prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — Nyteckning till försäkringen upphörde och avsättningen minskar successivt, eftersom inga inbetalas, med skillnaden mellan kapitalavkastning och pensionsutbetalningar. Styrelsens för internationellt utvecklingssamarbetes (Sida) avsättningar för risker i engagemang avser garantier som EKN administrerar för Sidas räkning avseende u- krediter. U-krediterna avser f.n. nio länder för export som av Sida bedömts få betydande utvecklingseffekter i länder som inte själva kan bära kostnaden för normal finansiering på kommersiella villkor. De största u-krediterna avser och . Till följd av nya regler har inga nya utfästelser utfärdats . Engagemanget avseende u- krediter fortsatte därför minska från till . Avsättningen för förväntade förluster inom u- kreditsystemet har minskat något som följd av den mindre omfattningen och kortare risktid i engagemanget. Däremot har avsättningen för förluster ökat med för s.k. fristående garantier beroende på att den typen av engagemang har ökat så att den delen nu är större än u-krediterna. Engagemanget avseende fristående garantier uppgår nu till och reserveringen till i den delen. Avsättningen innehåller även en mindre del som avser uppsagda lokaler och uppsagd personal. redovisar avsättningar avseende kreditgarantier för bostäder övertagna från . för Myndigheten för utländska investeringar i tar upp en avsättning för projektmedel som kan komma att återkrävas av EU:s regionala strukturfonder. avvecklades i samband med /2013. Valutaterminer i svenska kronor Säkerheter i svenska kronor Real i skuld svenska kronor Eliminering, myndigheters innehav av I definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som kontoret använder, och har använt sig av, i sin finansiering av statens lånebehov (se avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Lån i redovisas till nominellt slutvärde, de marknadsvärderas inte med avseende på förändringar i marknadsräntorna. I årsredovisningen för staten används definition av statsskulden minskat med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer. Det är endast ett fåtal myndigheter som innehar statsobligationer. Kärnavfallsfondens innehav var och innehav för insättningsgarantifonden var . Obligationer m.m. i utländsk valuta Säkerheter i utländsk valuta Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. den räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen. De redovisade lånen i utländsk valuta ökade med . Den enskilt största orsaken till ökningen av statsskulden är att tog upp lån för räkning. Lånen till ökade med 2013. Myndigheten för samhällsskydd och Leverantörsskulder avser skulder som uppkommer vid köp av varor och tjänster. Posten kan visa stora variationer på grund av skuldernas kortfristiga karaktär. Not 47 Övriga skulder Skuld till kommuner och landsting En del av skuld avseende kontoöverskott på skattekonto utgörs av skattebetalares kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först . En annan del utgörs av oreglerade skulder avseende överskjutande ingående mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit göras per balansdagen. skulder till kommuner och landsting avser slutavräkning av kommunalskatt. Slutavräkningen görs andra året efter inkomståret. Då justeras de totala slutliga kommunalskattemedlen mot de preliminära medel som betalades ut till kommuner och landsting under inkomståret. skuld till premiepensionssystemet avser huvudsakligen inbetalda ålderspensionsavgifter som övergångsvis placerats på konto i för finansiering av framtida pensioner. Medel för EU-avgiften avser medel som har satts in på konto i , men ännu inte rekvirerats av kommissionen och betalats från statens centralkonto i . Beloppet varierar beroende på aktuella likviditetsbehov och ökade kraftigt . övriga skulder avser skatt på pensioner som betalas ut för räkning samt på sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, föräldrapenning m.fl. skattepliktiga socialförsäkringsförmåner. I övriga skulder ingår i , innehållna garantibelopp med och avser hyra av matarledningar. Minskningen med avser i huvudsak en minskning av förskotteringar med som det skett en ökning avseende betalningsutfästelser till med . Svenska kraftnäts övriga skulder består främst av bidrag från markägare, investeringsbidrag från intressenter och skuldförda kapacitetsavgifter. Ökningen med beror på en ökning av aktiverade investeringsbidrag och kapacitetsavgifter. Depositioner utgörs bl.a. av indrivna medel hos och av hyror som deponerats av privatpersoner hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. Förskott från uppdragsgivare