prop · H103209 · 2014-04-03 00:00:00 — Regeringen behöver exempelvis klargöra målnivåerna för förnybar energi, omställningen av transportsystemet och vilka energislag som är önskvärda i i framtiden.151 beskriver också behovet av delmål i närtid.152 Enligt ger regeringens överenskommelse om kärnkraften inte den långsiktighet som behövs för den framtida elförsörjningen.153 har också beskrivit vikten av långsiktiga förutsättningar och gemensamma spelregler för företag och näringsliv.154 () rekommenderade i sin senaste utvärdering av den svenska energipolitiken att det behövs tydliga besked om hur den framtida elmixen ska se ut i och hur kärnkraften ska ersättas.155 5.3Sveriges handlingsutrymme i förhållande till EU:s handelssystem Regeringen har använt nationella handlingsutrymme i förhållande till EU:s handelssystem på olika sätt. Enligt regeringen ger direktivet som reglerar EU:s handelssystem mycket litet utrymme för alternativa lösningar.156 kan dock konstatera att medlemsstaterna har handlingsutrymme att införa nationella regler eller åtgärder i frågor som inte regleras i EU:s rättsakter, eller som EU uttryckligen har överlämnat till medlemsstaterna att besluta om. De nationella åtgärderna kan delas in i följande grupper: 149Se exempelvis , Färdplan för konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 s. 6 och 10. Se även IEA, Energy Policies of IEA Countries Review, Excerpt – The framework: energy policy and climate change. 150Se RiR 2011:10. 152Hagainitiativet, Remissvar på underlag till Färdplan 2050, , Se även webbplats . och , Ökad energieffektivitet i näringslivet – ett idédokument, s. 14. Se även Motormagasinets webbplats . 153Seminarium, IEA Utvärdering av energipolitik , anföranden av representanter från och Fortum. 154Svenskt Näringsliv, Ökad energieffektivitet i näringslivet – ett idédokument, s. 14. 155Se IEA:s webbplats . 2009/10:28 s. 39. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Åtgärder som påverkar antalet utsläppsrätter (taket) i handelssystemet: Kan exempelvis avse att medlemsstaterna låter utsläppsrätter som de förfogar över frysa inne. hade denna möjlighet ifråga om kvarvarande utsläppsrätter i reserven för nya deltagare i handelssystemet under den andra handelsperioden (2008–2012). Regeringen gav 2013 i uppdrag att sälja de kvarvarande utsläppsrätterna i reserven.157 Antalet kvarvarande utsläppsrätter uppgick till cirka 1,3 miljoner (motsvarande utsläpp).158 Enligt har anläggningar i handelssystemet rätt att omvandla kvarvarande utsläppsrätter från den andra handelsperioden till utsläppsrätter . Medlemsstater har inte den möjligheten.159 Det finns inga tvingande EU-regler om att medlemsstaterna ska sälja kvarvarande utsläppsrätter från sina reserver för den andra handelsperioden. Regeringen hade kunnat låta utsläppsrätterna i reserv frysa inne, så att utsläppsrätterna inte hade kunnat utnyttjas i handelssystemet.160 En sådan åtgärd hade bidragit till motsvarande mängd minskade utsläpp på EU-nivå. Istället såldes utsläppsrätterna i reserven till företag som kan spara dessa till kommande period. Åtgärder riktade mot företagen i handelssystemet men som inte påverkar det totala antalet utsläppsrätter i handelssystemet eftersom de totala utsläppen inom handelssystemet är bestämda genom ett gemensamt tak: Utsläppen på EU-nivå påverkas inte av sådana åtgärder. Men olika nationella styrmedel som riktas mot företag i handelssystemet kan minska efterfrågan på utsläppsrätter och därigenom minska prissignalen i handelssystemet. Användningen av medlemsstaternas egna intäkter från auktioneringen av utsläppsrätter: EU rekommenderar att av medlemsstaternas egna intäkter eller ett ekonomiskt värde motsvarande dessa inkomster från auktioneringen av utsläppsrätter ska användas för klimatåtgärder, vilket inte har gjort.161 De intäkter som tillfaller öronmärks inte, utan går istället direkt till statsbudgeten.162 får dessutom större intäkter till statskassan eftersom har förhandlat sig till att få öka den svenska andelen auktionerade utsläppsrätter med ytterligare 10 procent.163 157Regeringens beslut , M2013/651/K1. 