prop · H2031d25 · 2014-10-23 00:00:00 — Konsumenternas efterfrågan på ekologisk mat har ökat och bör tas tillvara. Regeringen har höga ambitioner för att öka den ekologiska produktionen och konsumtio- nen. Regeringen bedömer att mer ekologisk mat kan göra jordbruket och svensk mat mer konkurrenskraftigt. Den ekologiska produktio- nen bidrar också till arbetet med miljökvalitets- målen. Det är ett gemensamt ansvar för stat, kommun, landsting och bransch att följa upp och stimulera ökad efterfrågan på ekologiskt bland svenska konsumenter. Regeringens be- dömning är att mer ekologisk produktion kan leda till fler jobb och stärkt konkurrenskraft för svenska livsmedelsproducenter. Regeringen bedömer att det är viktigt att skapa incitament och driva på utvecklingen av produktion och konsumtion inom den ekologiska sektorn. Regeringen avser därför att stärka förutsättning- arna för det ekologiska jordbruket i . Jordbruksnäringens och fiskenäringens framtid är nära sammanbunden med livsmedelsindust- rins förutsättningar att växa och utvecklas. Fler företag ska kunna exportera. Genom att finnas på större marknader skapas möjlighet för företag att växa och anställa fler. Rådgivning, information och finansiellt stöd kan göra att fler svenska företag kan ta steget ut på världsmark- naden och exportera sina produkter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringen anser att det behövs en långsiktig livsmedelsstrategi, för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan och därmed stödja en ökad svensk matproduktion och en ökning av andelen svenskt och ekologiskt i konsumtionen av livsmedel. Strategin om mat- produktionen ska omfatta hela värdekedjan, från primärproduktion till konsument. I detta ingår en strategi för jordbruksnäringens utveckling och hur konsumenternas intressen ska tillvaratas. Ett viktigt inslag i en svensk livs- medelsstrategi är åtgärder som leder till effektivi- sering och utveckling av varumärken som har svensk livsmedelsproduktion som råvara. Den pågående konkurrenskraftsutredningen har bl.a. i uppdrag att ta fram förslag till strategi och åtgärder för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i . I strategin ska ingå hur företagens konkurrens- kraft kan stärkas så att produktionen av livsmedel bibehålls eller ökar jämfört med genom att på mer marknadsmässiga grunder möta efterfrågan på såväl globala som regionala och lokala marknader. Utredaren ska också ta fram förslag till hur konkurrenskraften i livsmedelsindustrin kan säkras, bl.a. genom innovation och export. Regeringens långsiktiga målsättning för den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU är en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrens- kraftig jordbrukssektor styrd av konsumenters efterfrågan, klimat- och miljömål och där hänsyn tas till djurskydd samt den globala utvecklings- politiken i enlighet med politik för global utveckling (PGU). I syfte att bidra till regeringens ambition om väsentligt lägre utgifter för jordbrukspolitiken i EU och ett hållbart jordbruk vill regeringen lägga ökat relativt fokus på åtgärder inom landsbygdspolitiken. För att möjliggöra en sådan förändring är det angeläget att i ett tidigt skede påbörja analyser som utgår från en modernisering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik inför nästa budgetperiod efter 2020, samt inför en halvtidsöversyn av politiken –2020. Regeringen anser att gårdsstödet ska genomföras i så att det bidrar till sysselsättning och aktivitet i alla landsbygder. Det bör utformas på ett sätt som stärker konkurrens- kraften i jordbrukssektorn på så marknads- mässiga villkor som möjligt. I det sammanhanget bör lika konkurrensvillkor mellan och övriga EU-länder eftersträvas och gårdsstödets betydelse för att upprätthålla inkomsterna beaktas. Stödet bör genomföras så att det också genererar en hög nytta för natur- och kultur- miljöer. Regelförenkling utgör därtill en viktig utgångspunkt vid alla beslut om nationell utformning av stödet. genomförs ett antal