och kunder Förskott från uppdragsgivare och kunder består av medel som erhålls för finansiering av större projekt, t.ex. infrastrukturprojekt och forsknings- och utvecklingsprojekt, som pågår och där arbetet ej har avslutats eller slutavräknats. Svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infrastruktur för tele- och datakommunikation. Avtalstiden varierar och förskotten intäktsförs . Upplupna kostnader redovisas för utförda tjänster och levererade varor som faktureras eller betalas först under nästkommande räkenskapsår. upplupna kostnader avser räntekostnader för upplåning i svenska kronor och utländsk valuta samt skuldskötselinstrument. redovisar bl.a. upplupna kostnader för placering av barn med , sjuk- och hälsovård med samt utbildning med . redovisar upplupna semesterlöner exklusive sociala avgifter uppgående till och upparbetade kostnader uppgående till avseende övriga personalrelaterade kostnader. utgör upplupna utgiftsräntor och avser markinlösen. Dessutom ingår övriga upplupna kostnader för investeringsverksamheten och för underhållsverksamheten. Upplupna kostnader hos Försvarsmakten avser i huvudsak semesterlöneskuld och annan löneskuld på . redovisar bl.a. upplupna kostnader för EU-vård, tandvård och andra försäkringskostnader uppgående till . redovisar bl.a. upplupna kostnader för balanskraft. I övrigt består upplupna kostnader även av semester- och löneskulder som redovisas av de flesta myndigheter samt konsult- och revisionsarvoden m.m. Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål. De oförbrukade bidragsmedel som redovisas hos universitet och högskolor avser främst finansiering av olika forskningsprojekt. I det totala beloppet för oförbrukade bidrag ingår uppbundna medel för framtida avskrivningar för investeringar som finansierats med erhållna bidrag. Posten oförbrukade bidrag hos utgörs huvudsakligen av förskott från om . redovisar här bidrag från markägare till investeringar, investeringsbidrag från intressenter och skuldförda kapacitetsavgifter. De totala oförbrukade bidragen minskade med . Det är inomstatliga oförbrukade bidrag vid länsstyrelser och övriga myndigheter som minskade. Däremot ökade inomstatliga oförbrukade bidrag i högskolesektorn med . För oförbrukade bidrag från utomstatliga finansiärer framgår jämförelser för de myndigheter som har störst oförbrukade belopp av tabellen ovan. Där framgår att den största ökningen avser med . Oförbrukade inomstatliga bidrag elimineras i årsredovisningen för staten, men redovisas här som tilläggsinformation. Dessa bidrag har i de flesta fall redovisats mot anslag hos den givande myndigheten. Högskolesektorn står för av dessa oförbrukade medel som vanligen avser forskningsmedel, ofta från eller andra forskningsråd eller andra myndigheter med uppgift att fördela sådana medel. Ökningen är i samma nivå som föregående år, . redovisar störst belopp vid utgången av 2013 med och även störst ökning med . redovisar , och 0,7 miljarder. Alla dessa ökade något jämfört med . Inomstatliga bidrag hos länsstyrelserna avser vanligen medel från centrala myndigheter som ska förmedlas till olika regionala projekt. Bland övriga myndigheter med väsentliga oförbrukade bidrag från andra myndigheter, kan främst nämnas och med vardera Oförbrukade, inomstatliga bidrag Inomstatliga oförbrukade bidrag uppgår till (10 342 miljoner oförbrukade bidrag och hur dessa förväntas tas i anspråk inom angivna tidsintervaller. Återstående består av många små belopp eller har av andra skäl inte tagits med i analysen. Redovisade belopp bygger på uppgifter som berörda myndigheter lämnat utifrån gjorda uppskattningar på förväntad förbrukningstakt. inomstatliga oförbrukade bidragen och av dessa (5 252 miljoner (1 175 miljoner inomstatliga oförbrukade bidrag. Mer än 3 månader till ett år Mer än till 3 år Mer än 3 år Övriga förutbetalda intäkter är inkomster för varor och tjänster som ännu inte har levererats eller utförts. Förutbetalda intäkter uppstår på grund av att varor och tjänster faktureras i förskott eller förskottsbetalas innan prestationer har utförts. Överkurser uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör överkurs och bokförs som förutbetald intäkt som periodiseras över lånets löptid. Periodisering av skatter avser mellanskillnaden mellan de skatter som inbetalats och de skatteintäkter som beräknas i samband med upprättande av årsredovisningen för staten. När en ökning av en förutbetald intäkt redovisas innebär det att de periodiserade intäkterna är lägre än de betalda skatterna som m.fl. myndigheter redovisat. är den beräknade skatteintäkten högre än årets inbetalningar och därför minskar