prop · H103115 · 2014-03-07 00:00:00 — inre marknaden är reglerat i ett stort antal bilaterala avtal. man arbetat med ett förslag som är ett steg mot en helhetslösning av det rättsliga förhållandet mellan och . 2013/14:115 EU:s sida är anpassningen till och en oberoende prövningsinstans i tvister mellan och viktiga frågor. Två möten hölls med , Europeiska ekonomiska samarbetsområdets (EU, , och ) högsta organ. Vid novembermötet underströk bl.a. vikten av ett snabbt införlivande av EU:s rättsakter i . Förhandlingar mellan och om handel med jordbruksprodukter förutskickades liksom ambitionen att öka handeln med med bearbetade jordbruksprodukter. Den norske Europaministern tillkännagav vid mötet att man från norsk sida kommer att se över de höga tullarna på livsmedel. 15.2Nordliga dimensionen och EU:s deltagande i regionalt samarbete i norra Det främsta syftet med EU:s deltagande i regionalt samarbete i norra är att bidra till ett konstruktivt samarbete med . Nordliga dimensionen (ND) är en gemensam politik mellan EU, , och . ND har på utvecklats till ett väl fungerande ramverk för konstruktivt och resultatorienterat regionalt samarbete i en rad sektorer. För det konkreta samarbetet har fyra partnerskap bildats. Kommissionen deltar i alla fyra. Särskilt framgångsrikt är samarbetet inom ND:s miljöpartnerskap, där viktiga insatser görs för att åtgärda gränsöverskridande källor till förorening av . Kommissionen deltar även som fullvärdig medlem i Östersjöstaternas råd () och (). Inom BEAC planeras för närmare kontakt och samarbete med EU:s Kolarcticprogram, eftersom deras verksamhetsområden i stort sett sammanfaller geografiskt. De arktiska frågorna tilldrar sig ett ständigt ökat intresse. EEAS och kommissionen presenterade ett gemensamt meddelande om , som beskriver EU:s intressen och politik för den arktiska regionen. Som EU-medlemsstat välkomnar en aktiv EU-politik för . avslutade sitt tvååriga ordförandeskap med ministermötet i . Vid mötet fattades ett principbeslut om att bevilja EU status som observatör i . 15.3EU:s grannskapspolitik – Östliga partnerskapet och Partnerskapet för demokrati och delat välstånd i södra Den europeiska grannskapspolitiken (ENP) omfattar 16 länder i södra och . låg fokus på att genomföra den nya ansats inom ENP som föreslogs i kommissionens och utrikestjänsten (EEAS) meddelande Ny respons på ett grannskap i förändring (). Den nya ansatsen fastslogs i slutsatser från rådet för utrikesfrågor och bekräftades genom Europeiska rådets slutsatser samma månad. Den föranleddes av förändringarna i grann- skapet, tillkomsten av Östliga partnerskapet och Unionen för Skr. 2013/14:115 , den nya kommissionens tillträde och Lissabonfördragets ENP präglas av EU:s behov av att möta de historiska utmaningarna i dess sydliga och östeuropeiska grannskap samt krav på större flexibilitet och skräddarsydda åtgärder. En central utgångspunkt är principen om mer för mer, enligt vilken EU ska erbjuda de partnerländer som gör störst framsteg mot demokrati och i sitt reformarbete starkare stöd och mer omfattande samarbete. presenterade kommissionen och utrikestjänsten (EEAS) ett meddelande om genomförande av ENP , som också innehöll förslag om det fortsatta genomförandet av politiken inom ramen för Östliga partnerskapet respektive Partnerskapet för demokrati och delat välstånd i södra . 15.3.1Partnerskapet för demokrati och delat välstånd i södra Kommissionen/EEAS presenterade ett nytt meddelande om den europeiska grannskapspolitiken (ENP). Dessa meddelanden kommer och handlar främst om genomförandet i partnerländerna. En övergripande översyn av grannskapspolitiken initierades och resulterade, efter förslag från kommissionen/EEAS ENP- meddelande, i beslut om en förnyad grannskapspolitik. Översynen kom särskilt att präglas av den dramatiska utvecklingen i det södra grannskapet, som kulminerade . genomgripande översyn ligger fokus nu fortsatt på genomförande snarare än nya förslag. På handelsområdet har förhandlingar om djupgående