större föränd- ringar av gårdsstödet som en följd av reform av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. De huvudsakliga besluten om svenskt genom- förande av reformen har fattats av den tidigare regeringen. Bland annat har beslut tagits om att påbörja en nationell utjämning av stödnivåerna, som kommer att leda till att gårdsstödet kommer att vara lika för alla lantbrukare i hela landet. Regeringen delar den tidigare regeringens bedömning att stödet kan fördelas i förhållande till historisk produktion och att aktiva och växande företag gynnas av en utjämning. Därtill har den tidigare regeringen beslutat att införa ett särskilt nötdjursbidrag som kommer att utgöra av den totala bud- geten. I fråga om stödet till unga jordbrukare ställer sig regeringen bakom bedömningen att en så hög tilldelning som möjligt till detta stöd ger unga lantbrukare bättre förutsättningar att starta jordbruksverksamhet och växa, vilket kan bidra till föryngring inom sektorn. Landsbygdsprogrammet är ett av regeringens viktigaste verktyg för att bidra till utveckling, jobb och tillväxt i hela landet. Programmets åtgärder är också avgörande i arbetet med miljö- kvalitetsmålen, liksom för åtaganden i miljöarbetet gentemot EU. Genomförandet av landsbygdsprogrammet bygger på hänsyn till regionala och lokala förutsättningar. Landsbygdsprogrammet 2014–2020 ska bidra till strategin för smart och hållbar tillväxt för alla (2020-strategin). ningar för att uppnå detta är lönsamma och livskraftiga företag, aktiva bönder som ger oss öppna marker med betande djur och en modern landsbygd. har överlämnat ett förslag till partner- skapsöverenskommelse för programperioden –2020 till kommissionen. Partnerskaps- överenskommelsen är den övergripande strate- gin för de fyra fonderna, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygd- sutveckling och Europeiska havs- och fiskeri- fonden. Kopplingen mellan fondernas uppgifter och målen för 2020-strategin utgör en grund för partnerskapsöverenskommelsen. Landsbygdsprogrammet 2014–2020 omfattar stora satsningar på miljö- och klimatersättningar, kompensationsbidrag och ersättning till ekolo- gisk produktion. Dessa ersättningsformer syftar till att bidra till en positiv effekt för natur- och kulturmiljön, landskapet och kulturarvet. De ska också bidra till jobb för kvinnor och män på landsbygden. Detsamma gäller programmets satsningar på djurvälfärd. Regeringen förstärker nu ersättningen för ekologisk produktion i landsbygdsprogrammet. Den förstärkning av den nationella med- finansieringen av programmet som har aviserats möjliggör också andra långsiktiga satsningar som är avgörande för en smart och hållbar tillväxt för alla på den svenska landsbygden. Exempel på sådana åtgärder är en betydande satsning på lokal service. En viktig förutsättning för att kunna bo och driva företag på landsbygden är att det finns tillgång till stabilt bredband med hög över- föringshastighet. är tillgången till bredband ojämnt fördelad i . Därför gör regeringen en betydande satsning på utbyggnad av bredband i det nya landsbygdsprogrammet. I landsbygdsprogrammet –2020 har jämställdhetsperspektivet stärkts och bl.a. finns ett eget mål som lyder ”Kvinnor och män ska ha lika förutsättningar, rättigheter och möjligheter att arbeta inom lantbruket samt bo och verka på landsbygden”. kommer flera insatser att göras för att verka i riktning mot att uppnå målet. 2.6.4Miljö, klimat och energi har goda förutsättningar att bli ett globalt föregångsland med bättre miljö och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 snabbt minskande utsläpp av växthusgaser, som en stabil ekonomi bibehålls. En långsiktigt hållbar livsmedelsproduktion kräver att naturresurserna brukas på ett ansvarsfullt sätt. En ansvarsfull jordbruks-, skogs- och fiskeripolitik är avgörande i arbetet med att nå de nationella miljökvalitetsmålen, liksom för åtaganden i miljöarbetet gentemot EU. Genom ett aktivt jordbruk bevaras ett öppet odlingslandskap och den biologiska mångfalden, vilket