de förutbetalda intäkterna. förutbetalda intäkter avser pågående arbeten. Som Övriga förutbetalda intäkter hos andra myndigheter redovisas främst avgifts- eller uppdragsintäkter som betalats , men som är hänförliga till kommande år. Garantier för vilka avsättning ej görs (alla hos ) Garantier om tillförsel av kapital De statliga garantiåtagandena hanteras av fyra myndigheter: (), (), Sida och . Garantiverksamheten beskrivs närmare i avsnitt 5. Garantiåtagandena har delats upp i garantier för vilka ingen avsättning för förluster görs och garantier för vilka avsättning görs. Inom linjen tas de åtaganden upp för vilka ingen avsättning görs och det är därför dessa som beskrivs något här nedan. Garantiförbindelser avseende insättningsgarantin avser förhållandet . För investerarskyddet saknas uppgift om storleken på de skyddade tillgångarna. Insättningsgarantin skyddar insättningar på konto upp till ett belopp på , vilket motsvarade strax . Det skyddade beloppet höjdes och flera förändringar i regelverket som förstärkte skyddet för insättarna genomfördes . De garanterade insättningarna uppgick till per , vilket var en ökning med finns ännu inte tillgänglig. som beslutades och som gav banker, bostadsinstitut och vissa kreditmarknadsbolag möjlighet att träffa avtal med staten om garantier för en del av sin upplåning. Programmet stängdes för nyteckning och utestående garantier har därför minskat successivt till vid utgången av 2013. Garantikapital avser medlemsåtaganden i nio internationella finansieringsinstitut som består av inbetalt kapital och garantikapital. Garantikapitalet innebär att staten förbinder sig att under vissa omständigheter tillskjuta ett bestämt kapitalbelopp till instituten. Åtagandet ökade något . De garantier för vilka avsättningar görs är sådana garantier där förlustrisken har värderats och avsättning har gjorts för förväntade förluster. Dessa redovisas därför inte bland Garantiförbindelser inom linjen i balansräkningen. Avsättningarna för förluster uppgick till sammanlagt och kommenteras i viss mån i not 44, Övriga avsättningar. I nedanstående tabell redovisas statens totala garantiåtaganden fördelat på de åtaganden för vilka avsättning inte görs och de åtaganden för vilka avsättning görs (se även avsnitt 5.1.1 och tabell 5.1). Garantiåtaganden för vilka avsättning ej görs redovisade inom linjen (enligt Garantier för vilka avsättning görs – redovisas ej inom linjen Garantier om tillförsel av kapital Fristående krediter, Sida Summa garantiåtaganden för vilka Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning i balansräkningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller inte. Som Övriga ansvarsförbindelser redovisas de ansvarsförbindelser som inte är garantiförbindelser. ansvarsförbindelser avser skuldbevis för utbetalningar från anslag till kapitalhöjning i internationella finansieringsinstitut. redovisar ansvarsförbindelser avseende statliga utställningsgarantier. Vid utgången av 2013 fanns 24 utställda garantier. redovisar delar av utfästelserna för antastbara pensionsförmåner som ansvarsförbindelser. Kriminalvården redovisar ansvarsförbindelser gällande hyrda lokaler, i beloppet ingår även projekteringsgarantier. , , och redovisar också ansvarsförbindelser gällande hyrda lokaler. redovisar vitesbelopp i hyreskontrakt vid förtida avflyttning. Försvarsmakten har tagit upp avsättningar för bl.a. sanering av förorenade områden (se not 44 Övriga avsättningar). Utöver detta kommer Försvarsmakten att ha ytterligare utgifter för sådan sanering. Dessa utgifter är dock osäkra både till tidpunkt och belopp och har därför inte angivits med något belopp här. post utgörs av antastbara pensionsförpliktelser och ansvarsförbindelser avseende restvärden i räddningshelikoptrar. belopp avser borgensåtagande till dotterföretag och pensionsåtaganden till dotter- och intresseföretag. redovisar flera åtaganden som inte beräknats med belopp. Det innefattar ansvar för avhjälpande enligt 10 kap. i vissa fall till följd av den flygplatsverksamhet som bedrivits av och den verksamhet som bedrivits av . redovisar även åtaganden rörande den av staten utställda miljögarantin i avtalet om bolagisering av . Slutligen finns en kapitaltäckningsgaranti till som i första hand belastar garantireserv, men som under vissa förutsättningar kan belasta . riskerar att tvingas betala viten till EU i tre pågående processer. anser att inte har fullgjort sina åtaganden i enlighet med tre olika rättsakter, direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar, direktivet om rening av avloppsvatten samt direktivet om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften. Uppgifterna