frihandelsavtal (DCFTA:s) inletts med , och näst i tur står . På migrationsområdet har kommissionen etablerat ett partnerskap för rörlighet med , i enlighet med kommissionens meddelande En dialog om migration, rörlighet och säkerhet med länderna i södra . Partnerskap för rörlighet med etablerades i samband med undertecknandet av den politiska deklarationen vid migrations-/inrikesministrarnas rådsmöte. Förhandlingar pågår med . Det ekonomiska biståndet till regionen har varit betydande, och den viktigaste komponenten utgörs av det s.k. SPRING-programmet om totalt . är det land som fått störst andel av dessa medel. har arbetet fortsatt med att fördjupa och utveckla Östliga partnerskapet, som är en regional dimension av ENP omfattande EU:s bilaterala och multilaterala relationer med länderna i (, , , , och Fokus har i hög grad legat på genomförandet av den färd- plan för genomförandet av Östliga partnerskapet som fastslogs av EU:s och partnerländernas utrikesministrar vid ett möte . en rad mål inom såväl det multilaterala samarbetet som i 2013/14:115 relationerna med varje enskilt partnerland samt vilka steg som partnerländerna respektive EU väntades ta , liksom vilket stöd som EU kunde erbjuda i sammanhanget. Den 28–genomfördes ett toppmöte inom partnerskapet i , . Toppmötet kunde välkomna en rad framsteg inom både det bi- och multilaterala samarbetet, som det kunde konstateras att det fortsatt finns stora reformbehov i partnerländerna. Liksom vid tidigare toppmöten (i och i 2011) antogs en gemensam deklaration, som fastslår en rad mål inför nästa toppmöte inom Östliga partnerskapet i . På det bilaterala området har flera framsteg gjorts, som utvecklingen i flera av partnerländerna varit en källa till oro avseende den demokratiska utvecklingen. Förhandlingarna om associeringsavtal med , och kunde avslutas , medan förhandlingarna med har fortsatt i en långsammare takt. Avtalen med och paraferades i samband med toppmötet. fattade beslut om att gå med i den tullunion som bildats av , och , vilket innebar åtaganden som gjorde det omöjligt att gå vidare med landets färdigförhandlade avtal med EU. avslutade sina förhandlingar om ett associeringsavtal med EU , men fattade landets regering beslut om att ta en paus i arbetet med att förbereda ett undertecknande av avtalet. På rörlighetsområdet lade kommissionen fram ett förslag om att moldaviska medborgare ska undantas från viseringskrav för inresa i Schengenområdet. fortsätter genomförandet av och handlingsplaner för viseringsfrihet. meddelade att landet är redo att inleda förhandlingar om viseringsförenklings- och återtagandeavtal som EU erbjudit för att förenkla resande för den vitryska allmänheten. Partnerskapets multilaterala samarbete har utvecklats ytterligare inom områden som säkerhetspolitik, forskning och innovation samt på jordbruksområdet. Samarbetet med det civila samhället har intensifierats, bl.a. med svenskt stöd. Fortsatta framsteg kunde noteras i genomförandet och utvecklingen av Östliga partnerskapet, både bilateralt och multilateralt. Utmaningarna för demokrati och mänskliga rättigheter i regionen kvarstår. förhandlar EU och om ett nytt avtal som ska ersätta det gamla Partnerskaps- och samarbetsavtalet . om det så kallade Nya Avtalet fortsatte men har avstannat har under processens gång eftersträvat ett juridiskt avtal som täcker flera strategiskt viktiga områden i den bilaterala relationen mellan och . Det är emellertid oklart Skr. 2013/14:115 om EU och kan slutföra avtalsförhandlingarna inom en snar framtid, då parterna står förhållandevis långt ifrån varandra i flera viktiga frågor. blev medlem i () . Förhandlingarna hade då pågått . Medlemskapet välkomnades av både EU och . De förväntade ekonomiska fördelarna av det ryska medlemskapet är betydande för både och EU. kan WTO-medlemskapet innebära en möjlighet för strategiskt samarbete och förbättrade handels- och investeringsmöjligheter i . Det ryska medlemskapet förutses också medföra direkta vinster för EU och i form