stärker ekosystemens förmåga att leverera ekosystemtjänster. Det finns dock utmaningar i att balansera de gröna näringarnas miljöpåverkan och deras centrala roll som livsmedels- och skogsråvaruproducenter. Viktiga verktyg för att hantera utmaningarna är bl.a. landsbygds- programmet. Världen står inför förändringar av klimatet. För de gröna näringarna kommer det att innebära en anpassning till delvis nya betingelser. Betingelserna kommer att variera inom landet beroende på hur temperatur och nederbörds- mönster förändras. Det innebär också utmaning- ar i att minska de gröna näringarnas klimat- påverkan t.ex. genom minskad användning av fossil energi och utsläpp av växthusgaser. ska vara en aktiv och ledande förebild i arbetet med att uppnå en bioekonomi med ett konkurrenskraftigt och hållbart jord- och skogs- bruk. Därigenom kan miljöpåverkan minska nationellt och globalt samt nya jobb skapas i både stads- och landsbygdsregioner. De gröna näringarna har en nyckelroll i arbetet för ett hållbart samhälle och en god miljö genom att även kunna producera råvaror för nya produkter som kan reducera användningen av fossil råvara. För att i högre grad ta till vara potentialen för produktion av förnybar energi behövs miljö- och klimatfrämjande insatser, t.ex. att bättre förutsättningar skapas för biogas- produktion ur avfall och restprodukter från de gröna näringarna. Den förra regeringen har därför avsatt medel för en metanreducerings- ersättning (Ersättning för dubbel miljönytta) –2023. Målsättningen är att öka produktionen av biogas ur stallgödsel. För att minska beroendet av fossila bränslen och negativ miljöpåverkan är det viktigt att fortsätta arbetet med energieffektivisering och omställning av arbetsmaskiner från fossila bränslen till biodrivmedel. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Fler jobb i skogen Skogen är en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger god avkastning, som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln ska hänsyn tas även till andra allmänna intressen. Skogen och skogsbruket ska bidra till ett hållbart samhälle. Skogens ekosystemtjänster bidrar till samhällets och mäniskors välfärd och är viktiga för tillväxt. Skogen som samhällsresurs ska bidra till fler attraktiva jobb. Skogsnäringen är en av viktigaste basnäringar. är världens tredje största exportör av skogsprodukter och det finns en stor potential för ökad handel med högförädlade varor. Skogens upplevelsevärden och landskaps- bild är viktiga för människors välbefinnande och livsmiljö och är också viktiga komponenter för friluftsliv och den starkt växande turistnäringen. möter skogsnäringen flera utmaningar, såsom strukturomvandling med förändrade konsumtionsmönster och brist på arbetskraft. Skogen har också mycket stor betydelse för att bromsa klimatförändringarna och för att klimatmålen ska nås genom upptag och inlagring av koldioxid i växande skog och i produkter, samt som källa till förnybar råvara för energi och klimatsmarta produkter. Samhällets framtida sårbarhet för klimatförändringar kan reduceras genom insatser för att upprätthålla biologisk mångfald och ekosystemtjänster, t.ex. genom ett diversifierat skogsbruk med större antal trädslag. Det finns potential att avsevärt öka skogens produktion av biomassa. Detta får dock inte gå ut över miljömål som Levande skogar, Ett rikt växt- och djurliv eller Ingen övergödning. En hög och stabil skogstillväxt är grundläggande bl.a. för att långsiktigt tillvarata skogens betydelse för klimatarbetet och för att möta ökad efterfrågan på biomassa. Utvecklingen av skötselmetoder för hållbart skogsbruk genom en systematisk och upprepad ansats av uppföljning och aktivt lärande fortsätter. Rådgivning om ekosystemtjänster, hyggesfritt skogsbruk och skogsskötsel inklusive röjning och miljöhänsyn är viktig för att nå målsättningen om ökad till- växt inom ramen för det hållbara skogsbruket. Regeringen avser att följa det utvecklingsarbete som sker inom skogssektorn rörande målbilder för