161Art 10.3 och rådets direktiv /87/EG. 162Lagen (1996:1059) om statsbudgeten bygger bland annat på att intäkterna inte öronmärks. 163Europaparlamentets och rådets direktiv /87/EG, art. 10.2.b) jämförd med bilaga 2a. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 I bilaga 2 redogör mer detaljerat för nationellt handlingsutrymme inom EU:s handelssystem och hantering av utrymmet. granskningar visar att ansvarsförhållandena i klimatpolitiken inte är tillräckligt tydliga. För flera olika styrmedel saknas en samlad bild av ungefärliga kostnader, effekter och sidoeffekter. Det gäller även för de samlade klimatinsatserna. Regeringen har inte prioriterat mellan olika samhällsmål eller mellan olika syften med klimatåtgärderna. För myndigheterna blir det då oklart vilka mål och utgångspunkter som myndigheternas analyser ska utgå ifrån. Förutsättningarna för att fatta beslut om kostnadseffektiva åtgärder med olika tidshorisont minskar. Även transparens och möjlighet till ansvarsutkrävande minskar, eftersom det saknas en samlad bild av ungefärliga kostnader, effekter och sidoeffekter. Otydlig långsiktig styrning bidrar till små incitament för företagen att investera i koldioxidssnål teknik, eftersom företagen är osäkra på om sådana investeringar kommer att bli lönsamma. Regeringen har i varierande utsträckning använt handlingsutrymme i förhållande till EU:s handelssystem. Vid en värdering av betydelsen av sådana åtgärder är det viktigt att bedöma om de kan väntas leda till lägre utsläpp inte bara i , utan även på EU-nivå. Regeringen har valt att sälja ut överskottet i reserv (motsvarande ) istället för att låta dessa utsläppsrätter frysa inne. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT 6Uppföljning och rapportering av klimatpolitiken En förutsättning att minska utsläppen till rimliga kostnader är att kostnader, effekter och sidoeffekter följs upp, analyseras och rapporteras såväl för olika insatser som samlat. Uppföljningen bör innehålla information om i vilken utsträckning de politiska målen uppnås.164 I detta kapitel redovisar iakttagelser om regeringens och myndigheternas uppföljning, analyser och rapportering av klimatpolitiken.165 Avsnitt 6.1 berör uppföljning och rapportering av enskilda insatser medan avsnitt 6.2 berör samlade analyser och rapportering. En jämförelse görs också med hur uppföljningen hanteras inom den brittiska klimatpolitiken. 6.1Uppföljning och rapportering av olika klimatinsatser Ett flertal myndigheter levererar olika underlag om enskilda klimatinsatser till regeringen och till varandra. Det är en lång kedja av underlag som behöver sammanställas och analyseras för att kunna rapporteras till regeringen och sedan vidare till . rapporterar också till EU och FN. 6.1.1Brister i uppföljning och analys av olika insatser har uppmärksammat brister i uppföljning i 10 granskningar av styrmedel inom klimat- och energipolitiken.166 För klimatrelaterad forskning och utveckling saknas samlade uppgifter om vad forskningen har kostat och vad den har bidragit till.167 Det saknas också uppföljning av om forskningen 164Se exempelvis bet. 1999/2000 FiU13, rskr. 1999/2000:16. 165Riksrevisionen har som en del i arbetet med denna slutrapport gått igenom regeringens rapportering till i budgetpropositioner för åren 2008–2013, utgiftsområdena 20–24 samt klimat- och energipropositionerna . Granskningen har fokuserat på hur de svenska utsläppen av växthusgaser och de statliga klimatinsatserna har rapporterats. 166Riksrevisionen RiR 2009:6, 2009:21, 2011:8, 2011:10, 2011:29, 2012:1, 2012:2, 2012:7, 2013:8 och 2013:9. 167Regeringen avser att ge en samlad redovisning av klimatforskningens omfattning och resultat i anslutning till redovisningen av det övriga klimatarbetet i kommande budgetpropositioner, utöver den redovisning som sker av miljö- och energipolitiken. fått i uppdrag att redovisa hur resultaten av den forskning som de finansierat bidragit till att nå klimatmålen. 