prop · H20319 · 2014-12-03 00:00:00 — En nyanländ har gymnasieutbildning och goda språkkunskaper som valideras på komvux. Under planen studerar den nyanlände svenska som andraspråk (SAS) och har sikte på att bli sjuksköterska. Då planen tar slut arbetar den nyanlände som timanställd modersmålslärare och står som arbetssökande inom lokalvård eller som vårdbiträde. 4.4.4 Nyanlända utanför etableringsuppdraget Nyanlända som inte är berättigade till etableringsplan bedöms på samma sätt och enligt samma kriterier som andra arbetssökande. I budgetpropositionen gav regeringen i uppdrag till Arbetsförmedlingen att införa ett system där individer som riskerar att hamna i långsiktig arbetslöshet ska få ta del av tidiga insatser. Arbetsförmedlare använder sig av ett bedömningsstödsformulär som komplement till den egna bedömningen av vilka sökande som ska erbjudas detta. Det räcker inte med att sakna språket för att få ta del av tidiga insatser. De som får tidiga insatser kan t.ex. ta del av förberedande insatser, vägledning, arbetsmarknadsutbildning och andra program samt mer stöd av en arbetsförmedlare. Arbetssökande nyanlända som inte bedöms behöva tidiga insatser får inte den typen av insatser i ett tidigt skede.169 I stället beror Arbetsförmedlingens användande av resurser då på hur länge den sökande varit inskriven.170 (när fallstudier genomfördes) gav Arbetsförmedlingen i inga programinsatser för personer utanför etableringsuppdraget och garantierna. Därmed kunde Arbetsförmedlingen inte erbjuda några insatser till andra arbetssökande, bortsett från råd och stöd i form av individuella samtal och gruppsamtal.171 ATT TILLVARATA OCH UTVECKLA NYANLÄNDAS KOMPETENS – RÄTT INSATS I RÄTT TID? Det svenska språket är nyckeln till en framgångsrik etablering i svenskt samhälle och arbetsliv. Regeringen har betonat vikten av att svenskundervisningen kommer igång snabbt och bedrivs parallellt med annan verksamhet. Kommunen har ansvar för att nyanlända erbjuds sfi . För nyanlända som omfattas av etableringsuppdraget ska strävan vara att de erbjuds sfi inom en månad. Enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen har av de nyanlända som har haft etableringsplan i upp till och deltagit i sfi.172 I får mellan vänta på sin sfi-plats.173 däremot har kunnat hålla väntetiden till sfi på en månad för dem inom etableringsuppdraget och för övriga. Där har man löst det så att om den sökande inte kommer med i en ordinarie grupp, med intag , så finns det inslussningsgrupper där även nivåbedömning görs.174 I både och kan det dock uppstå problem med väntetid . Enstaka individer har då behövt vänta på kursstart eller mer.175 Väntetider till sfi kan drabba den enskilde hårt och situationen kan upplevas som mycket frustrerande. I aktstudien finns exempel där nyanlända valt att flytta till annan ort, åtminstone delvis motiverat av missnöje med lång väntetid till sfi. Det förekommer fall där den nyanlände har varit hänvisad till att – som arbetsförberedande aktivitet på halvtid – låna och läsa böcker på lätt svenska. Det förekommer också att nyanlända som tröttnat på att vänta, själva bekostar sin svenskutbildning på annan ort.176 För landet som helhet är det inte ovanligt att förberedande utbildningar används för att kompensera för bristande tillgång till sfi. Det gäller t.ex. orter med anläggningsboende eller där köerna av annan anledning är långa.177 En sådan insats som används för att överbrygga väntetiden till sfi är 172Arbetsförmedlingen (2014a), s. 22. 173Skolverkets databas, 2012, hämtat från , . 