är osäkra avseende tidpunkt för betalningskrav och beloppens storlek och har därför ännu inte tagits upp med något belopp bland Övriga ansvarsförbindelser. Tillkommer/avgår: Förändring av fordringar och skulder Vid periodisering av skatteintäkter tas upplupna eller förutbetalda intäkter upp i årsredovisningen för staten avseende de skatter som är hänförliga , men ännu ej betalats eller omvänt. Skatteintäkterna enligt resultaträkningen justeras för dessa. Detsamma gäller fordringar och skulder avseende skatter som tas upp av . understeg nettoinbetalningarna av skatter de beräknade skatteintäkterna, vilket minskade kassaflödet. Avgifter och andra ersättningar Statens hel- och delägda företag värderas enligt kapitalandelsmetoden vilket innebär att utdelningar inte redovisas i resultaträkningen. Det innebär att utdelningar från dessa företag måste läggas till för att komma fram till statens nettoupplåning. Statens utdelningar redovisas i allt väsentligt av Kammarkollegiet. delade bl.a. ut , och . Nedskrivning och avskrivning av lån, Förändring av fordringar inkl Avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån medför inte några betalningar och dessa kostnader tas därför bort. Avsättning till fonder i staten avser främst stabilitetsfonden men även Kärnavfallsfonden och Insättningsgarantifonden (se not 5). Avsättningen till stabilitetsfonden var särskilt stor beroende på den stora realisationsvinsten vid försäljning av aktier i . Nedskrivningar och avskrivningar av lån hos är ett netto av avskrivningar p.g.a. ålder och andra orsaker och återföring av tidigare reservering för osäkra fordringar. Till transfereringar hänförs även förändringar i återkravsfordringar m.m. hos . Avsättningar (se not 43 och 44) Kostnader för avskrivningar, avsättningar och nedskrivning av lån medför inte några betalningar och tas därför bort. Ökningen av avsättningar avser i allt väsentligt statens tjänstepensioner (se not 44). Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. Den stora realisationsförlusten avser främst utrangeringar av beredskapsinventarier vid Försvarsmakten. Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa och bank Den viktigaste faktorn bland justeringar till betalningar är att omsättningstillgångarna minskade med , vilket innebär en positiv påverkan på kassaflödet. Det beror främst på att kortfristiga placeringar var lägre än . Övriga faktorer, långfristiga fordringar, kassa och bank samt skulder har förändrats relativt lite . Förändring av fordringar och skulder avseende skatter redovisas dock under not 55 och förändring av poster som tillhör statsskuldförvaltningen redovisas under not 64. Aktier och andra värdepapper Datasystem, rättigheter m.m. De finansiella investeringarna uppgick till . ökade statens andelar i Europeiska investeringsbanken med . Kärnavfallsfonden gjorde nettoinvesteringar i bostadsobligationer med . redovisade kapitaltillskott i med . Nettokassaflödet i investeringsverksamheten begränsades kraftigt av de stora försäljningarna av anläggningstillgångar med , varav avsåg försäljningen av statens aktier i (se not 13 och 27). Centrala nyutlåning, som till största delen består av studielån, uppgick till , vilket är en ökning med . Amorteringarna ökade med . nyutlåning avser framför allt ökning av utlåningen till för att förstärka valutareserven med nära . Lån till utökades med . amorteringar har dessutom förekommit vid omsättning av delar av lånet till . Amorteringarna är i övrigt små. Finansiellt netto för statens upplåning Övriga poster, netto Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning förbättrades med jämfört med föregående år. Räntekostnader för lån i svenska kronor har minskat och de positiva realiserade valutakursförändringarna har ökat. Att ränteintäkterna har minskat och överkurser vid emission har minskat, påverkar nettot åt motsatt håll. Orealiserade poster påverkar inte statens nettoupplåning. De orealiserade valutakursförluster som ingår i resultaträkningens saldo, avgår därför och minskar ytterligare det negativa beloppet. Avgår reavinst vid försäljning av aktier Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldförvaltningen (se not 13 och 14). Realisationsvinster vid försäljning av aktier och andra värdepapper ingår i finansieringsanalysens post Försäljning av anläggningstillgångar och dras därför av från de finansiella intäkterna. Försäljningen av statens aktier i står för av den reavinst som redovisades . Förändring av tillgångar hänförbara till Förändring av skulder hänförbara till Upplupna och förutbetalda räntor som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. Förändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning påverkade statens nettoupplåning i liten omfattning , med 0,7 respektive -0,. 