till att omfatta de delar av inspektionen som bedöms vara mest avgörande för att bidra till förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat och likvärdighet. granskning har i huvudsak inriktats på den verksamhet som har bedrivits efter att den nya skollagen började tillämpas, det vill säga efter . Att övriga skolformer inte inkluderas beror på att granskningsstrategi inom skolområdet, som den här granskningen är en del av, har en generell avgränsning till grund- och gymnasieskolan. 2009/10:165, s. 545. 22I är kursplanerna en del av läroplanen som är en förordning. I gymnasieskolan varierar det mellan ämnena huruvida dessa regleras i förordning eller föreskrift. Ämnesplaner för gymnasiegemensamma ämnen finns i förordning, dock inte i läroplanen. Övriga ämnesplaner finns i föreskrift. Nämnda dokument kan därför också fungera som bedömningsgrund i den regelbundna tillsynen. 2009/10:165, s. 556. 2009/10:165, s. 557. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? Den regelbundna tillsynen bedrivs som så kallad bastillsyn, breddad eller fördjupad tillsyn. Bastillsyn och breddad tillsyn särskiljs i framställningen där så är relevant. Fördjupad tillsyn särskiljs däremot inte eftersom så få sådana genomförs (2012) och eftersom de inte har ett särskilt bedömningsunderlag. Granskningens huvudfokus är den regelbundna tillsynen. Skolinspektionens kvalitetsgranskning inkluderas också, men främst i syfte att undersöka om kvalitetsgranskningen kompletterar den regelbundna tillsynen. Granskningen av kvalitetsgranskningen är därför inte lika djupgående som granskningen av tillsynen. Till exempel har inte granskat kvalitetsgranskningen i relation till hur stora resurser som används per granskad skola/huvudman jämfört med den regelbundna tillsynen. Inom Skolinspektionen finns vid sidan av den regelbundna tillsynen ytterligare tillsynsformer. Den tillsynsform som näst efter den regelbundna tillsynen tar mest resurser i anspråk är anmälningsärenden.25 Det är en form av tillsyn som i regel initieras genom anmälningar från föräldrar och elever. Skolinspektionen kan också själv initiera ett ärende, till exempel om inspektörer inom ramen för den regelbundna tillsynen misstänker att en elev utsätts för kränkningar.26 Flygande inspektioner är en tillsynsform som innebär att många skolor granskas i en avgränsad del av verksamheten . En annan form av tillsyn är den riktade tillsynen som bedrivs i projektform där flera skolor blir föremål för tillsyn angående ett förmodat problem. Skolinspektionen genomför också förstagångstillsyner av nystartade fristående skolor. Under förstagångstillsynen kontrolleras de uppgifter som låg till grund för beslutet om godkännande av huvudmannen. Därutöver genomförs också en så kallad etableringskontroll av nystartade fristående skolor. Dessa tillsynsformer inkluderas inte i granskning. För att kunna bedöma Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskning behövs en väl grundad uppfattning om hur inspektionsverksamheten fungerar. Eftersom skolor bedrivs av offentliga och enskilda huvudmän har inhämtat information från dessa aktörer. Granskningen avser dock enbart Skolinspektionen och regeringen. 25Riksrevisionen har genomfört en granskning av statens insatser för att motverka kränkningar i skolan, där anmälningsärenden ingår. 26Se till exempel Skolinspektionen, Årsredovisning , s. 14–15. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Granskningens iakttagelser och slutsatser grundar sig på intervjuer, dokument- och litteraturstudier, tre enkäter samt en analys av beslut inom den regelbundna tillsynen. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av , och . har låtit genomföra tre enkäter inom ramen för granskningen. Enkäterna har utformats samordnat med varandra samt genomförts för att uppnå bättre jämförbarhet. Undersökningarna genomfördes av Statistikkonsulterna . Två av enkäterna har riktat sig till samtliga huvudmän respektive rektorer som varit föremål för Skolinspektionens regelbundna tillsyn eller kvalitetsgranskning sedan den nya skollagen började tillämpas ().27 Den tredje enkäten har riktat sig till samtliga inspektörer vid Skolinspektionen som arbetade med regelbunden tillsyn eller kvalitetsgranskning . Enkätundersökningarna genomfördes och svarsfrekvenserna är (inspektörer), (rektorer) och (huvudmän). har även låtit genomföra bortfallsanalyser som behandlar kvalitetsaspekter i undersökningarna som riktades till inspekterade skolors rektorer och huvudmän. Bortfallsanalyserna följer riktlinjer som tagit fram i Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik. I de aktuella undersökningarna gjordes inga urval, vilket medför att det inte föreligger några urvalsfel. I bilagorna redovisas i samband med varje fråga antal svarande (n) samt antal som avslutat enkäten, besvarat minst en fråga samt haft möjlighet att besvara frågan (N). Det senare avgörs till exempel av om respondenten har varit föremål för antingen tillsyn eller kvalitetsgranskning. Överlag är de partiella bortfallen låga för undersökningarnas frågor. För några frågor kan man dock notera höga andelar vet ej-svar i rektorsenkäten. Inga systematiska fel har kunnat påvisas avseende bakgrundsvariablerna huvudmannatyp, besökstyp eller vilket av Skolinspektionens lokalkontor som har genomfört inspektionen. Se bilagorna 1, 2 och 3 för en mer detaljerad beskrivning av enkäternas upplägg och resultat samt bilagorna 4 och 5 för de fullständiga bortfallsanalyserna. Samtliga bilagor finns tillgängliga på . När det i rapporten hänvisas till vad huvudmän, rektorer alternativt inspektörer anser, avses de uppfattningar som de respondenter som har besvarat enkäten anger. 27 Enkäten har skickats till de skolor/huvudmän vars beslut har registrerats . STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? Under granskningen har genomfört semistrukturerade intervjuer med företrädare för och/eller anställda vid , , , Kommuner och Landsting, , , , Elevråds (), offentliga skolor/huvudmän samt enskilda skolor/huvudmän. Sammanlagt har 76 intervjuer med 114 personer genomförts. Av dessa personer är 23 stycken inspektörer vid Skolinspektionen, 15 är chefer och 5 är övriga anställda. Syftet med intervjuerna har generellt varit att fördjupa förståelsen för tillsynen och kvalitetsgranskningen samt utgöra empiriskt underlag för bedömning. Intervjuerna har också utgjort underlag för formuleringen av enkätfrågorna. har granskat ett antal av de beslut som Skolinspektionen fattat inom ramen för den regelbundna tillsynen. Syftet har varit att få en inblick i hur besluten är utformade, till exempel om bristerna är tydligt beskrivna och vilka bedömningar kritiken vilar på. Totalt har granskat 43 beslut varav 15 stycken har varit huvudmannabeslut och 28 stycken har varit beslut i huvudsak riktade till skolor. Antalet förelägganden som har granskats är 189 stycken. Kommuner och skolor har valts så att Skolinspektionens fem regioner är representerade med tre kommuner var och två skolor i varje kommun. Studier av Skolinspektionens dokument har genomfört dokumentstudier av ett flertal av Skolinspektionens interna dokument såsom processbeskrivningar och interna stöddokument. Skolinspektionens sammanställningar av statistik från den regelbundna tillsynen, myndighetens postinspektionsenkät och en förtroendemätning samt årsredovisningar och andra rapporter har också Syftet har varit att förstå Skolinspektionens arbete med regelbunden tillsyn och kvalitetsgranskning och att utgöra underlag för bedömning. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Triangulering i datainsamling och analys granskning avser Skolinspektionens granskning av enskilda och offentliga huvudmän. För att förstå och bedöma verksamheten är de huvudmannarepresentanter och rektorer som fått sin verksamhet granskad viktiga informationskällor. Att samla information från de som varit föremål för granskning ställer särskilda krav på triangulering, det vill säga att olika källor används för att belysa en och samma aspekt. Detta eftersom det finns en naturlig spänning mellan de inspekterade och de som blir inspekterade, vilket kan påverka de uppgifter som framkommer i datainsamlingen. har därför vinnlagt sig om att komplettera uppgifter från rektorer och huvudmannarepresentanter med övrig datainsamling, såsom statistik, beslutsanalys samt uppgifter från inspektörer och chefer på . STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET I detta kapitel redogörs