177Arbetsförmedlingen (2013a), s. 8, 9, 19–20. yrkessvenska.178 Yrkessvenskan kan kombineras med andra aktiviteter såsom arbetsmarknadsutbildning, instegsjobb, sfi eller praktikplats. I aktstudie har färre än hälften av de nyanlända haft sfi som första insats. Förekomsten av yrkessvenska varierar från en tredjedel till tre fjärdedelar mellan de olika kontoren i fallstudie. I såväl som förekom yrkessvenska som första aktivitet i väntan på sfi.179 Av aktgranskningen framgår också att flera nyanlända är kritiska när det gäller yrkessvenskans kvalitet.180 Det handlar bl.a. om att yrkessvenskan hade bestått av självstudier från ett utbildningsföretags studiematerial.181 Ett annat problem som lyfts fram i sammanhanget är att yrkessvenska inte ger något formellt intyg av språknivå kopplat till kravnivåerna (A–D) för sfi.182 4.5.2Bristande framsteg i sfi Betänkandet Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning (SOU 2013:176) visar att resultaten har förbättrats något sedan systemet med flera studievägar infördes . hade färre än hälften av alla de som läste sfi slutfört sin kurs efter studierna påbörjades. har slutfört någon kurs efter motsvarande tidsperiod. Kvinnor slutför sina kurser i något högre utsträckning än män. Cirka en tredjedel avslutade sfi nivå D.183 Ungefär hälften av de nyanlända som ingick i aktstudie studerade som högst på B-nivå . En knapp femtedel studerade som högst på D-nivå. Som förväntat nådde nyanlända med studievana längre i sina svenskstudier. Tre fjärdedelar av dem som hade gymnasieutbildning eller mer påbörjade minst Av de kortutbildade (mindre än skolgång) hade hälften påbörjat sfi på C-nivå. I det avseendet var det dock skillnader mellan kontoren – generellt sett nådde kortutbildade längre i och än i . har en högre andel kortutbildade bland de nyanlända i aktstudien och kötiderna är längre. Antalet elevtimmar för att nå godkänd nivå var betydligt högre i 178Insatsen kan också användas för dem som skrivits ut från sfi på grund av bristande framsteg, eller dem som behöver utöka sitt yrkesinriktade ordförråd inför ett arbete eller en praktikplats. 183SOU 2013:76, s. 153–155, 186. ATT TILLVARATA OCH UTVECKLA NYANLÄNDAS KOMPETENS – RÄTT INSATS I RÄTT TID? (nivå 1A–2B, nivå 2C, medan de övriga två kommunerna i genomsnitt hade halva antalet timmar).184 Utöver långa väntetider kan avbrott vara en orsak till att de nyanlända inte når längre i sina sfi-studier. Avbrott kan uppkomma på grund av exempelvis sjukdom, föräldraledighet och utlandsresor, eller för att man upplever svårigheter att kombinera sfi med praktik eller arbetsmarknadsutbildningar. Elever skrivs även ut på grund av bristande progression i studierna eftersom skollagen tolkas som att inte samma krav på stödundervisning finns för sfi som för . I ses tiden inom sfi som förbrukad (exklusive alfabetisering).185 I skrivs ett trettiotal elever ut per läsår från sfi på grund av bristande studieresultat. Fenomenet med att de som har svårt att följa undervisningen skrivs ut förekommer även i , om än i mer begränsad omfattning.186 4.5.3Låga språkkunskaper hindrar utbildning och praktik För att vara behörig till en kurs inom den gymnasiala vuxenutbildningen ska den sökande dels sakna eller ha brister i sådana kunskaper som kursen avser att ge, dels ha förutsättningar att följa utbildningen. får meddela föreskrifter om särskilda förkunskapskrav till kurser inom gymnasial utbildning.187 Förkunskapskraven för gymnasiestudier inom komvux är gymnasiebehörighet. Formellt sett finns det således inte någon absolut nivå som den nyanlände måste ha uppnått för att få påbörja vuxenutbildning på grundläggande nivå eller gymnasienivå. Emellertid tillämpar många kommuner i praktiken en generell lägstanivå på språkkunskaper. Betänkandet vuxenutbildning på grundläggande nivå (SOU 2013:20) visar att närmare sex av tio kommuner ställer någon form av krav på språkkunskaper för att påbörja studier inom komvux på grundläggande nivå, ofta i form av genomförd sfi D.188 Det förekommer också att kommuner har satt upp språkkrav för att få delta i vissa arbetsmarknadspolitiska aktiviteter. I exempelvis ställs krav på att den nyanlände ska ha genomgått sfi på C-nivå för att komma i fråga för en praktikplats inom kommunen. I vissa kommuner ställs motsvarande krav 184Skolverkets databas, 2012, hämtat från , . 185Intervju F1 och F5. 