god miljöhänsyn och förutsätter att detta nu får genomslag fullt ut i skogsbruket. Den miljöhänsyn som skogsägarna tar vid brukandet av skogen är en viktig del för att uppnå miljökvalitetsmålet. Utvecklingen i miljöarbetet har varit positiv men utvärderingar av miljöhänsynen i skogsbruket visar på brister i skogsbrukets miljöhänsyn, bl.a. hänsyn till hänsynskrävande biotoper, skador på fornminnen och kultur- historiska lämningar samt skador på mark och vatten. Regeringen anser att miljöhänsynen ska öka i den brukade skogen och skogsvårdslagstift- ningen behöver därför skärpas och preciseras. För att modernisera och tydliggöra skogsvårds- lagstiftningen, och för att uppfylla miljö- kvalitetsmålen och skogspolitikens jämställda mål, samt åtaganden enligt art- och habitat- direktivet och Åhuskonventionen anser regeringen att det behövs en översyn av skogsvårdslagstiftningen. Utvecklingen av ett Nationellt skogsprogram ska beaktas i samman- hanget. Regeringen understryker betydelsen av att befintlig lagstiftning tillämpas och att den enskilda ska fullgöra sitt ansvar. Arbetet med formellt samt frivilligt skydd av skogsmark bedöms vara av stor vikt för att nå etappmålet om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. En försöksverksamhet med kompletterande metoder för skydd av områden (Komet) har pågått . Berörda myndigheter implementerar nu arbetsmetoden i hela landet, parallellt med det traditionella bevarandearbetet. Dialog och samverkan med markägare är en viktig del av arbetet med naturskydd och miljö- hänsyn. Markägare som vill skydda sin skog kan vända sig till eller . Regeringen vill se en ökad satsning på ett variationsrikt skogsbruk. Invasiva arter ska bekämpas och nya arter ska inte introduceras. Skogens sociala värden är viktiga och upp- märksammas i rådgivnings- och informations- insatser. Regeringen understryker betydelsen av att bevara skogens kulturarv och att den enskilde ska kunna fullgöra sitt ansvar enligt kulturmiljö- lagen. Insatser rörande utbildning och informa- tion är av vikt liksom praktiskt stöd. Regeringen framhåller vikten av att och Riks- antikvarieämbetet fortsätter samverka om det vidare arbetet med skydd av fornlämningar i skogen. Regeringen vill stärka insatserna för skydd av skog. Anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket föreslås därför höjas med . förvaltningsanslag för arbete med skydd av skog stärks med . Det är viktigt att fler kvinnor och män söker sig till de skogligt relaterade utbildningarna och arbetstillfällen kopplade till skogen, så att skogs- sektorns kompetensförsörjning kan tryggas på lång sikt. Skogssektorn är en mans- dominerad bransch. Regeringen följer uppmärk- samt arbetet med skogsbrukssektorns jämställd- hetsstrategi ”Konkurrenskraft kräver jämställd- het”. I syfte att skapa enkelhet, helhetssyn och nytta för skogsägaren, samt inom ramen för arbetet med samverkande e-förvaltning, utveck- lar och länsstyrelserna en gemen- sam inlämningsfunktion. ska säkerställa att samråd sker med kommuner i frågor av särskild vikt med hänsyn till de lokala förhållandena. Områden av sådan allmän betydelse, exempelvis tätortsnära natur eller områden viktiga för naturvården, kulturmiljövården eller friluftslivets intressen, anges av kommunerna i kommunernas översiktsplan. Den internationella policyutvecklingen, som tar sin utgångspunkt i olika politikområden, påverkar skogen och dess värdekedjor även i . Regeringen ser EU:s nya skogsstrategi som ett viktigt redskap för att nå ökad samsyn om skogens roll i en växande bioekonomi och för att förbättra samordning av unionspolitik som direkt eller indirekt påverkar skog och skogsnäring. behöver en långsiktig skogsstrategi som optimerar skogens möjligheter att bidra i utvecklingen av en bioekonomi och som till- varatar skogens hela värdekedja. Fler naturskogar ska skyddas och naturvårds- hänsynen ska öka i den brukade skogen. Den nationella skogspolitiken bör därför vidare- utvecklas i bred samverkan med berörda i ett nationellt