4 Utvecklingen av statsskulden kronor jämfört med . Budgetunderskottet var då . Statens lånebehov är definitionsmässigt lika med saldot på statens budget fast med omvänt tecken. Den konsoliderade statsskulden ökade från 2012 till 2013. Den enskilt största orsaken till att statsskulden ökade är att tog upp lån för räkning. Lånen till ökade med 2013. Den statsskuld som redovisas i årsredovisningen för staten (konsoliderad) skiljer sig från den som redovisar (okonsoliderad) på grund av elimineringar för myndigheters innehav av svenska statsobligationer. Vissa myndigheter som hanterar medel avsatta för ändamål vid sidan av statens budget har rätt att placera på den svenska statspappersmarknaden. Dessa tillgångar räknas bort vid beräkningen av den konsoliderade statsskulden. Därigenom påverkas statsskulden i årsredovisningen även av förändringar i myndigheters innehav av statspapper. Elimineringen av statliga myndigheters innehav av statspapper uppgick till 2013 (se tabell 4.1). Nästan hela beloppet avser Insättningsgarantifondens och Kärnavfallsfondens innehav. Övriga myndigheters innehav var . innehav av statspapper för premiepensionssystemet elimineras inte eftersom dessa tillgångar inte ingår i den konsoliderade balansräkningen för staten. Sammantaget innebär detta att den okonso- liderade statsskulden som redovisar är högre än vad som redovisas i balansräkningen. Tabell 4.1 Statliga myndigheters innehav av statspapper vid utgången av 2013 Statsskulden redovisas till nominellt belopp inklusive upplupen kompensation för inflation för realobligationer till och med bokslutsdagen. Att statsskulden redovisas till nominellt belopp betyder att nollkuponglån och statsskuldväxlar tas upp till det belopp som kommer att betalas ut på förfallodagen. Även derivatinstrument inkluderas, t.ex. de skuldbytesavtal (swappar) som ingår för att påverka sammansättningen och löptiden av statsskulden. Instrumenten i utländska valutor är värderade till de valutakurser som gällde , årets sista bankdag. Statsskulden redovisas som statens andel av den offentliga sektorns bruttoskuld enligt EU:s förordning nr 479/2009 (Maastrichtskulden). Undantag görs för skuld till premiepensionssystemet. Den skulden, liksom de tillgångar och skulder i övrigt kopplade till statsskuldsförvaltningen som blir följden av att bokföringsmässiga grunder tillämpas, ska därmed tas upp under andra poster i balansräkningen. Det viktigaste exemplet på sådana poster är upplupna räntor som redovisas under rubriken . 4.1Statsskuldens fördelning och löptid Det lagfästa målet för statsskuldsförvaltningen är att långsiktigt minimera kostnaden för statsskulden utan att ta för stora risker. Därutöver ska förvaltningen ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Det övergripande målet för statsskuldsförvaltningen konkretiseras genom de riktlinjer som regeringen fastställer efter förslag från . Riktlinjerna styr hur statsskulden ska fördelas mellan de tre skuldslagen nominell skuld i kronor, real skuld i kronor och valutaskuld. Av riktlinjerna framgår också vilken löptid de olika delarna av skulden ska styras mot. I tabell 4.2 redovisas huvuddragen i regeringens riktlinjer . Regeringen lämnar en skrivelse till som innehåller en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning. Utvärderingen görs över rullande femårsperioder. En utvärdering för åren 2009 2013 överlämnas till . Tabell 4.2 Regeringens riktlinjer 2,7–3,2 Real skuld i kronor 15 ± 2 pe2 1 Löptidsintervallet avser nominell kronskuld för instrument med upp till till förfall. Nominell kronskuld för instrument med till förfall styrdes av ett volymbaserat riktvärde på . Den största delen av statsskulden består av nominella lån i kronor. I övrigt består statsskulden av real kronskuld och valutaskuld. Att fördela statsskulden på flera skuldslag är ett sätt att minska risken i förvaltningen. Upplåningen görs huvudsakligen genom att ger ut värdepapper i form av nominella statsobligationer och statsskuldväxlar. En del av upplåningen täcks genom realobligationer, som ger investerarna ett inflationsskydd. deltar även på den utländska räntemarknaden genom att ge ut värdepapper i utländsk valuta. Köpare är i första hand inhemska och utländska fonder, försäkringsbolag och finansiella institutioner. En mindre del av statsskulden finansieras genom sparprodukter som är riktade till privatpersoner och andra mindre placerare. Inom ramen för regeringens riktlinjer fattar beslut rörande förvaltning och upplåning.