186Intervju G9, B1. B9 uttrycker det som ”Jag har jobbat i andra kommuner och vet att en del är ganska tuffa med att skriva ut dem . Det finns ett mått i förordningen. Så länge våra elever har en vilja och en progression har vi dem kvar. Men det finns en gräns.” 1873 kap. 2, 7 §§ förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet, s. 138. för att få påbörja en arbetsmarknadsutbildning med sfi eller akademikerspåret ”Korta vägen”.189 4.5.4 Finns exempel på integrerade sfi-studier En grundtanke med etableringsreformen är att språkstudier ska ske parallellt med mer yrkesinriktad verksamhet eller utbildning. Ett exempel på detta är samarbetet i mellan kommuner och Arbetsförmedlingar där man ger arbetsmarknadsutbildningar med sfi som en integrerad del Sådana utbildningar erbjuds bland annat för restaurang, personlig assistans, omvårdnad, lokalvård, skogsbruk och bageri.190 Deltagarna behöver inte ha tidigare erfarenhet av yrket, men det är en merit för att komma in på utbildningen. För vissa yrken finns även utbildningar som vänder sig speciellt till korttidsutbildade och analfabeter.191 Eftersom sfi ingår är utbildningarna förlängda. Om en utbildning är i normala fall kan den här bli . Eleverna läser minst sfi . De kan starta på C-nivå och ibland på B-nivå.192 Deltagaren erhåller aktivitetsstöd och reseersättning.193 Det kan bli resor på enkel väg, men avhoppen uppges vara få och deltagarna mycket motiverade.194 Efter utbildningen ska deltagaren ha avslutat sina sfistudier och erhållit sådana kunskaper och färdigheter som krävs för anställning. Inom vissa områden uppges en stor andel av deltagarna gå till jobb efteråt.195 Nio av tio som läser grundläggande nivå och var tredje som läser gymnasienivå på komvux är utrikes födda. Kvinnor studerar i större utsträckning än män och flertalet är . Kurser i svenska som andraspråk, matematik och engelska är vanligast. Drygt hälften läser flera kurser parallellt och lika 189Intervju G4, B4 och F3. 190Intervju G2, G4, G11. 191Personlig assistent och Service – Hushållsnära tjänster för korttidsutbildade och analfabeter. 192Intervju G2, G4, G11. 193Personer som tar deltar i etableringsuppdraget erhåller etableringsersättning i stället för aktivitetsstöd. 195Intervju G10 och G11, uppges ha fått arbete efter omvårdnadsutbildning i . I utvärdering hade någon sysselsättning efter utbildning inom skogsbruk, inom handel och lokalvård, medan hade sysselsättning efter utbildning inom hushållsnära service och personlig assistent. (, Morelius & Yeranossian (2012), Rapport: Arbetsmarknadsutbildning med sfi. Resultat från utvärdering, uppföljningar och konferens, s. ATT TILLVARATA OCH UTVECKLA NYANLÄNDAS KOMPETENS – RÄTT INSATS I RÄTT TID? ofta förekommer att elever studerar på grundläggande och gymnasienivå parallellt.196 4.6.1Få bedriver studier under eller efter etableringsperioden av dem med etableringsplan hade vuxenutbildning som en av sina pågående insatser.197 Även i aktstudie är det få som läser på komvux inom sin etableringsplan. Där har studierna endast i enstaka fall lett till att den nyanlände fått ny behörighet genom de insatser som genomförts inom etableringsplanen. Ett tiotal individer planerar enligt akten fortsatta studier efter avslutad etableringsplan.198 På grundläggande nivå har nästan en tredjedel av de utlandsfödda en tidigare högskoleutbildning. Överrepresentationen av högutbildade har Den förklaring som ges är att både lärare och elever tycker att det är ”bäst att börja om från början”, men också bristande flexibilitet i studiegång och i individanpassning. Vissa kommuner har lyckade satsningar med intensivutbildningar och s.k. snabbspår.199 Det finns möjlighet att kombinera sfi med grundläggande vuxenutbildning i exempelvis matematik och engelska. I uppger man att det pågår ett arbete med att utöka möjligheten även till samhällsorienterande ämnen. Vidare diskuteras möjligheten att använda studiehandledning i hemspråk, eftersom sådana lärare redan finns på plats.200 I går det inte att