skogsprogram för . Det nationella skogsprogrammet ska bidra till att stimulera flera andra strategiska satsningar och politikområden om t.ex. klimat och miljö- mål, landsbygdsutveckling och regional nyindustrialisering av , utveckling av export, utveckling av besöksnäringen m.m. Regeringen avser fortsätta arbetet i bred dialog 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 med organisationer i det civila samhället och myndigheter. startade en skogsbrand i som utvecklades till den största skogsbrand som inträffat i i modern tid. Skogsbranden har inneburit om- välvande förändringar och förluster för dem som har drabbats. Regeringen har föreslagit flera stödjande åtgärder riktade till skogsbruket i området. Regeringen föreslår att tilldelas 2014 och beräknar en ökning på 2015 för åtgärder med anledning av branden. Medlen tilldelas , men åtgärder kommer även att vidtas på andra myndigheters områden varvid medel kommer att överföras till dessa. Vidare föreslår regeringen en förstärkning av förvaltningsanslag 2014 och 2015 då det kommer att finnas ett ökat behov av bl.a. rådgivning och information från myndigheterna med anledning av branden. Det är viktigt att dra lärdomar för framtiden från branden i Väst- manlands län. Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare som utifrån hanteringen av skogsbranden ska redogöra för vilka lärdomar som kan dras i syfte att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera allvarliga olyckor och kriser (Fö2014/1409/SSK). Kris- beredskapen inom jord- och skogsbruket är en av de specifika frågor som utredaren ska belysa. Viltet i är en viktig resurs som måste förvaltas långsiktigt. Vilda djur är en del av den naturupplevelse många söker. Jakt är en populär fritidssysselsättning i . Antalet lösta jaktkort 2012/13 var ca 300 000. ska fungera tillsammans med övriga näringar på landsbygden och naturresurserna i stort. Det innebär att en god förvaltning av jaktbara, vilda arter kännetecknas av en acceptabel balans mellan skador, skadeförebyggande arbete och nytta av vilt inom ramen för ett hållbart nyttjande. behöver utvecklas för att alla våra stora rovdjur ska uppnå och långsiktigt 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 bibehålla gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet. Ytterligare åtgärder för att förebygga konflikter kring rovdjur är särskilt viktigt. Regeringen avsätter ytterligare 20 miljo- ner kronor för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. Jakten är inte bara en fritidssysselsättning, den är även en möjlighet för näringsverksamhet på landsbygden. Viltköttet är också en klimatsmart produkt. Därför är det viktigt att göra viltköttet mer tillgängligt. För att möta efterfrågan är det angeläget att skapa distributionskanaler mellan bl.a. jaktlag, vilthanteringsanläggningar, butiker och restauranger, att stimulera den lokala marknaden för viltkött. En annan landsbygds- näring som har goda utvecklingsmöjligheter är djur i hägn. stora yta, glesa befolkning och varierande landskap ger goda förutsättningar för uppfödning av vilt i hägn. (dir. 2012:77) har lämnat två delbetänkanden, – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71) och Vildsvin och viltskador – om utfordring, kameraövervakning och arrendatorernas jakträtt (SOU 2014:54). Betänkandena bereds i . den mer detaljerade förvaltningen ska ske med en ökad regional anpassning. Arbetet med att utveckla och definiera regelverket för specifika regioner och havsområden har påbörjats. ska landningsskyldighet vara infört för såväl demersalt som pelagiskt fiske i och för det pelagiska fisket i . Det är viktigt att den nya politikens intentioner förverkligas. Regeringen kommer att vara pådrivande för att uppnå en långsiktigt hållbar fiskeripolitik i . I och med att regelverket för Europeiska havs- och fiskeri- fonden har trätt i kraft skapas ytterligare möjlig- heter att finansiellt understödja genomförandet. En central förutsättning för att uppnå beståndsnivåer som motsvarar maximalt hållbart