av minskade importtullar samt en ökad förutsägbarhet och större transparens på den ryska marknaden. har dock inte fullföljt sina åtaganden inom ramen för WTO- avtalet, exempelvis avseende reglerna för virkesexport och tullsänkningar. Nya handelshinder har införts som neutraliserar eller motverkar vissa av centrala krav. För har en av de viktigaste frågorna varit de återvinningsavgifter på importerade bilar som införde efter WTO-inträdet. Någon bilateral lösning mellan och i denna fråga kunde inte uppnås. EU anmälde därför till WTO:s tvistlösning . Traditionellt genomförs två toppmöten mellan och , men genomfördes endast ett toppmöte av kalenderskäl. Mötet ägde rum i och berörde främst den ekonomiska utvecklingen i och i eurozonen, Nya Avtalet, personrörlighetsfrågor, energi, handelsfrågor, mänskliga rättigheter samt . I samband med toppmötet undertecknades ett avtal mellan och om narkotikakemikalier. I enlighet med Partnerskaps- och samarbetsavtalet genomförde EU och möten på ministernivå om utrikesfrågor, om rättsliga och inrikes frågor samt om miljö. Därtill har två konsultationsrundor om mänskliga rättigheter genomförts på hög tjänstemannanivå. Tekniska expertmöten genomfördes också inom ramen för förhandlingarna om viseringsfrihet mellan och . har fortsatt betonat vikten av att demokrati och mänskliga rättigheter har en framskjuten plats i EU:s dialog med , inte minst mot bakgrund av de nuvarande repressiva tendenserna i landet. har vidare kritiserat politiska, ekonomiska och handelsrelaterade påtryckningar mot partnerländerna i Östra partnerskapet. Situationen avseende demokrati och respekt för rättsstatsprinciper har successivt försämrats i , vilket har föranlett EU att uttrycka allt mer offentlig kritik mot utvecklingen. Parlamentsvalet betraktades av många som ett steg bakåt för demokratin i . EU har fortsatt att ge stöd till reformagenda inom ramen för Östliga partnerskapet. 2013/14:115 finns ett associeringsavtal färdigförhandlat som omfattar ett närmare samarbete inom ett stort antal sektorer. Det har dock ännu inte undertecknats. Avtalet syftar till att fördjupa relationerna och anpassa regelverk till EU:s på grundval av gemensamma värderingar. En huvudkomponent i avtalet utgörs av ett s.k. fördjupat frihandelsområde. Rådet för utrikes frågor fastslog tre kriterier för att avtalet skulle kunna undertecknas. Dessa rör förutsättningarna för fria och rättvisa val, ett upphörande av selektiv rättsskipning riktad mot företrädare för oppositionen samt fortsatta framsteg på reformområdet. Under förutsättning att levt upp till kriterierna skulle ett undertecknande ha ägt rum vid toppmötet för Östliga partnerskapet den 28 till i . Kort före, och innan EU fattat beslut om huruvida kriterierna kunde anses som uppfyllda, meddelade den ukrainska regeringen att man önskade en paus i processen och att avtalet inte skulle undertecknas vid toppmötet. Som motivering angavs höga omställningskostnader för industrin och påtryckningar från . Efter beskedet utbröt omfattande demonstrationer i till stöd för landets EU-närmande. På viseringsområdet har börjat genomföra en handlingsplan som, när alla ingående åtgärder bedöms vara genomförda, ska leda till viseringsfrihet för ukrainska medborgare till Schengenområdet. är även fullvärdig medlem av Energigemenskapen. Reformerna i den ukrainska energisektorn fortskrider dock i långsam takt. lanserades ett svenskt EU-initiativ för stärkt samarbete kring finansiering av större investeringar på energieffektiviserings- och miljöområdet i (E5P), med inledande fokus på fjärrvärmesektor. har femton insatser godkänts inom ramen för E5P. E5P har sedermera utvidgats till att även omfatta , och . Förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan och slutfördes och paraferades av parterna under toppmötet för Östliga partnerskapet i . närmare samarbete inom ett stort antal sektorer, i syfte att fördjupa relationerna och anpassa regelverk till EU:s på grundval av Avtalet kommer även att etablera ett