kombinera sfi med studier på grundvux trots att den nya vuxenutbildningsförordningen gör det möjligt, eftersom de har kö.201 Det kan även finnas en inställning hos vissa pedagoger att det är kontraproduktivt att försöka lära sig exempelvis två nya språk samtidigt.202 Enligt den s.k. krävs en ökad samverkan mellan och inom kommunerna, i synnerhet för att öka möjligheterna att läsa sfi och komvux parallellt.203 Den individuella studieplanen ses som central för en effektiv och 196SOU 2013:20, s. 66–68, 72 och 81. av utlandsfödda på grundläggande nivå är kvinnor och är . av utlandsfödda inom komvux har lägre än grundskoleutbildning, hade en högskoleutbildning. 197Arbetsförmedlingen (2014a), bilaga 1. 198Andelen med kortare skolgång än är högre för de som ingår i Rikservisionens aktstudie än för riket som helhet. Nästan två tredjedelar har kortare skolgång är . Kvinnor och unga är överrepresenterade i gruppen med kort utbildning. 199SOU 2013:20, s. 166, 171–173 och s.180–183. Detta framkom även i (2005). 200Intervju G9 och G12. 203SOU 2013:20, s. 124–127. Även SOU 2012:69 konstaterade att kommunerna och Arbetsförmedlingen inte samordnar de individuella planerna. individanpassad väg genom studierna. De inom etableringsuppdraget som studerar på komvux har både en etableringsplan och en individuell studieplan som ska grundas i samma information. Här är det enligt utredarna viktigt att kommunen och Arbetsförmedlingen samarbetar, så att inte aktiviteterna i planerna motverkar varandra. Flera offentliga utredningar har dock konstaterat att denna samverkan saknas i mer än hälften av kommunerna.204 Elever kan erbjudas möjligheten att studera på hemspråk inom grundläggande vuxenutbildning, men det är ingen rättighet.205 påtalar att undervisning och studiehandledning på modersmål kan underlätta för eleverna, men att tvingande formuleringar kring detta i lagen skulle få alltför stora konsekvenser för kommunerna.206 4.6.2 Ovilja att ta studielån kan vara ett hinder Studiemedel är den vanligaste inkomstkällan vid studier, men en stor andel tar enbart bidragsdelen.207 Enligt studiesociala kommitténs bedömning är det en liten andel av dem som läser på grundläggande nivå som tar studielån. Reglerna för studiefinansiering innebär att det blir ofördelaktigt för den enskilde att bedriva studier inom komvux när man övergår till jobb- och Dessa utbildningar kräver finansiering via CSN-lån, medan upphandlade arbetsmarknadsutbildningar berättigar till aktivitetsstöd.208 Enligt arbetsförmedlare och företrädare för komvux är många av de nyanlända mycket tveksamma till att ta lån, ibland av religiösa skäl. Om de väljer att inte ta lån, innebär det ofta att ifrågasätter rätten till försörjningsstöd.209 Även utifrån privatekonomiska skäl kan rationaliteten i att ta studiemedel ifrågasättas i detta fall. Enligt är det vanligt att de som tar lån för vuxenstudier på grundläggande nivå får problem med återbetalning av sina CSN-lån.210 De som fortsätter sina studier på gymnasienivå och eftergymnasial nivå klarar däremot återbetalningen betydligt bättre. att man kan läsa upp till årskurs 6 utan att skuldsätta sig. Om man läser på komvux och sedan vill vidare till högskola så avskrivs hälften av lånen. 204SOU 2013:20, s. 126. 20520 kap. 12 § Skollagen. 206SOU 2013:20, s. 152–154. 207SOU 2013:20, s. 264–265. Av de med hög studieomfattning hade studiebidrag, drygt hälften tog studielån. Av de med låg studieomfattning hade studiebidrag, och studielån (8 av 10 i denna kategori hade inkomst från arbete eller näringsverksamhet). Hälften av alla studerande på grundläggande nivå fick barnbidrag för hemmavarande barn, bostadsbidrag. 209SOU 2013:20 samt intervju G3. 