för regeringens styrning av den statliga tillsynen och kvalitetsgranskningen. Uppdraget till Skolinspektionen uttrycks främst genom den instruktion som regeringen har beslutat för myndigheten. Enligt instruktionen ska Skolinspektionen genom granskning av huvudmän och verksamheter bland annat verka för att alla elever får tillgång till en likvärdig utbildning av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska vidare bidra till goda förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat för eleverna.28 2.1Styrning av hur regelbunden tillsyn och kvalitetsgranskning ska organiseras för Skolinspektionen innehåller få uppdrag utöver de som är instruktionsenliga.29 Det är enligt intervjuade tjänstemän vid en medveten hållning att inte detaljstyra myndigheten genom regeringsuppdrag, så att Skolinspektionen själv får avgöra var det behövs insatser.30 Myndighetens stora handlingsfrihet är enligt tjänstemän ett uttryck för att det finns ett förtroende för att Skolinspektionen fullgör sitt uppdrag på det sätt som är avsett från regeringens sida. Skolinspektionens ledning anser att de har ett renodlat uppdrag och att regeringens styrning sammantaget ger goda förutsättningar för Skolinspektionens verksamhet.31 2.2Krav på regelbunden närvaro I propositionen om den nya skollagen, samt i myndighetens två första regleringsbrev angav regeringen att såväl kvalitetsgranskning som tillsyn skulle 281 § förordningen (2011:556) med instruktion för . Observera att paragrafen inte är refererad ordagrant utan också omfattar barn i förskolan och vuxenstuderande, skolformer som denna granskning inte innefattar. 29Se till exempel regleringsbrev för avseende samt förordning (2011:556) med instruktion för . 30Intervju och e-post från , Skriftliga svar på frågor från , . STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? genomföras med regelbundenhet hos varje skolhuvudman och dennes skolor.32 Regeringen angav också att de två verksamheterna till stor del integreras för ett effektivt fullgörande av uppgifterna.33 Skolinspektionen har bedrivit tillsynen med regelbundenhet medan kvalitetsgranskningen har genomförts i form av avgränsade projekt. I senare regleringsbrev och i myndighetsinstruktionen anger regeringen att enbart tillsynen ska bedrivas löpande. Motsvarande skrivningar om regelbundenhet i kvalitetsgranskning finns inte kvar.34 I regeringens krav på regelbundenhet i tillsynen anges inte exakt hur ofta varje skola och huvudman ska granskas.35 , som tidigare ansvarade för tillsynen över skolväsendet, hade en sista granskningscykel , beslutad av regeringen. Den nuvarande femårscykeln är ett tidsintervall som regeringen godtar.36 Som utvecklas i avsnitt 3.1.1 har regeringen också angivit att såväl tillsynen som kvalitetsgranskningen ska genomföras med utgångspunkt i en behovsanalys.37 2.3Prioritering av granskning av kvalitet Regeringen har i sin styrning på olika sätt betonat att det krävs en granskning av verksamheternas kvalitet för att tillsynen och kvalitetsgranskningen ska kunna bidra till goda förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat.38 Inom vilken form av granskning som bedömningarna av kvaliteten ska genomföras har dock varierat. Regeringens styrning har inriktats på att tillsynen ska omfatta även kvalitativa aspekter. Detta innebär en bredare syn på vilka aspekter av lag och förordning som tillsynen ska omfatta än vad som förespråkades i tillsynsutredningen och som beskrivs i utbildningsinspektionsutredningen. , som företrädde en relativt strikt syn på tillsynsbegreppet, resulterade dock inte i en tillsynslag utan i en tillsynsskrivelse från regeringen.39 I skrivelsen nyanserades tillsynsbegreppet och regeringen anförde att regelverket för tillsynen bör anpassas efter de förutsättningar som 2009/10:165, s. 556f och regleringsbrev för budgetåren 2008–2009 avseende . 2009/10:165, s. 557. 342 § förordningen (2011:556) med instruktion för och regleringsbrev för avseende . 35Intervju samt förordning (2011:556) med instruktion för . 372 § förordningen (2011:556) med instruktion för . 38Se bland annat prop. 2007/08:50, s. 38, prop. 2009/10:165, s. 546 och 556 samt regleringsbrev för avseende . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET finns inom ett visst sektorsområde. Exempelvis kan en ramlagstiftning, vilket skollagen bitvis är ett exempel på, utgöra skäl för avsteg från det enhetliga tillsynsbegreppet.40 I regleringsbreven för Skolinspektionen åren 2010–2013 anges att en utgångspunkt för tillsynen ska vara att den ska omfatta sådana tillsynsaspekter som kräver en mer kvalitativ bedömning.41 Enligt syftade förändringen i regleringsbrevet till att understryka att tillsynen inte ska undvika de svårare frågorna om vad som gör skillnad i klassrummet och där kvalitativa bedömningar blir nödvändiga. Regeringen vill att tillsynen ska täcka de framgångsfaktorer som forskningen visat vara avgörande för en framgångsrik skola och menar att flera av dessa inte kan besvaras med ett ja eller ett nej.42 I Skolinspektionens regleringsbrev begärde regeringen en redovisning av insatser för att i den regelbundna tillsynen möjliggöra granskning av vissa aspekter som har visat sig vara avgörande för god måluppfyllelse. på detta anger Skolinspektionen att bedömningsunderlag, som grundar sig i forskning om vad som kännetecknar skolor med en god lärandemiljö och där eleverna uppnår goda resultat, har tagits fram som utgångspunkt för tillsynen.43 2.4Återkommande krav på redovisning av effekter Regeringen har i regleringsbreven återkommande begärt en redovisning av insatser för att bedöma effekter av myndighetens arbete med tillsyn och kvalitetsgranskning samt resultatet av dessa insatser.44 Någon sådan redovisning har inte fått.45 I Skolinspektionens senaste årsredovisningar redovisas två enkätundersökningar. Ingen av dessa beskriver dock resultat eller effekter, utan redovisar främst hur rektorer respektive vårdnadshavare och personal inom skola och förvaltning uppfattar Skolinspektionens verksamhet.46 Enligt Skolinspektionen är enkätundersökningarnas inriktning delvis en följd av svårigheterna att med 40SOU 2004:100, s. 62–63 och skr. 2009/10:79, En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn, s. 14. 41Regleringsbrev för budgetåren 2010–2013 avseende . 42E-post från , Skriftliga svar på frågor från , . 43Skolinspektionen, Årsredovisning , s. 25. 44Regleringsbrev för budgetåren 2008, 2010–2013 avseende . 45Som svar på regeringens krav på insatser för att bedöma effekter av tillsynen och kvalitetsgranskningen hänvisar Skolinspektionen i årsredovisningen till den uppföljning som löpande görs i tillsynen samt till inspektörernas uppfattning från besöken hos skolor och huvudmän. Intervju samt Skolinspektionen, Årsredovisning , s. 29. 46Skolinspektionen, Årsredovisning , s. 33–34. Den andra enkätundersökningen består av tre delar: Kännedom om Skolinspektionen, Kontakt med Skolinspektionen samt Förtroende för Skolinspektionen. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? tillförlitlighet mäta effekterna av tillsynen, vilket har visat förståelse för.47 Av årsredovisningen framgår emellertid att beslut har fattats om att utvärdera effekterna av Skolinspektionens verksamhet. Trots att regeringen inte fått någon redovisning av vilka resultat och effekter tillsynen och kvalitetsgranskningen har bidragit till förefaller regeringen utgå från att inspektionen leder till förbättrad kvalitet och ökade kunskapsresultat. Detta kommer till uttryck i följande skrivning i budgetpropositionen för : () Skolinspektionen granskar mellan 1 500 och 2 000 skolor inom ramen för sin tillsyn och kvalitetsgranskning och pekar ut var skolorna behöver förbättra sig. Skolinspektionens granskning bidrar därmed löpande till att förbättra kvaliteten och kunskapsresultaten i skolan.48 Skolinspektionen ska utföra sitt uppdrag genom två lagstadgade former av granskning: tillsyn och kvalitetsgranskning. kvalitetsgranskning ska enligt Skolinspektionens instruktion genomföras utifrån en behovsanalys. Regeringens styrning har genomgående poängterat att inspektionen ska bidra till ökad kvalitet och goda förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat. Hur detta ska uppnås och hur verksamheterna ska genomföras har regeringen till stor del lämnat till myndigheten att avgöra. Inledningsvis gav regeringens styrning uttryck för att både tillsyn och kvalitetsgranskning skulle genomföras med regelbundenhet. Skolinspektionen