fördjupat frihandelsområde mellan och genom ett avtal som är en integrerad del av associeringsavtalet. Ett förslag från kommissionen om att ta bort EU:s kvotbegräsning för import av vin från har diskuterats . Bakgrunden är att infört ett importstopp för moldaviskt vin och förändringen beräknas kunna träda i kraft . På viseringsområdet har fortsatt att genomföra den handlingsplan som kan leda till viseringsfrihet för moldaviska medborgare till Schengenområdet, när fastslagna åtgärder har bedöms vara genomförda och förutsättningarna finns för viseringsfritt resande i en ordnad och säker miljö. landet uppfyllt villkoren i handlingsplanen, och föreslog att moldaviska Skr. 2013/14:115 medborgare ska undantas från viseringskrav för inresa i Schengenområdet. Relationerna mellan och inom ramen för Östliga partnerskapet har även i övrigt fortsatt att utvecklas positivt. Efter en politisk kris i har dock EU betonat vikten av att regeringen i Chisinau vidtar åtgärder mot bl.a. korruption och bristande oberoende hos landets myndigheter. Den moldaviska regeringen har, med stöd från bl.a. EU och , verkat för en dialog med de facto-myndigheterna i utbrytarregionen , inte minst genom förtroendeskapande åtgärder. De formella förhandlingarna, där EU deltar som observatör, har fortsatt , dock utan större konkreta resultat. beslöt EU att formellt förlänga de reserestriktioner som tidigare riktats mot personer med ansvar för en kampanj mot skolor i Transnistrien som använder latinskt alfabet. EU beslutade dock att listan med personer som ska omfattas av sanktionerna ska förbli tom. EU:s gränsövervakningsinsats (EUBAM), som verkar på gränsen mellan och , har fortsatt sitt arbete . EU har fortsatt att uppmana att leva upp till sina internationella åtaganden avseende demokrati, mänskliga rättigheter och respekt för rättsstatens principer samt krävt att samtliga politiska fångar ska friges och rehabiliteras. EU:s sanktioner mot omfattar viseringsförbud och frysningar av tillgångar för en rad personer och företag samt förbud mot handel med vapen och materiel för intern repression. Sanktionerna förlängdes med , mot bakgrund av otillräckliga framsteg avseende de områden som EU identifierat. fattades ett antal beslut om uppdateringar av listan med personer som är föremål för restriktiva åtgärder. Vidare beslutade rådet att suspendera tillämpningen av viseringsförbudet avseende den vitryske utrikesministern, för att möjliggöra dialog. På grund av bristen på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter saknar ett uppdaterat kontraktuellt ramverk för samarbete med EU, men landet tillhör de sex länder som omfattas av det Östliga partnerskapet och deltar aktivt i samarbetets multilaterala del. EU har haft en uttalad beredskap att uppgradera den bilaterala relationen till , förutsatt att landet uppfyller kraven att släppa och rehabilitera alla politiska fångar samt gör framsteg inom demokrati, mänskliga rättigheter och när det gäller ökad rättssäkerhet. meddelade att landet är redo att inleda förhandlingar om de viseringsförenklings- och återtagandeavtal som EU erbjudit för att förenkla resande för den vitryska allmänheten. 2013/14:115 15.4.5 Reformsamarbetet med , och har fortsatt inom ramen för Östliga partnerskapet. Frågor om demokrati, mediefrihet och respekt för mänskliga rättigheter i regionen ägnades fortsatt uppmärksamhet, särskilt inför presidentval i alla tre länderna . Förhandlingarna om ett associeringsavtal inklusive s.k. fördjupade frihandelsområden mellan och slutfördes och paraferades av parterna under toppmötet för Östliga partnerskapet i . Förhandlingarna med avslutades . meddelade president att man beslutat sig för att ansöka om medlemskap i den rysslandsledda Tullunionen, varvid undertecknande av inte längre var möjligt. För har associationsavtalsförhandlingarna varit mer komplicerade och ett fördjupat frihandelsområde med EU kan först bli aktuellt först efter att landet antagits som medlem i WTO. Viseringsdialogen mellan och förs