prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — Orsakerna till att utgifterna blev högre än beräknat är att antalet inskrivna personer i mottagande ökade som fler sökande bodde i anläggningsboende i stället för i eget boende. Antalet inskrivna personer i mottagande ökade från 43 222 till 52 775 personer . Ökningen beror på en kraftig ökning av antalet asylsökande och ökad svårighet för personer som beviljats uppehållstillstånd att få en kommunplats, vilket gjort att de blivit kvar längre i Migrationsverkets anläggningsboende. Jämfört med 2012 har utgifterna för anläggningsboende ökat med ca 300 miljoner kronor (). Andelen personer i anläggningsboende ökade från till vid slutet av året. Till följd av brist på ordinarie hyreslägenheter har ökning av antalet boendeplatser i första hand bestått av s.k. tillfälliga anläggningsboenden där kostnaderna är betydligt högre än inom ordinarie bostadsbestånd. För att finansiera de ökade utgifterna anvisade sammantaget i vårrespektive höständringsbudgeten. Därtill har anslagskrediten utnyttjats med . Utgifterna för anslaget 1:1 uppgick till 2013, vilket är (3,) högre än vad som ursprungligen anvisades i budgeten och högre än 2012. Orsaken till att ökningen blev högre än beräknat är främst att det skett en utbyggnad av kapaciteten inom mottagande- och prövningsverksamheten vid för att möta det ökade antalet asylsökande. hade 518 fler anställda än 2012. Jämfört med 2012 har lönekostnaderna ökat med (17,). För att finansiera de ökade utgifterna anvisade i vårändringsbudgeten. Fler beviljades uppehållstillstånd jämfört med ansökte 54 259 personer om asyl i ökning med 10 372 (23,) med föregående år. Syriska medborgare utgjorde den största gruppen med 16 317 sökande. Antalet statslösa har också ökat till följd av konflikten i , från 2 2012 till 6 921. Även antalet ansökningar från ensamkommande barn ökade, från 3 578 till 3 852, vilket är en ökning jämfört med föregående år. från beviljades flest uppehållstillstånd . Antalet personer som beviljades uppehållstillstånd av skyddsskäl uppgick till 28 532, vilket är 11 589 (68,) fler än 2012. beviljade 15 357 personer arbetstillstånd , vilket är en minskning med 1 186 personer (7,) jämfört med föregående år. Minskningen gäller främst arbetstillstånd som kräver kortare högskoleutbildning eller motsvarande, vilket är en minskning med 662 personer (50,). beviljades 40 026 personer arbets- och uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning, vilket är en minskning jämfört med . Kategorin med familjeanknytning utgör den till antalet största gruppen av personer som beviljades uppehållstillstånd . bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Skälet till avvikelsen är att färre beslut fattats om projektfinansiering än vad som beräknats , på grund av problem med regelverkstolkningar avseende Europeiska flyktingfonden III och Återvändandefonden. RiR 2012:23 Början på något nytt – Etableringsförberedande insatser för asylsökande har granskat mottagningssystemet för asylsökande utifrån ett integrationsperspektiv. Granskningen inriktades på mottagande av asylsökande samt hur regeringens styrning och uppföljning av systemet fungerar utifrån ambitionen om tidiga insatser för integration. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om etableringsförberedande insatser för asylsökande (skr. 2012/13:139). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2012/13:SfU14, rskr. 2012/13:289). Tabell 2.51 UO 8 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till . 2.4.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Tabell 2.52 UO 9 Anslag Kostnader för statlig assistansersättning -6,2 -16,2 Bidrag till folkhälsa och sjukvård -9,9 Stimulansbidrag och åtgärder inom -29,4 Sjukvård i internationella förhållanden -10,2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. -16,2 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel -17,3 Ersättning för vanvård i den sociala barn- och -48,6 Insatser för att förverkliga konventionen om -60,7 -98,8 -2,9 -5,2 Utgiftsområdet omfattar hälso- och sjukvårds- stället betalat ut bidraget till landstingen med politik, politik för sociala tjänster – omsorg om belopp som regeringen bestämt i form av äldre, individ- och familjeomsorg, stöd till ändringsbeslut för anslaget. personer med funktionsnedsättning – samt Utfallet för anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statens Avvikelsen förklaras av att efterfrågan (5,) lägre än vad som anvisades i statens blev lägre än vad regeringen räknade med i Jämfört med ökade utgifterna med (0,). Lägre utfall än budgeterat för läkemedels- och tandvårdsförmåner Utfallet för anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statens budget. Det är även lägre än 2012. Staten och Kommuner och Landsting (SKL) hade ingen överenskommelse för läkemedels- Utfallet för stimulansbidrag lägre än budgeterat Utfallet för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken blev , vilket är lägre än anvisat i budgeten. Det är lägre än 2012. Avvikelsen är hänförlig till satsningar avseende 2013, vars medel ej förbrukades fullt ut, samt återbetalningar avseende tidigare års satsningar. Utfall för ersättning för vanvård lägre än budgeterat Utfallet för anslaget 4:8 Ersättning för vanvård i barn- och ungdomsvården blev kronor, vilket är 150 miljoner kronor lägre än anvisat i budgeten. Anslaget har också använts till kostnader för reseersättningar och stödsamtal med sammanlagt (). Utgifterna för sjukvård i internationella förhållanden har ökat mer än beräknat Utfallet för anslaget 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden uppgick till , vilket är mer än vad som ursprungligen anvisades på statens budget. Att utgifterna ökat beror på volymökningar inom turistvården och sjuk- och tandvårdstjänster. På höständringsbudgeten anvisades ytterligare , eftersom utgifterna ökat mer än beräknat. Efterfrågan på bilstöd till personer med funktionsnedsättning högre än budgeterat Utfallet för anslaget 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning uppgick till , vilket är mer än vad som ursprungligen anvisats i statens budget. På höständringsbudgeten anvisades ytterligare för att möta efterfrågan på bilstöd från personer med funktionsnedsättning. En del av anslagskrediten har även utnyttjats. Antalet beslut om bilstöd uppgick till 3 440 stycken, vilket är en ökning från föregående år. Antalet personer som beviljats assistansersättning har stabiliserats, men antalet timmar fortsätter öka Utfallet för anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till , en ökning med (4,) jämfört med . Sedan assistansersättning infördes har utgifterna för förmånen kontinuerligt ökat. Antalet personer som får assistansersättning har också stadigt ökat liksom det genomsnittliga antalet beviljade timmar och person. Ökningen av antalet personer som beviljats assistansersättning har stabiliserats . hade 15 900 personer assistansersättning, lika många som . Det genomsnittliga antalet timmar har dock fortsatt öka, från betalar ut för varje timme utförd assistans ökar , liksom det högsta möjliga timbeloppet. var schablonbeloppet och det högsta möjliga timbeloppet . Tabell 2.53 UO 9 Beställningsbemyndiganden hälsa, arbetsliv och Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till . Avvikelsen mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . RiR 2012:12 Tandvårdsreformen 2008 – når den alla? har granskat om regeringens mål för den tandvårdsreform som genomfördes har uppnåtts och om statens insatser varit effektiva för att nå målen. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om det statliga tandvårdsstödet (skr. 2012/13:44). har med anledning av regeringens skrivelse givit regeringen tillkänna att följa upp om det allmänna tandvårdsbidraget och högkostnadsskyddet är rätt utformade och att de var för sig träffar rätt målgrupper och är effektiva medel för att nå tandvårdslagens (1985:125) mål om en god tandhälsa (bet. 2012/13:SoU10, rskr. 2012/13:161). Regeringen har tillsatt en utredning tandvårdsreform (dir. 2014:28). Utredaren ska bl.a. analysera hur den befintliga organisationen och det befintliga systemet för tandvårdssubvention för vuxna kan förbättras för att effektivare bidra till att uppnå målen med tandvårdsstödet som god kostnadskontroll säkerställs, analysera besöksfrekvens i olika gruppen samt föreslå vilken eller vilka aktörer som bör ha det övergripande ansvaret för information om det statliga tandvårsstödet. Uppdraget ska redovisas . Regeringen bedömer mot bakgrund av detta att granskningen inte föranleder några ytterligare åtgärder från regeringens sida. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2013:4 Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? har granskat om statens styrning genom nationella riktlinjer effektivt kan främja en vård utformad utifrån patientens perspektiv. Regeringen har redovisat sina bedömningar och sina åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? 2013/14:23). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2013/14:SoU8, rskr. 2013/14:156). RiR 2013:20 Statens satsningar på – Leder de i rätt riktning? har granskat statens satsningar på i hälso- och sjukvården. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om statens satsningar på (skr. 2013/14:204). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.4.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Tabell 2.54 UO 10 Anslag Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Sjukpenning och rehabilitering m.m. -6,4 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård -2,7 Utgiftsområdet omfattar ersättningar vid sjukdom och funktionsnedsättning, bl.a. sjukpenning, rehabiliteringspenning, aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning, bidrag för sjukskrivningsprocessen samt bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvården. Området omfattar även myndigheterna och Inspektionen för socialförsäkringen. (2,1 vad som anvisades i statens budget. (1,) utgifterna för sjukpenning har ökat mellan åren. Utgifterna för sjukpenning har ökat Utfallet för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. blev , vilket är (3,) högre än vad som anvisades i budgeten. Ytterligare medel tillfördes anslaget på höständringsbudgeten med anledning av att utgifterna för sjukpenning ökade mer än beräknat . Det i sin tur berodde i huvudsak på ett ökat antal sjukfall. Vidare översteg utfallet anvisade medel med , vilket innebar att ett underskott fördes över till 2013. Utfallet för anslaget 1:2 Aktivitets- och blev 52 240 miljoner (1,) högre än vad som anvisades i statens budget. Utgiftsutvecklingen för aktivitetsersättning och sjukersättning är bl.a. beroende av utvecklingen av antalet sjukskrivningar och den demografiska utvecklingen. Utfallet för anslaget 2:1 uppgick till , (2,) mer än vad som anvisats i statens budget. De anvisade medlen 2013 var lägre än vilket förklaras av att fick tillfälliga medel. Till följd av ett ökat inflöde av ärenden har ett ingående anslagssparande och en del av anslagskrediten förbrukats . Utfallet för anslaget 1:7 Bidrag för kronor (6,) lägre än anvisat. Endast av de tilldelade medlen för koordinerade insatser inom bidrag till företagshälsovården har förbrukats. Ökade utgifter för sjukpenning jämfört med föregående år Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. (12,) högre. Ökningen förklaras av att fler sjukfall har beräknas 312 000 sjukfall ha startat som blivit eller längre. Det är en ökning jämfört med . fick 168 000 personer sjukpenning, en ökning jämfört med . Av dessa var 109 500 kvinnor var 5 600 kvinnor och 2 700 män. infördes förmånerna sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall. kan förmånerna även lämnas till en försäkrad vars aktivitetsersättning upphör till följd av att han eller hon fyller . Antalet personer som fått sjukpenning eller rehabiliteringspenning i särskilda fall har ökat med 390 personer till 1 420 personer 2013. Ökningen förklaras delvis av att de första som uppburit tidsbegränsad sjukersättning i maximal tid beviljades sjukpenning i särskilda fall . Även den utökade målgruppen fr.o.m. kan förklara ökningen. Utgifterna för sjukersättning minskade jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. blev (4,) lägre än . Utgifterna för sjukersättning minskade med till . Minskningen beror på att färre personer får sjukersättning. hade 333 000 personer sjukersättning, varav 198 000 kvinnor och 135 000 män. Jämfört med är det en minskning med 16 500 personer. Antalet personer med aktivitetsersättning har ökat med 2 000 personer. hade 31 000 personer ersättningen. Av dessa var 14 500 kvinnor och 16 500 män. Utgifterna uppgick till , vilket är en liten ökning jämfört med . Utfallet för anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. uppgick till , vilket är lägre än 2012. Arbetsskadelivränta betalas ut till personer som drabbats av inkomstförlust på grund av en arbetsskada och står för merparten av arbetsskadeförsäkringens utgifter. hade 43 600 personer arbetsskadelivränta i , jämfört med 47 500 . Antal personer med arbetsskadelivränta minskar kontinuerligt eftersom de flesta som får livränta finns i åldersgruppen 60–. Färre personer ansöker också om arbetsskadelivränta. Gruppen vars rätt till livränta upphör är därför större än den grupp som beviljas livränta. Ohälsotalet minskar som sjukpenningtalet ökar Ohälsotalet visar antalet utbetalda dagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, rehabiliteringspenning samt sjukersättning eller aktivitetsersättning från socialförsäkringen. Ohälsotalet relaterar till antalet personer i befolkningen . är omräknade till nettodagar. Det innebär t.ex. att med halv ersättning blir . Ohälsotalet består till största delen av personer som har sjukersättning, en grupp vars antal förändras relativt långsamt. Ohälsotalet fortsätter att minska även om minskningstakten är lägre . Ohälsotalet för kvinnor är oförändrat men har minskat för män. Skillnaden mellan könen har ökat något 2013. Det kan jämföras med 2012 då minskningen var . Minskningstakten för ohälsotalet har varit avtagande . Den fortsatta minskningen beror på att nedgången i sjuk- och aktivitetsersättningsdelen är större än uppgången i sjukpenningdelen. Sjukpenningtalet anger hur många frånvarodagar som ersätts med sjukpenning eller rehabiliteringspenning per person. Sjukpenningtalet är exklusive försäkrade personer med hel sjukersättning eller aktivitetsersättning . är omräknade till nettodagar. Sjukpenningtalet minskade markant , varefter det har skett en ökning. har sjukpenningtalet fortsatt att öka och skillnaden mellan män och kvinnor har blivit Ändringar i regelverket förklarar en del av det ökade sjukpenningtalet. Avskaffandet av den tidsbegränsade sjukersättningen och skärpningen av reglerna för att få stadigvarande sjukersättning har inneburit att fler personer i stället uppbär sjukpenning. Vidare kan ökningen förklaras av att de försäkrade som uppnått maximal tid i sjukförsäkringen återgått i sjukskrivning efter att ha deltagit i programmet arbetslivsintroduktion hos Arbetsförmedlingen. Dessa sjukfall blir också i genomsnitt längre än helt nya sjukfall. Ökningen förklaras emellertid också av att det skett en ökning av nya sjukfall. Denna ökning utgörs framförallt av psykiska diagnoser och sker inom alla sektorer och yrkesgrupper och kan inte förklaras av regeländringar eller demografiska förändringar i arbetskraften. Tabell 2.56 UO 10 Beställningsbemyndiganden Bidrag för arbetet med Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till , vilket innebär en avvikelse med . Avvikelsen beror på att den s.k. rehabiliteringsgarantin (överenskommelse med SKL träffades 2013) beräknades uppgå till men blev . 2.4.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tabell 2.57 UO 11 Anslag -1,1 -2,1 Utgiftsområdet omfattar ersättning vid ålderdom (garantipension, bostadstillägg till pensionärer samt äldreförsörjningsstöd) och ersättning vid dödsfall (omställningspension, änkepension och särskild efterlevandepension samt garantipension till dessa förmåner). Inkomstrelaterad ålderspension redovisas under sidan av statens budget. lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2012 minskade (3,). Utfallet för utgiftsområdet nära budget Utgifterna för anslaget 1:1 Garantipension till till 16 751 miljoner kronor, vilket är (1,) lägre än det anvisade beloppet. Både antalet förmånstagare och de retroaktiva utgifterna blev lägre än beräknat. Utgifterna för anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till , vilket är (1,) högre än vad som anvisats på budgeten. Det beror på att fler pensionärer än beräknat fått bostadstillägg, men även på att hunnit med att handlägga fler ärenden än beräknat. Utgifterna för anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd uppgick till , vilket är (6,) högre än anvisat. Det innebär att anslagskrediten utnyttjades med i princip samma belopp. Både antalet pensionärer som fick äldreförsörjningsstöd och det genomsnittliga utbetalda beloppet blev högre än beräknat. Detta beror dels på den relativt höga invandringen , dels har handlagt fler ärenden än beräknat. Utgifter för garantipension och efterlevandepensioner blev lägre än 2012 Utgifterna för anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension blev (7,) lägre än föregående år. Garantipensionen avräknas mot inkomst- och tilläggspensionen. Det innebär att om inkomst- och tilläggspensionen ökar i förhållande till prisbasbeloppets förändring, så minskar garantipensionen. Minskningen beror alltså på att inkomst- och tilläggspensionen har blivit högre. Dessutom har nya ålderspensionärer inkomstgrundad pension i större omfattning än äldre ålderspensionärer. De nya ålderspensionärerna har också högre genomsnittlig inkomstpension än vad befintliga pensionärer har. Därför är det en lägre andel av de nya pensionärerna som får garantipension. Antalet garantipensionärer minskar med andra ord på lång sikt. Ungefär 762 000 ålderspensionärer hade garantipension vid utgången av 2013, vilket är 44 000 färre än föregående år. Den genomsnittliga utbetalda garantipensionen uppgår till 2013, en minskning med 2012. Utgifterna för anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna uppgick till 13 883 miljoner (2,) Änkepension svarar för av utgifterna under anslaget. Eftersom änkepensionssystemet är under avveckling minskar antalet personer med änkepension successivt. minskade de med ca 12 000 personer, till 298 000 personer. Utgifterna för anslaget 1:3 Bostadstillägg till (2,) jämfört beror på en regeländring som höjer det maximala bostadstillägget. Bostadstillägget för ålderspensionärer höjdes i två steg, 2012 och 2013. höjdes bostadstillägget med för ensamstående, vilket medför att den totala höjningen är och hushåll. En annan förklaring till ökningen är högre boendekostnader för pensionärerna. Antalet bostadstillägg till pensionärer uppgick till 275 000 personer, en ökning med 11 000 personer. var det genomsnittliga årsbeloppet , en ökning med eller jämfört med . Höjningen av ålderspensionen har motverkat ökningen av utgifter för bostadstillägg och medfört en lägre ökningstakt än vad som annars skulle skett. De personer som är och bosatta i men som inte får sina grundläggande försörjningsbehov tillgodosedda genom andra förmåner inom det allmänna pensionssystemet är berättigade till äldreförsörjningsstöd. vilket är 70 miljoner kronor högre än föregående år. Antalet personer med äldreförsörjningsstöd har ökat jämfört med och uppgår till 17 400 personer 2013. Det genomsnittliga årsbeloppet har ökat och uppgår till 2013. Ökningen beror på att det är en något större andel av dem som är födda eller senare som får äldreförsörjningsstöd. Till skillnad från dem som är födda eller tidigare är de inte berättigade till garantipension efter att ha bott i utan det krävs en bosättning för full garantipension. En annan förklaring till ökningen är att årsbeloppet för skälig levnadsnivå har höjts. Tabell 2.58 UO 11 Övriga krediter likviditet i handeln med fondandelar har beslutat om en räntekontokredit inom utgiftsområdet. Räntekontokrediten är på och avser behov av likviditet i handeln med fondandelar. Krediten var inte utnyttjad . Maximalt utnyttjad kredit var . iakttagelser – årlig revision har, avseende dess årsredovisning , fått en revisionsberättelse med upplysning. lämnar en upplysning när den bedömer att det finns information av särskild betydelse i årsredovisningen som den vill fästa uppmärksamhet på. lämnar följande upplysning av särskild betydelse. vill fästa uppmärksamhet på redovisning av inkomstpension i årsredovisningen. Av regleringsbrev framgår att inkomstpensionens finansiella ställning och utveckling ska redovisas i ett särskilt avsnitt i resultatredovisningen. Redovisningen regleras i socialförsäkringsbalken samt i förordningen (2002:780) om beräkning av balanstal. Detta redovisas i årsredovisningen i avsnitt 8 Resultatredovisning inkomstpensionssystemet. Som framgår av årsredovisningen är redovisningen i detta avsnitt en sammanställning som delvis baseras på uppgifter från andra aktörer än , den baseras också delvis på preliminära uppgifter. Revisionen har omfattat uppgifter från och beräkningar utförda av . Uppgifter från andra aktörer har inte reviderats av . I avsnitt 8 redovisar jämförelsetal från tidigare års . Dessa jämförelsetal har inte reviderats av . I avsnitt 8.3 Prognos balanstalet redovisar ett antal prognoser för balanstalets utveckling över ett Detta avsnitt har inte reviderats av . RiR 2013:7 Bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd till pensionärer – når förmånerna fram? har granskat om regeringens och hantering av tilläggsförmånerna till ålderspensionen, dvs. bostadstillägg till pensionärer, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd, har medfört att syfte med förmånerna uppnås och om administrationen av tilläggsförmånerna är effektiv. Regeringen har redovisat sina bedömningar och vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd (skr. 2013/14:45). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2013/14:SfU7, rskr. 2013/14:152). 2.4.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Tabell 2.59 UO 12 Anslag Vårdbidrag för funktionshindrade barn -6,2 Bidrag till kostnader för internationella -57,7 -1,0 föräldraförsäkring och bostadsbidrag. kronor (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2012 blev utgifterna (3,) högre. Att utgifterna blev högre än beror främst på att utgifterna för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring ökade med (6,). Föräldrapenningen står för av utgifterna inom anslaget. Utgiftsökningen beror dels på en högre medelersättning för föräldrapenningen, dels på att ca 670 000 fler dagar med föräldrapenning har betalats ut jämfört med . Även utgifterna för tillfällig föräldrapenning har ökat. Fler sjuka barn ledde till högre utgifter än beräknat för tillfällig föräldrapenning Utfallet för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring blev , vilket är högre än anvisat i statens budget. Det innebar att anslagskrediten utnyttjades. Orsaken är att utgifterna för tillfällig föräldrapenning, som används vid vård av barn, blev betydligt högre än beräknat. En förklaring är att fler insjuknade i influensa januari– . Grundnivån i föräldraförsäkringen har dessutom höjts 2013.