har dock valt att endast bedriva tillsynen regelbundet, medan kvalitetsgranskningen bedrivs i projektform i betydligt mindre omfattning (det vill säga hos färre skolor). Regeringens styrning har anpassats i takt med att Skolinspektionen har utvecklat formerna för verksamheten. Det innebär att regeringen inte längre styr kvalitetsgranskningen närmare via regleringsbrevet. har regeringen betonat en bredare syn på tillsyn. Den ska omfatta kvalitativa bedömningar, vilket bland annat innefattar svårare frågor om vad som gör skillnad i klassrummet. Regeringen har ställt upprepade krav på effektutvärderingar av Skolinspektionens verksamhet. Trots att någon sådan effektutvärdering ännu inte har avrapporterats, har regeringen ändå uttalat att Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskning bidrar till förbättrad kvalitet och förbättrade kunskapsresultat. 47E-post från , Skriftliga svar på frågor från , . 2012/13:1, utg. omr. 16, s. 125. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Skolinspektionens verksamhet bedrivs vid fem regionala kontor i , , , och . Huvudkontoret finns i . I finns också enheten för tillståndsprövning av enskild som vill bli godkänd som skolhuvudman. I myndigheten finns knappt 400 anställda. Den regelbundna tillsynen är den del av Skolinspektionens verksamhet som innebär en regelbunden kontakt med samtliga skolor och huvudmän. Detta ger verksamheten en unik möjlighet att bidra till att skapa förutsättningar för en ökad kvalitet och likvärdighet. Skolinspektionen genomför regelbunden tillsyn över samtliga skolor och huvudmän . Skolinspektionens ledning anger att ambitionen har varit att inom ramen för tilldelade resurser genomföra tillsyn med så täta mellanrum som möjligt.49 fattade Skolinspektionen 279 beslut på huvudmannanivå och 1 237 beslut på skolnivå inom ramen för den regelbundna tillsynen.50 Att skolor och huvudmän granskas relativt ofta är i linje med ställningstagande att det är viktigt att tidigt uppmärksamma och påpeka brister i en skola.51 Genom en återkommande närvaro på skolorna minskar risken för att undermålig skolverksamhet kan fortgå under längre perioder.52 Skollagen anger att det i tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäcks vid granskningen.53 Genom sanktioner åläggs huvudmannen att åtgärda bristerna. De sanktioner som Skolinspektionen har tillgång till är anmärkning, föreläggande, statliga åtgärder för rättelse samt tillfälligt 49E-post från Skolinspektionen, Skriftliga svar på frågor från , . 50Hösten 2012 fanns det totalt 6 162 grund- och gymnasieskolor i varav 1 275 bedrevs av enskilda huvudmän (uppgift från ). 2009/10:UbU21, s. 184 och rskr. 2009/10:370. 52Det bör dock tillägas att tillsyn var femte år måhända inte framstår som ofta ur den enskilde elevens perspektiv. Många elever går till exempel genom sin gymnasietid utan att skolan blir föremål för regelbunden tillsyn . 5326 kap. 2 § skollagen (2010:800). STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? Totalt ledde av de brister som identifierades i den regelbundna tillsynen 2012 till ett föreläggande, medan sanktionen anmärkning, som ska användas vid mindre allvarliga brister, förekom i av fallen. Ett föreläggande kan också förenas med vite. För enskilda huvudmän finns även möjligheten att återkalla tillstånd.54 Utgångspunkten ska enligt vara att mildare åtgärder prövas i första hand, medan mer ingripande sanktioner kan tillgripas vid grövre överträdelser. Därför finns det också möjlighet att avstå från att ingripa när överträdelsen bedöms vara ringa och i det konkreta fallet inte bedöms ha lett till några negativa konsekvenser för någon enskild.55 3.1.1Behovsanalys avgör omfattningen av tillsynen I den regelbundna tillsynen kan det enligt finnas skäl att ha en bred ansats som omfattar stora delar av den relativt omfattande skollagstiftningen. har inspektionen begränsade resurser till sitt förfogande och ska genomföra tillsynen utifrån en behovsanalys.56 Skolinspektionen genomför behovsanalysen utifrån en risk- och väsentlighetsanalys. Syftet är att mindre uppmärksamhet ska ägnas de skolor som utifrån modellen bedöms välfungerande så att de mindre välfungerande skolorna får en större andel av resurserna i tillsynen.