inom ramen för en handlingsplan för viseringsliberalisering. Viseringsförenklings- och återtagandeavtalen med undertecknades och beräknas träda i kraft , medan viseringsförenklingsavtalet med undertecknades. Samarbetet mellan och respektive EU och inom partnerskapen för mobilitet har fortsatt. EU:s civila observatörsinsats EUMM , som upprättades efter den väpnade konflikten mellan och , fortsatte att övervaka eldupphöravtalets genomförande. Insatsens mandat förlängdes till . De internationella samtalen i som inleddes som en del av eldupphöravtalet 2008 fortsatte . Ett ramavtal för deltagande i krishanteringsinsatser inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik undertecknades. har EU genomfört möten på utrikesministernivå, dels bilateralt, i form av samarbetsråd, med , och , dels gemensamt, i form av en ministerkonferens med samtliga fem centralasiatiska republiker. ägde rum i . Ett första möte har genomförts i den så kallade högnivåsäkerhetsdialogen mellan EU och de centralasiatiska staterna. Dialogen är en plattform för att diskutera regionens säkerhetspolitiska utmaningar. Under mötet lades tonvikt på samarbete mot terrorism och narkotikahandel mot särskild bakgrund av utvecklingen i . Dialoger om mänskliga rättigheter har genomförts med , och . Kommissionens ordförande besökte för möten med bl.a. presidenten. På dagordningen stod ett fördjupande av relationerna för att stödja i landets modernisering samt utökad handel. besökte president och undertecknade ett avtal om stöd från EU för stärkt rättssäkerhet i landet. 2013/14:115 president besökte . Arbetet med att genomföra för fortgår på områdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstat, utbildning, ekonomi, handel och investeringar, energi och transport, miljö och vatten samt gemensamma hot och utmaningar. EU fortsätter ge sitt stöd till förhandlingarna mellan och om en transkaspisk rörledning. Ambitionen att ytterligare stärka den diplomatiska närvaron i regionen genom att öppna en EU-delegation i kvarstår. är EU:s särskilda representant () för . Hennes mandat är att stärka EU:s relationer med de centralasiatiska länderna, bidra till samordningen av EU:s Centralasienpolitik samt till genomförandet av . har genomfört besök i samtliga fem centralasiatiska länder. Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) lanserades och syftar till att främja samarbete och integration mellan EU och dess partnerländer i och , särskilt genom att stärka genomförandet av de handlingsplaner som upprättats som en del av den europeiska grannskapspolitiken ENP. Kommissionens och EU:s utrikestjänsts meddelande om ENP 2011 lade grunden för det fortsatta grannskapsstödet för som kommer att benämnas europeiska grannskapsinstrumentet () då instrumentet inte längre kommer att omfatta strategiska partnerskap med EU. Förslaget preciserades genom ett utkast till förordning . antogs en ny förordningstext efter att förhandlingar förts inom rådet och med . En viktig aspekt i den nya förordningen är att principen om mer för mer ska få tydligare genomslag i praktiken, bl.a. avseende hur resurser fördelas. Energieffektiviserings- och miljöinitiativet för (E5P) utvidgades till att, utöver , omfatta även , och . Den israelisk-palestinska fredsprocessen är en prioriterad fråga för EU. Rådsslutsatserna som antogs av rådet för utrikes frågor ligger fortsatt till grund för EU:s Mellanösternpolitik. på nära inleddes fredsförhandlingar mellan palestinier och israeler. Förhandlingarna fokuserar på de så kallade slutstatusfrågorna gränser, säkerhet, flyktingar, och vatten/naturresurser. Målsättningen är att förhandlingarna ska slutföras efter att de inleddes. 2013/14:115 förhandlingarna och de amerikanska ansträngningarna samt Kvartettens (FN, EU, , ) arbete. EU har beredskap att bidra till genomförandet av en framtida överenskommelse. antog rådet för utrikes frågor rådsslutsatser som uppmanade parterna att avstå från agerande som kan underminera förhandlingarna och möjligheterna till fred. EU har fortsatt att genomföra rådsslutsatserna . publicerade kommissionen riktlinjer för israeliska entiteters möjligheter att delta i EU:s samarbetsprogram. De klargör att endast israeliska entiteter som är registrerade och bedriver sin verksamhet i inom 1967 års gränser kan bli aktuella för EU-stöd. EU är den största givaren till den palestinska myndigheten och ger omfattande stöd till palestinskt statsbyggande. EU har fortsatt att uppmärksamma den allt sämre humanitära situationen i . bidrog också med personal till EU:s polisinsats i de palestinska områdena, EUPOL COPPS, som har gjort betydande insatser för att stärka den palestinska säkerhets- och rättssektorn. intensifierade EU sitt samarbete med och en ny handlingsplan, som ger ett privilegierat partnerskap med EU, endosserades i samband med . har samarbetet fortsatt och resulterat i bl.a. ett s.k. partnerskap för rörlighet med (i vilket deltar). är också ett av de länder med vilka EU har inlett diskussioner om djupgående frihandelsavtal (DCFTA). Sedan första demokratiskt valda president avsattes av den egyptiska militären har den politiska polariseringen och våldet ökat. EU har uttryckt oro över utvecklingen i men också gett fortsatt stöd för en övergång till demokrati och betonat vikten av att den framtida konstitutionen garanterar grundläggande maktdelningsprinciper respektive individuella fri- och rättigheter för alla medborgare. I ljuset av utvecklingen i landet beslutade EU:s medlemsstater att till viss del omfördela biståndet till samt att suspendera exporttillstånd av materiel som kan användas för internt förtryck. En dialog om djupgående frihandelsavtal (DCFTA) mellan och EU inleddes. Den höga representanten besökte fem gånger . Övergångsprocessen i har inte rört sig nämnvärt framåt. Arbetet med att utarbeta en ny konstitution stannade upp och flera kontroversiella lagar, som inte underlättar övergångsprocessen, EU uttryckte stöd för den fortsatta libyska övergångsprocessen och påtalade särskilt vikten av att en ny konstitution antas som Skr. 2013/14:115 respekterar grundläggande demokratiska värderingar och respekt för individuella fri- och rättigheter för alla medborgare. sjösattes en civil GSFP-insats i i syfte att utbilda libysk personal inom gränsbevakning. Uppdraget omfattades inte av några exekutiva uppgifter. Kommissionens ordförande och den höga representanten träffade premiärminister. inleddes oroligheterna i då demonstranter som försökte uttrycka sitt missnöje mot den syriska regimen brutalt slogs ned. har konflikten utvecklats till ett regelrätt inbördeskrig som orsakat över 110 000 dödsoffer, ca 7 miljoner internflyktingar och att över 2,2 miljoner syrier har tvingats lämna landet. EU har återkommande, i rådsslutsatser och i uttalanden från den höga representanten för utrikes- och säkerhetsfrågor, fördömt våldet och uppmanat parterna till en fredlig lösning. För var tidigt en prioriterad fråga. var ett av de första länderna att utnämna ett speciellt sändebud till den demokratiska syriska oppositionen och är också en betydande humanitär givare. EU beslutade att införa sanktioner mot den syriska regimen och mot de personer, företag och institutioner som är ansvariga för det våldsamma förtrycket. Efter c-vapenattacken enades om att eliminera samtliga c-vapen, ett arbete som har påbörjats och som EU gett stöd till. Mot bakgrund av den kraftigt försämrade humanitära situationen och det begränsade tillträdet för humanitära aktörer, gjorde FN:s säkerhetsrådsordförande ett uttalande som uppmanade samtliga aktörer att respektera internationell humanitär rätt. EU och dess medlemsstater är tillsammans de största givarna av humanitärt stöd till den syriska befolkningen. EU har uttryckt oro för att påverkar inte bara allvarligt utan även dess grannländer. Mot bakgrund av bl.a. de regionala konsekvenserna har EU välkomnat att betonat vikten av att hitta en politisk lösning på . är planerad till början av 2014. Unionen för (UfM) bildades och är en fortsättning på