210SOU 2013:20, s. 321–329. ATT TILLVARATA OCH UTVECKLA NYANLÄNDAS KOMPETENS – RÄTT INSATS I RÄTT TID? arbetsförmedlarna menar dock att det är en avvägning, så att andra inte ifrågasätter varför de inte får samma förmåner.211 framhåller den intervjuade att det är viktigt att de nyanlända inte fastnar i en skuldfälla, många har ju inte skolgång från hemlandet. Ett sätt att komma runt problemet är enligt en av de intervjuade länssamverkan och arbetsmarknadsutbildningar med sfi, vilket gör att deltagarna kan behålla aktivitetsstödet. De flesta elever lyckas slutföra sina studier inom gränsen för studiemedel. Flera kommunföreträdare upplever dock att studiemedelsystemet är alltför stelbent. Cirka 300 elever får avslag på grund av att antalet veckor på grundläggande nivå har tagit slut.212 Ett annat problem som kan uppstå är att nyanlända som klarar av sin sfi snabbt kan nekas studiemedel, eftersom de anses ha för liten anknytning till . var det 1 400 som fick avslag av denna anledning.213 Vissa kommuner betalar ut försörjningsstöd även om den studerande inte tar lånedelen. Kommunerna har olika regler för att få försörjningsstöd som man bedriver studier. Medan vissa kommuner tillåter detta ställer andra krav på att man först utnyttjar både låne- och bidragsdel.214 4.6.3 Risk att unga missar möjligheten till utbildning Åldergränsen för etableringsuppdraget är enligt huvudregeln 20–. Som undantag kan emellertid personer som fyllt 18 men inte och som saknar föräldrar här i landet få etableringsersättning.215 Etableringsreformen har skapat ett särskilt problem för ensamkommande flyktingbarn mellan , om målet är att ungdomar ska gå i gymnasiet. Inom rådande regelverk har de ekonomiska incitament att välja en etableringsplan i stället för studier på gymnasienivå. Drygt 310 ungdomar hade 2013 en etableringsplan.216 I både och förekommer det att ungdomar hamnar i etableringsuppdraget.217 Arbetsförmedlingen och kommuner har i vissa fall gjort en särskild överenskommelse för att undvika detta problem. I går kommunen in med försörjning till de nyanlända ungdomarna för att undvika att de väljer etableringsplan framför utbildning, och därmed långsiktigt får svårt att konkurrera på den svenska arbetsmarknaden.218 Även de som valt 212SOU 2013:20, s. 316–317. 213SOU 2013:20, s. 318–320. 214SOU 2013:20, s. 124–127. 215Regeringen har framhållit att ungdomar i första hand bör gå i gymnasiet (prop. 2009/10:60, s. 216Arbetsförmedlingen (2013a). 217Riksrevisionens aktstudie och intervju F4. gymnasiestudier har en utmaning att nå godkända gymnasiebetyg. fick endast 238 av samtliga nyinvandrade elever i landet slutbetyg från gymnasieskolan. Orsaken till att det är så få är att de flesta först behöver gå ett introduktionsprogram och därmed förlänger sin gymnasieutbildning med ett eller . Hur stor andel som nått godkända betyg framgår dock inte av statistiken. av de nyanlända som varit i än , är behöriga att söka till gymnasieskolans nationella program, vilket kan jämföras med för övriga elever.219 Det finns dock andra möjligheter att få gymnasiebehörighet. I kan de ungdomar som gått in på introduktionsprogram på gymnasieskolan gå över till vuxenutbildningens grundläggande nivå när de fyller 20 år.220 Regeringen har även beslutat om medel till Arbetsförmedlingen för att folkhögskolorna ska erbjuda utbildningar för nyanlända inom etableringsuppdraget. Utbildningarna innehåller svenska samt orienterande och arbetsförberedande insatser. har Arbetsförmedlingen och folkhögskolorna ett samarbete om den så kallade folkhögskolesatsningen. Det är en studiemotiverande kurs för personer som saknar grundskole- eller gymnasiebetyg. Ett viktigt syfte med etableringsreformen var att underlätta och påskynda vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. En ändring i förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare trädde i kraft som innebär ytterligare incitament till tidigt arbete. Etableringsersättning utgår nu även till individer som förvärvsarbetar inom etableringsplanen av sammanlagt högst . Av alla med en etableringsplan har drygt var tionde haft någon form av arbete . Något mindre än var tionde etableringsdeltagare har haft en arbetspraktik () eller gått en arbetsmarknadsutbildning (). Av alla nyanlända som haft en etableringsplan har haft ett instegsjobb, har haft ett nystartsjobb och har haft arbete utan stöd inom etableringsplanen.221 219Skolverket, ”Få nyinvandrade elever klarar ”, hämtat från statistik-och-utvardering/nyhetsarkiv/2.7602/fa-nyinvandrade-elever-klarar-grundskolan-1.200983, . 