2011/12:161 s. 8. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 lett till kommersialisering eller om den nyttiggjorts på annat sätt.168 Ett annat exempel är att de stora skillnaderna i hur mycket olika förorenare i praktiken betalar för utsläppen, det vill säga fördelningseffekterna, inte har följts upp eller redovisats av regeringen. Företagen i den handlande sektorn har i praktiken betalat mycket lite, i vissa fall ingenting för utsläppen. har övriga skattebetalare fått betala betydligt mer i förhållande till sina utsläpp.169 Bristerna i uppföljningen hänger i flera fall samman med att målen är otydliga. Transportområdet är ett exempel. Berörda myndigheter inom området anser att målen i vissa fall är så otydliga att de inte fungerar som utgångspunkt för styrning och uppföljning.170 En annan orsak är att regeringen inte alltid pekar ut vilken myndighet som ska ansvara för uppföljningen. Det gällde till exempel systemet med energideklarationer, något som regeringen senare förtydligade.171 granskade 2013 regeringens hantering och rapportering av infrastrukturplaneringen i förhållande till klimatmålen utifrån iakttagelser.172 Enligt utskottet lyfter granskningen fram de utmaningar som regeringen möter i dess olika grundlagsstadgade roller gentemot och myndigheter vid statliga insatser som styrs av uppföljningsbara mål och som präglas av målkonflikter. Utmaningarna är enligt utskottet särskilt påfallande när sådana mål är jämbördiga. I sin roll gentemot ställs regeringen inför berättigade krav på att den ska redovisa komplexa samband i fråga om hur val av olika styrmedel påverkar måluppfyllelsen.173 6.1.2Bristfällig och fragmentarisk rapportering till Bristande uppföljning påverkar förutsättningarna för att ge tydlig information om kostnader och effekter av olika insatser och samlat för alla väsentliga klimatinsatser. granskningar inom klimatområdet visar stora brister i regeringens återrapportering till . 168Regeringen planerar att utvärdera resultatet av satsningen på strategiska forskningsområden . Se RiR 2012:2 s. 31. har följt upp antalet doktorander som har examinerat med stöd av myndigheten, vilket enligt myndigheten är en nyttighet som forskningen har lett till. Se e-post från . 169Riksrevisionen RiR 2012:1 s. 87 f. Det gäller till exempel effekter av samlade skatteundantag, befrielse från kvotplikt på elcertifikat och överskott av gratis tilldelade utsläppsrätter som har gynnat delar av industrin. Se även RiR 2013:8 s. 91. 170Riksrevisionen RiR 2012:7 s. 48 f. 171Riksrevisionen RiR 2009:6. Med anledning av nya EU-krav i det omarbetade direktivet om byggnaders energiprestanda, föreslog regeringen i prop. 2011/12:120 bland annat regler om oberoende kontrollsystem för energideklarationerna. 172Riksrevisionen RiR 2012:7. 2012/13:KU20 s. 29. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT är rapporteringen fragmentarisk och svår att överblicka. I många fall saknas rapportering av insatsernas effekter på utsläppen av växthusgaser. Rapporteringen är inte transparent har i flera granskningar uppmärksammat bristande transparens i regeringens rapportering till . Det gällde exempelvis i rapporteringen av nationella utsläppsrätter och det finansiella värdet av överskottet av utsläppsrätterna. skattades värdet av överskottet till mellan 7 och 8 miljarder kronor.174 har ännu inte fått tillfälle att ta ställning till något förslag från regeringen om hanteringen av överskottet. Efter granskningen har dock regeringen rapporterat i Årsredovisning för staten innehav och överskott av nationella utsläppsrätter.175 Ett annat exempel är den statliga infrastrukturplaneringen. konstaterade att regeringen i sin rapportering till inte visat att lönsamheten för vissa projekt bygger på trafikökningar som sannolikt är svåra att förena med klimatmålen. Utan en sådan redovisning blir rapporteringen till inte transparent, konsistent eller rättvisande utifrån klimatmålen.176 Någon