uttag och för att genomföra ekosystemansatsen i fiskeripolitiken är ökad kunskap om förhållan- den och samband i våra havsområden. Den inter- nationella vetenskapliga rådgivningen från Inter- nationella havsforskningsrådet (ICES) utgör grunden för de politiska besluten och det är därför av största vikt att säkerställa en väl underbyggd vetenskaplig rådgivning. arbetar kontinuerligt för en förstärkning och utveckling av ICES. Regeringen anser att det är nödvändigt att 2.6.7Den gemensamma fiskeripolitiken på ett ändamålsenligt sätt kan utföra Regeringen vill se ett hållbart fiske i såväl och som globalt. Att bidra till globalt hållbart fiske ligger i linje med politik för global utveckling som är hela regeringens gemensamma ansvar. Förutsättning för ett lång- siktigt hållbart fiske som kan bidra till syssel- sättning är en hållbar fiskeriförvaltning. Fiskeri- förvaltningen är också central för att uppnå god miljöstatus enligt Havsmiljödirektivet. Bland annat ska fisket och haven skyddas genom att fler reservat inrättas. Resultatet av reformen av EU:s gemensamma fiskeripolitik är ett stort steg framåt och skapar bättre förut- sättningar att uppnå målet och ett långsiktigt hållbart fiske. Viktiga och grundläggande delar är bl.a. att bestånden ska bibehållas eller åter- uppbyggas till en biologisk status som uppfyller eller ligger över maximalt hållbart uttag (MSY), att landningsskyldigheten successivt ska införas så att fisk inte längre får kastas överbord och att undersöknings- och forskningsverksamhet i våra havsområden. Insamling av data och information om havet måste säkerställas och därmed också de grundläggande förutsättningarna för havs- och fiskeriförvaltningen. internationella åtagande enligt såväl EU-lagstiftning som inter- nationella konventioner måste fullgöras. Bristen på fartyg för att genomföra under- söknings- och forskningsverksamhet har varit ett akut problem sedan det tidigare forsk- ningsfartyget togs ur drift. Avsaknaden av fartyg har lett till kortsiktiga och kostsamma lösningar och minskad datainsamling. Det är angeläget att berörda aktörer kan agera lång- siktigt då det skapar förutsättningar för kostnadseffektiva lösningar och möjligheter till strategiska samarbeten mellan såväl universitet som med andra länder i närområdet. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att medel avsätts för nybyggnation av ett nytt undersöknings- och forskningsfartyg. Fartyget ska täcka de behov som föreligger inom data- och informationsinsamlingen, vilken Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för och som för närvarande utförs av lantbruks- universitet (SLU) och (). Fartyget kan även utgöra en viktig resurs inom den havs- baserade forskningen. I syfte att erhålla ett så effektivt nyttjande som möjligt av ett undersök- nings- och forskningsfartyg avser regeringen att ta initiativ till ett utvecklat samarbete med våra närmaste grannländer. Ett havs- och fiskeriprogram håller på att tas fram för budgetperioden –2020. Rege- ringens avsikt är att detta, i likhet med fiske- riprogrammet för perioden –2013, ska finansiera åtgärder som kan främja såväl lång- siktigt hållbara fiskbestånd som ökad konkur- renskraft för företag med koppling till fiske- och vattenbrukssektorn. Det nya programmet kommer, i enlighet med förordningen för Havs- och fiskerifonden, ha ett bredare tillämpningsområde än det tidigare programmet. Särskilt viktigt är att programmet kommer att inkludera finansiering av åtgärder som ska främja genomförandet av EU:s nya gemensamma fiskeripolitik, bl.a. det successiva införandet av landningsskyldigheten. Program- met kommer också att bidra till genomförandet av vissa av EU:s miljödirektiv, däribland havs- miljödirektivet. Utöver detta kommer programmet att finansiera åtgärder som bidrar till målen inom den integrerade maritima politiken samt till genomförandet av veten- skaplig datainsamling och fiskerikontroll. Detta innebär ett bredare och mer strategiskt angreppssätt vad avser havsmiljön och dess resurser.