221Arbetsförmedlingen (2014a), s. 26–30. ATT TILLVARATA OCH UTVECKLA NYANLÄNDAS KOMPETENS – RÄTT INSATS I RÄTT TID? I aktstudie har en större andel av de nyanlända haft en arbetsmarknadsnära insats jämfört med riket som helhet, men färre än genomsnittet har haft ett arbete.222 Både nationellt och i aktstudie framgår att sannolikheten att ingå i en arbetsmarknadsnära insats varierar beroende på bostadsort och boendeform (ABO/EBO). Det är vanligare att nyanlända i större städer arbetar eller deltar i arbetsmarknadsutbildningar än i glesbygd.223 Detta kan vara en effekt av skillnader i läget på arbetsmarknaden, men också av Arbetsförmedlingens förutsättningar att arbeta lokalt. Det finns också skillnader mellan ABO och EBO, där den senare kategorin i störst utsträckning har någon form av anställning tidigt i etableringsplanen. Anhöriga är den kategori som i lägst utsträckning har arbete med plan.224 4.7.2Skillnader mellan män och kvinnor Skillnaderna i arbetsmarknadspolitiska program är också stora beroende på kön. Det finns systematiska skillnader mellan män och kvinnor när det gäller att delta i arbetsmarknadspolitiska program. Färre kvinnor än män har tagit del av arbetsmarknadsutbildning med etableringsplan, mot av männen. Samma mönster ses även för arbetspraktik, där av kvinnorna och av männen har haft en sådan insats. Kvinnors insatser kommer också igång . även att flera kvinnor som har en utbildning inte fått sin kompetens bedömd. Arbetsförmedlingen bedömer att skillnaderna mellan könen skulle öka ytterligare om även nyanlända utanför etableringsuppdraget skulle räknas in. Detta eftersom anhöriga i mindre utsträckning tar del av insatser och i högre grad utgörs av kvinnor. Fler kvinnor gör även avbrott för föräldraledighet och problem med barnomsorg kan göra att en heltidsplan i praktiken innehåller färre arbetsmarknadsnära aktiviteter.225 Skillnaderna mellan könen i vilka aktiviteter som förekommer i etableringsplanerna ses även i aktstudie. Män har oftare någon form av arbete () och deltar oftare i arbetsmarknadsutbildningar () jämfört med kvinnor. Det uppges dock finnas en aktiv strävan både vid Arbetsförmedlingen och vid kommunens arbetsmarknadsenhet att nå jämnare könsfördelning i insatserna inom etableringsuppdraget.226 De intervjuade arbetsförmedlarna menar att 222En tredjedel av de akter som studerats har någon form av praktik i etableringsplanen. Nästan lika ofta förekommer upphandlade arbetsmarknadsutbildningar. Drygt en av tio har arbete med eller utan stöd inom ramen för sin etableringsplan. I enstaka fall har även stöd till näringsverksamhet givits. 223Arbetsförmedlingen (2013a), s. 8, 23. 224Arbetsförmedlingen (2013a), s. 23. 225Arbetsförmedlingen (2013a), s. 18, 20 och 22; Arbetsförmedlingen (2014a), s. 26; SOU 2012:69. 226Intervju G2 och G7. de aktivt försöker tänka på att inte göra skillnad mellan könen och i stället fokusera på framtid, studier och jobb oberoende av kön.227 I har man också arbetat medvetet för att arbetsmarknadsutbildningar med sfi ska vända sig till både kvinnor och män. Resultatet är en relativt jämn könsfördelning på kurserna, kvinnor och män. En del av skillnaden kan dock förklaras med skillnader i utbildningsnivå. Bland dem med gymnasieutbildning eller mer hade nästan var fjärde någon form av arbete i planen, hälften hade arbetspraktik och en tredjedel någon form av arbetsmarknadsutbildning i etableringsplanen. I aktgranskning är endast en dryg fjärdedel kvinnor av dem med gymnasieutbildning Av dessa kvinnor har ingen haft arbete i sin plan, en har haft arbetsmarknadsutbildning men nästan alla har haft arbetspraktik. 4.7.3Matchning mot den regionala arbetsmarknaden?