förbättring av denna rapportering har ännu inte genomförts. Sammanställning över de viktigaste klimatinsatserna och vad de kostar saknas Det är svårt att utifrån regeringens rapportering i budgetpropositionerna få en bild av vilka de viktigaste klimatinsatserna är, vad de kostar och hur de ska bidra till klimatmålen. Det saknas en sammanställning av de viktigaste insatserna, trots att har efterfrågat detta.177 Regeringen har dock I budgetpropositionen nämner regeringen i samband med resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan några insatser som vidtas inom andra utgiftsområden än allmän miljö och naturvård.178 Kostnaderna för vissa av klimatinsatserna 174Riksrevisionen RiR 2009:21 s. 11. 175Se exempelvis skr. 2012/13:101 s. 161 f. 176Riksrevisionen RiR 2012:7. 2010/11:MJU1, rskr. 2010/11:119, bet. 2009/10:MJU1, rskr. 2009/10:129, bet. 2008/09:MJU1, rskr. 2008/09:103. 178Ett annat exempel är att regionalt arbete som har redovisats under utgiftsområde 21, Energi, och hållbara städer tidigare endast berördes under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Detta trots att regeringen framhåller att ett syfte med satsningen är att minska utsläppen av växthusgaser. 2012/13:1, UO 20 s. 18 f. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 som redovisas genom anslag finns inom olika utgiftsområden.179 Regeringen har dock inte gett någon samlad bild av kostnaderna. I klimatpropositionen redogör regeringen för olika klimatinsatser. För den icke handlande sektorn som helhet redovisar regeringen schematiskt genomförda och beräknade utsläppsminskningar inom sex olika områden.180 Beträffande kostnader för och utsläppsminskningar av olika klimatinsatser, redovisar regeringen sådana i ett fåtal fall. Den enda mer detaljerade redovisningen av kostnader och effekter på utsläppen gäller omläggningen av de klimatrelaterade skatterna 2010–2015.181 har dock konstaterat att regeringens redovisning av kostnaderna för skatteomläggningen skiljer sig åt mellan klimatpropositionen, den följande budgetpropositionen och propositionen om skatteomläggningen.182 Klimatinsatsernas effekter på utsläppen redovisas sällan i budgetpropositionerna I budgetpropositionerna lyfter regeringen ibland fram att vissa insatser är viktiga, men inte vilka effekter de har gett eller väntas få på utsläppen. Inte heller sidoeffekter av statens insatser redovisas till . Det var först i budgetpropositionen som vissa klimatinsatser rapporterades under egna rubriker i regeringens resultatredovisning.183 Endast för en av dessa insatser redovisar regeringen vad insatsen ska bidra med i form av minskade utsläpp.184 Statskontoret anser att regeringen behöver utveckla resultatrapporteringen till , för att jämna ut gapet mellan myndigheternas avgränsade resultatredovisningar och efterfrågan på redovisningar av effekter i förhållande till målen.185 179Under utgiftsområde 20 redovisas endast ett anslag som rör minskade utsläpp av växthusgaser: Internationella klimatinsatser. Under andra utgiftsområden finns exempel på anslagsposter som är direkt klimatrelaterade. Ett exempel är utgiftsområde 21, Energi. Det gäller regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. och energiteknik. Anslaget används för att stimulera spridningen av vissa energitekniska lösningar som bedöms ha positiva effekter på klimatet. 2012/13:1 utgiftsområde 21. 2008/2009:162 s. 60. 182Riksrevisionen RiR 2012:1 s.76. 183Det gäller avsnitten internationella klimatinsatser, klimatforskning, regionalt klimatarbete samt hållbara städer i prop. 2012/13:1 UO 20 s. 18 f. 184Det gäller internationella klimatinsatser, där redovisningen har utvecklats sedan granskning RiR 2011:8. 185Statskontoret (2013), s. 9 och 14 f. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT I genomgång av budgetpropositionerna har endast åtta statliga insatser identifierats där direkta och kvantifierade bidrag till minskade utsläpp har redovisats av regeringen.186 6.2Samlad uppföljning, analys och rapportering Klimatpolitiken är tvärsektoriell och omfattar ett antal olika styrmedel. Det behövs därför en samlad uppföljning, analys och rapportering som underlag för samordning av beslut. En samlad bedömning förutsätter att det finns en tydlig beställning av vad som ska analyseras, varför det ska analyseras, med vilken frekvens och av vem. En tydlig och återkommande beställning är även viktig för att åstadkomma jämförbarhet . har gått igenom regeringens och myndigheternas klimatrapportering187 för att bedöma om det framgår samlat vilka de statliga klimatinsatserna är, vad de kostat och vilka effekter och sidoeffekter de gett.188 6.2.1Analys och uppföljning genomförs inte utifrån gemensamma utgångspunkter Regeringen har inte någon strategi för analys och uppföljning av olika insatser eller vad de samlade insatserna ger för effekter, sidoeffekter eller vad de kostar. Regeringen har inte uttalat vem som har ansvaret för att säkerställa en tillräcklig samordning av beslutsunderlagen. Grundläggande utgångspunkter om framtiden inom transport- och energiområdet är exempelvis inte gemensamma för olika myndigheter. Regeringen ger istället uppdrag till myndigheterna utan att samordna utgångspunkterna. Frånvaron av strategi och gemensamma utgångspunkter medför att myndigheterna behöver beställa data för tillfälliga ändamål. Att göra nya beställningar är tidskrävande och dyrt. Centrala antaganden behöver samordnas när analyserna ska avspegla och samma områden. De olika myndigheter som arbetar med uppföljning och rapportering använder dock var för sig olika antaganden i analyserna. 186Fyra av dessa redovisades under utgiftsområde 20, övriga under andra utgiftsområden. 187Med klimatrapportering avses publikationer som har tagits fram av regeringen eller myndigheterna för att fullgöra nationella och internationella krav på uppföljning och redovisning inom klimatområdet. 188Genomgången är avgränsad till rapporter som beskriver utvecklingen på klimatområdet övergripande för hela samhället och som inte rapporterats till . Rapporter som analyserar klimatpolitiken inom enbart en sektor, som jordbruks-, bostads- eller transportpolitik, har inte ingått i sammanställningen. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Myndigheternas olika modeller belyser olika synsätt, vilket innebär att även modellspecifika antaganden behöver göras. energisystemmodeller detaljerade avseende energianvändning och teknikval. Kopplingen till och beskrivningen av den övriga ekonomin är endast översiktlig. Det omvända gäller i ekonomiska modeller.189 Vidare saknas kontinuitet i uppdatering av väsentliga data i myndigheternas analysmodeller. Data sammanställs utifrån olika aggregeringsnivåer och för olika år.190 För att få en helhetsbild behöver olika typer av analyser göras och vägas samman. modell skulle exempelvis behöva kompletteras med energi- och transportanalyser. har /2012 tillsammans med forskare vid och arbetat med ett pilotprojekt vars syfte var att försöka mjuklänka EMEC med energisystemmodellen TIMES-Sweden.191 6.2.2 Kostnader och effekter rapporteras inte samlat och myndigheterna publicerar en stor mängd rapporter som på olika sätt beskriver utvecklingen på klimatområdet. Det finns dock ingen förteckning över den svenska klimatrapporteringen och vilka publikationer som ingår i denna. har gått igenom ett antal centrala rapporter, som redovisas i tabellen nedan.192 Det är elva rapporter som med bilagor omfattar cirka 4 400 sidor.193 Några av dessa rapporteras till FN eller EU. 190Riksrevisionen har exempelvis uppmärksammat att SCB:s modell FASIT (fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar) har uppdaterats ad hoc-mässigt. RiR 2012:1 s. 74. 192Se utförligare beskrivning av kontrollstationerna, den fördjupade utvärderingen, nationalrapporten och miljöekonomiska rapport i bilaga 7. Vid sidan av de rapporter som tas upp i tabellen och som har gått igenom, publiceras också andra rapporter. Ett exempel är och årliga rapportering till EU om handel med utsläppsrätter enligt artikel 21 och rådets direktiv /87/EG. 193Klimatberedningen har inte ingått i genomgången då den har betraktats som ett underlag till klimatpropositionen. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Tabell 6.1 Rapporteringen av klimatpolitiken (senast publicerad) kvalitetsmålen (2013) klimatpolitiken (2008) Inventory Report (2013) uppföljning (2012) och utsläppsrätter (2010) Färdplan 2050 (2012) Källa: bearbetning 2013. De flesta rapporterna innehåller utsläppsstatistik, i några fall redovisas prognoser. I tre av rapporteringarna194 listas alla väsentliga statliga klimatinsatser. Men ingen av rapporteringarna redovisar samlade kostnader för klimatinsatserna. Däremot redovisas kostnader för vissa insatser. I dessa rapporter finns även viss information om några enskilda klimatinsatsers effekter på utsläppen. Rapporteringar av hur olika insatser faktiskt påverkat utsläppen av växthusgaser är ovanliga. I rapporteringen till FN görs vissa ansatser till detta,195 men den är inte fullständig. Ingen av rapporteringarna ger en samlad bild av effekterna i förhållande till kostnaderna. Sammanfattningsvis visar genomgång att det finns mycket information som har tagits fram, men att den är utspridd på ett flertal rapporter. Hur rapporterna förhåller sig till varandra är oklart. Den som vill ha en samlad och uppdaterad bild behöver hämta uppgifterna från en mängd olika källor och även då saknas uppgifter om ungefärliga kostnader, effekter 194Delrapport 1–4 i och underlag till kontrollstation 2008, Ds. 2009:63 och Report for on assessment of projected progress, . KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Utöver de rapporter som gått igenom finns sektorsspecifika underlag med analyser av potentialen att minska utsläppen i olika sektorer exempelvis bostäder, jordbruk och transporter. underlag till Färdplan till 2050 redovisade regeringens uppdrag att ta fram ett underlag till färdplan för ett utan nettoutsläpp av växthusgaser I uppdraget ingick inte att utvärdera genomförda klimatinsatser. Rapporten innehåller förslag på scenarier och styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser på lång sikt. Regeringen har ännu inte tagit ställning till förslag, men avser att återkomma innan mandatperioden är slut 2014.196 Sen analys av interaktionen mellan klimat och energimålen När regeringen lade fram etappmålet samt energieffektivitets- och förnybarhetsmålen till 2020, hade interaktionen mellan målen inte analyserats. gav regeringen ett uppdrag åt att identifiera och analysera konsekvenserna av målkonflikter och synergier mellan olika mål inom klimat- och energipolitiken. Bristande analys av styrmedelsmixen I flera granskningar har konstaterat att det saknats en analys av relationen mellan olika klimatstyrmedel.197 Ett viktigt exempel är att effekterna av de klimatrelaterade skatterna inte har analyserats tillsammans med effekterna av EU:s handelssystem.198 I granskningarna av systemet med energideklarationer och av klimatforskningen redovisades brister i samordningen mellan insatser. Energideklarationerna hade inte samordnats med andra statliga styrmedel för energieffektivisering.199 Samordning mellan klimatforskning och andra styrmedel är nödvändig för att ge förutsättningar för att forskningsresultaten ska nyttiggöras och kommersialiseras och därmed bidra till klimatmålen i praktiken.200 konstaterade dock i granskningen av klimatrelaterad forskning och utveckling att det saknas sådan tydlig 196Prop 2012/13:1, UO 20 s. 23. 197Se RiR 2009:6, 2012:1 och 2013:8. 198Se RiR 2012:1. 199Ett exempel på detta var statliga bidrag och skattelättnader som fastighetsägarna kan beviljas om de genomför olika energieffektiviserande åtgärder. Ett annat exempel var den kommunala energirådgivningen. 200Se 2012, rapport 6537, Styrmedlen behöver omfatta hela innovationssystemet från forskning, utveckling och demonstration till styrmedel för marknadsintroduktion., s. 34. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT