prop · H2031d23 · 2014-10-23 00:00:00 — Den förra regeringen beslutade att fastställa bokslutet för affärsverkskoncernen och att affärsverkskoncernens resultat för ska disponeras så att avsätts för utdelning och skattemotsvarighet och att överskottet på balanseras i ny räkning. Tabell 2.19 Översikt av de ekonomiska målen 2011-2014 pågår ett arbete med att ta fram nya ekonomiska mål för . Utfallet för elberedskapsverksamheten, som finansierats via anslaget 1:10 Elberedskap, uppgick till jämfört med 2012. genomför beredskapshöjande åtgärder i teknik, kommunikationer och fysiskt skydd samt arbetar med utbildning och övningar, se Elberedskap i avsnitt 2.5.2. bildade , Fingrid och Statnett tillsammans bolaget eSett Oy, i syfte att hantera en gemensam nordisk balansavräkning . Delägarna äger vardera. Verksamheten i eSett Oy är under uppbyggnad. har investeringarna i stamnätet uppgått till jämfört med 2012. Av investeringarna utgjorde reinvesteringarna och nyinvesteringarna uppgick till . godkände en investeringsplan om . Utfallet bör dock ses över en längre tidsperiod då förseningar i enstaka projekt kan medföra stora konsekvenser för ett enskilt år. I Tabell 2.20 nedan redovisas därför utfallet för investeringsplanernas sammantagna treårsperioder. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.20 Utfall av investeringsplaner – sammantagna treårsperioder Plan år 1–3 Utfall år 1–3 Investeringarna har blivit lägre än planerat beroende på förseningar i projekten. Förseningarna beror bl.a. på tekniska problem, försenade starter och utdragna projektavslut. Avvikelserna beror även på nedlagda projekt, ändrade projektutgifter och förseningar med anledning av omfattade tillståndsprocesser. har vidtagit åtgärder för att öka precisionen i planeringen. Genom Perspektivplan 2025 som affärsverkets styrelse fastställde har affärsverket tagit fram en långsiktig övergripande nätplanering som utgör en grund för verkets fortsatta investeringsplanering och som även är transparent för elmarknadens aktörer. har därefter arbetat med att förfina perspektivplanen och planerar att fastställa en nationell tioårig nätutvecklingsplan. har en programstyrning av projekt, baserad på effektmål och geografi, införts för att få bättre samordning, kontroll och styrning av projekten. ska fastställa en modell för projektprioritering för att kunna rangordna alla projekt. hade vid ingång cirka 140 planerade investeringsprojekt. tillkom därutöver ett antal investeringar som var nödvändiga att genomföra på grund av akuta händelser som t.ex. haverier. har de investeringar i stamnätet, som syftar till att öka marknadsintegration och motverka flaskhalsar i elnätet, uppgått till . Den planerade förbindelsen Sydvästlänken är Svenska kraftnäts största investering . har två av förbindelsens nya stamnätsstationer, Hurva och Barkeryd, tagits i drift. har den sista etappen i ombygg- naden av ledningen mellan Stackbo och Hamra slutförts. Ombyggnaden har skett för att klara av ökad överföring från den nya utlandsförbindelsen 2 och anslutning av ny vindkraft. Investeringar med anledning av anslutning av ny kraftproduktion har uppgått till . har nya stationer i och tagits i drift, med anledning av planerade vindkraftsparker. Det svenska stamnätet har på flera håll snart uppnått sin tekniska livslängd och behovet av investeringar kommer att öka. har påbörjat ett arbete för att planera nödvändiga reinvesteringar. har en inventering av stamnätsanläggningar genomförts som ska ligga till grund för detaljerade program för reinvesteringar. har reinvesteringarna uppgått till . Svenska kraftnäts system för styrning och övervakning av stamnätet närmar sig slutet av sin livslängd. Ett nytt driftövervakningssystem ska därför införas, som uppfyller de höga krav som finns på kontrollrumsverksamheten och dagens mycket höga it-säkerhetskrav. En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Om temperaturen fortsätter att stiga i den takt som forskarna ser och förutspår kommer det att leda till mycket allvarliga konsekvenser för livet på jorden. I kommer de största utsläppen av växthusgaser från transporter och industrier. Genom kvantifierade klimat- och energipolitiska mål för utsläpp av växthusgaser, förnybar energi och energieffektivisering, tillsammans med konkreta styrmedel för att uppnå dessa mål, lägger regeringen grunden för långsiktigt stabila förutsättningar för en snabb väg ut ur fossilsamhället och en utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. Användningen av fossila bränslen ska tydligt minska. Stimulanser och ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om och miljöskatternas styrande effekt ska öka. För att minska klimatutsläppen föreslår regeringen att ett stöd för klimatinvesteringar i kommuner och regioner införs (s.k. KLOKT- Klimatinvesteringsprogrammet är placerat under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Energipolitiken är avgörande för att bygga ett hållbart samhälle och sysselsättningen i är helt beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. En satsning på förnybar energi och effektivare energianvändning kan stärka svensk försörjningstrygghet och konkurrenskraft och ger svensk forskning och företagande en viktig roll i den globala omställningen till en ekonomi med låga utsläpp av växthusgaser. Stabila spelregler skapar förutsägbarhet, trygghet och vilja till investeringar, vilket i sin tur håller nere energipriserna och skapar förutsättningar för omställningen. Svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att företagen inom energisektorn får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet. En för blocköverskridande samtal om energipolitiken ska därför tillsättas i syfte att skapa en långsiktigt hållbar energiöverenskommelse. Regeringens ingång i dessa samtal ska vara att kärnkraften ska ersättas med förnybar energi och energieffektivisering och att ska ha förnybar energi. Kärnkraften ska bära en större andel av sina samhällsekonomiska kostnader. Säkerhetskraven ska skärpas och kärnavfallsavgiften ska höjas. Regeringen avser ta ett helhetsgrepp om det statliga bolaget och av styrningen av bolaget i syfte att göra det ledande i omställningen av energisystemet mot en högre andel förnybar energi. planer på att förbereda för byggandet av ny kärnkraft avbryts. Inom EU pågår diskussioner om hur den europeiska klimat- och energipolitiken ska utformas till 2030. föreslog en målstruktur för klimat- och energipolitiken till 2030 som omfattar ett klimatmål om för EU- interna utsläppsminskningar och ett bindande mål på EU-nivå för förnybar energi om till 2030. kompletterades målstrukturen med ett förslag om ett energieffektiviseringsmål på . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ringen anser att det är av stor vikt att få till stånd en ambitiös överenskommelse om ramverket vid inför i (COP21). En kontrollstation för klimat- och energipolitiken kommer att genomföras i syfte att analysera den faktiska utvecklingen av energibalans och kostnader samt klimatpåverkan i förhållande till relevanta energi- och klimatpolitiska mål, liksom kunskapsläget vad gäller klimatförändringar. En väl fungerande konkurrens på kraftmarknaden och elhandelsmarknaden är en avgörande förutsättning för en effektiv elmarknad med konkurrenskraftiga priser. Regeringen ser behov av att stärka konsumenternas ställning på energimarknaderna. Det behöver bli lättare att påverka sina energikostnader. Regeringens politik syftar bland annat till att underlätta för elkonsumenter att effektivisera sin elförbrukning samt att producera sin egen förnybara el. Aktiva konsumenter bidrar till en effektivare och mer välfungerande marknad. För att underlätta för kunder att göra rationella val när de ingår avtal, och därmed förbättra marknadens funktionssätt, avser regeringen att återkomma med förslag om hur informationen till elkunderna om deras elavtal kan förbättras. Regeringens mål är att det ska vara enkelt och lönsamt att producera sin egen el. För att underlätta för privatpersoner och företag att investera i framställning av el från förnybara energikällor för egen förbrukning, föreslår regeringen därför att en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el införs . Regeringen kommer att följa upp och utvärdera skattereduktionen samt undersöka möjligheterna att förenkla förfarandet, ytterligare underlätta för privatpersoners egenproduktion av el, och att låta fler, såsom andelsägare av förnybar el, komma i åtnjutande av skattereduktionen. Ett effektivt utnyttjande av resurser, inklusive energi, utgör grunden för ekonomisk tillväxt och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 en hållbar utveckling. Att effektivisera användningen av energi är ett viktigt medel för att minska belastningen på klimat, miljö och hälsa. Det kan även bidra till ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv och en tryggare energiförsörjning. Generellt verkande styrmedel såsom energiskatt, koldioxidskatt och utsläppshandel ger genom prissignaler incitament till energieffektivisering. Inom vissa sektorer och delsektorer, särskilt de där utgifterna för energi står för en mindre del av de totala utgifterna, är dessa prissignaler ibland mindre verkningsfulla och kompletterande incitament för energieffektiviseringsåtgärder kan behövas. En betydande del av den slutliga energianvändningen sker i bostäder och lokaler. gäller enligt EU:s direktiv om byggnaders energiprestanda att alla nya byggnader ska vara s.k. nära-nollenergibyggnader. För offentligt ägda byggnader kommer motsvarande krav att gälla . Som en del i strategin att närma sig nära-nollenergibyggnader planeras en kontrollstation avseende genomförandet av direktivet till 2015. Inom ramen för den satsning på upprustning av skollokaler som regeringen föreslår kommer fokus delvis att ligga på att åtgärderna ska leda till mätbara energibesparingar. Regeringen anser också att det är angeläget att vidta åtgärder för att främja energieffektivisering av bostäder som bl.a. byggdes inom ramen för miljonprogrammet . Regeringen föreslår därför att ett stöd för renoveringar av flerbostadshus i miljonprogramsområdena som bl.a. bidrar till energieffektivisering inrättas. Medel för dessa förslag återfinns i utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Regeringen bedömer att en stärkt konsumentroll är viktig också för energieffektivisering. En grund i den inriktningen är den kommunala energi- och klimatrådgivningen, som syftar till att ge oberoende råd inom området. Rådgivningen har utvärderats och regeringen avser att vidta åtgärder för att utveckla den. Den offentliga sektorn bör leda utvecklingen mot mer energieffektiva varor, byggnader och tjänster, samt för att åstadkomma förändringar av medborgarnas och företagens beteende när det gäller effektiv energianvändning. Ett nationellt program kommer att genomföras programperioden –2020 inom ramen för . En del av programmet kommer att inriktas mot energieffektivisering. Regeringen avsätter nationell medfinansiering till detta program. Därutöver kommer även insatser att genomföras inom området energieffektivisering, användning av förnybar energi och koldioxidsnål teknik inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen. ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. har särskilt bra förutsättningar att bygga ut den förnybara energin genom vår goda tillgång till vatten, vind och skog. Den förnybara elproduktionen bör byggas ut ytterligare. Regeringen anser att målet ska vara ny el från förnybara källor , vilket ska ersätta nuvarande målsättning, och ett mål ska tas fram. Det teknikneutrala elcertifikatsystemet för förnybar elproduktion ska användas för att uppnå detta mål. Regeringen avser att inleda diskussioner med för att kunna möjliggöra detta. Det är av stor vikt att produktionen av förnybar el kan öka i enlighet med uppställda mål. En kontrollstation för elcertifikatmarknaden kommer att genomföras . Enligt Energimyndighetens uppdragsredovisning inför kontrollstation 2015 för elcertifikatsystemet finns det behov av justeringar i kvotpliktskurvan för att ska kunna uppfylla sina åtaganden enligt avtalet om en gemensam elcertifikatsmarknad med . Regeringen avser att återkomma i denna fråga . Vattenkraften är en värdefull tillgång för produktion av förnybar el, som reglerkraft och kommer även att spela en central roll för elförsörjning. Att bibehålla en hög produktion av vattenkraft som fastställda miljökvalitetsmål och ingångna unionsrättsliga åtaganden uppfylls, är en viktig del i arbetet med att motverka klimatförändringar och är en nödvändig förutsättning för att uppnå mål för förnybar energi. Nationalälvarna, och övriga i angivna älvsträckor, ska fortsatt skyddas från utbyggnad. Vindkraften kommer att spela en viktig roll för att regeringens ambitioner när det gäller utvecklingen av den förnybara elproduktionen ska kunna uppnås. Det är därför viktigt att söka hitta lösningar för att minimera eventuella konflikter mellan vindkraft och andra betydelsefulla intressen. har särskilt bra förutsättningar för utveckling av havsbaserad vindkraft tack vare mindre turbulens och grundare vatten än i . Fördelar med havsbaserad vindkraft jämfört med vindkraft på land är bl.a. jämnare elproduktion, bättre vindresurs och mindre acceptansproblem vid etablering. Havsbaserad vindkraft skulle också kunna bidra till att stärka elbalansen i , där risk för effektbrist lyfts fram som ett potentiellt framtida problem. Regeringen avser att utreda hur stödet för havsbaserad vindkraft kan stärkas. Enligt regeringens mening bör både vindkraftsbranschen och företrädare för andra intressen sträva efter att aktivt ta tillvara de möjligheter som kan erbjudas genom den tekniska utvecklingen i respektive område. Vidare understryker regeringen vikten av en tydlig kommunikation mellan olika intressenter i vindkraftsärenden, samt att alla berörda aktörer löpande förbättrar och utvecklar sina processer för samverkan. Regeringen ser i detta sammanhang positivt på att Försvarsmakten fortsätter att utveckla sina processer för hantering av vindkraftsärenden och för kommunikation med berörda aktörer. Regeringens bedömning är att förutsättningar för att vindbrukskollen ska kunna få en obligatorisk roll bör utredas. Solceller är en förnybar energiteknik som är gynnsam i ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftig i jämförelse med på marknaden redan etablerade tekniker. finns ett stöd för installationen av solceller i syfte att skapa gynnsamma förutsättningar för utvecklingen och etableringen av denna teknik. Regeringen menar att det är angeläget att utvecklingen av solkraft stimuleras och föreslår därför en kraftig förstärkning av stödet för solceller. I den förra regeringens budgetproposition presenterades ett förslag om att ska införa ett kvotpliktssystem för biodrivmedel som syftar till att skapa goda och långsiktiga villkor för hållbara biodrivmedel. I kombination med en ändrad beskattning av biodrivmedel, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 innebar kvotpliktssystemet en ökad låginblandning av biodrivmedel i all bensin och diesel. skulle andra generationens mer avancerade biodrivmedel ges en särställning genom en särskild kvot och rena höginblandade biodrivmedel som E85 och biogas främjas genom att de även framöver befrias från energi- och koldioxidskatt. Då inte gav nödvändigt klartecken innan kvotpliktssystemet planerades träda i kraft blev det nödvändigt att ovan nämnda förslag skulle utgå. Detta innebär att biodrivmedel även fortsättningsvis främjas genom skattenedsättning och inte med kvotplikt. statsstödsgodkännande för skattenedsättningen löper ut vid utgången av 2015. Regeringen avser med anledning av detta att återkomma med förslag på hur biodrivmedel kan främjas efter 2015. Ambitionen bör vara att utforma de ekonomiska styrmedlen för biodrivmedel på ett sätt som ger långsiktigt goda villkor för hållbara biodrivmedel, varvid hållbarheten gentemot om statligt stöd är av särskild betydelse. Regeringen avser exempelvis att undersöka möjligheterna till att införa ett kvotpliktssystem för biodrivmedel. Ett system som på ett kostnadseffektivt sätt premierar bränslets klimatnytta är av särskilt intresse. Avsikten är att ett nytt system ska vara på plats . Förenklingar avseende nätanslutning av anläggningar för förnybar elproduktion behöver fortsatt genomföras. Tröskeleffekter som försvårar anslutningen av anläggningar för förnybar elproduktion till elnätet bör undanröjas. En övergångslösning har därför införts som innebär dels s.k. förtida delning av den kundspecifika delen av nätförstärkningskostnaden för storskaliga produktionsanläggningar av nationell betydelse för förnybar el, dels att sådana kundspecifika kostnader för nätförstärkningar som ska belasta ännu icke anslutna anläggningar ska täckas av , t.ex. genom lån till regionnätsföretag. Regeringens ambition är att ersätta övergångslösningen med en långsiktig marknadslösning. Biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet för produktion av förnybart transportbränsle, el och värme. Lokalt innebär biogas, renad till biometan och utnyttjad som drivmedel i tätorternas trafik, ett betydande steg 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 i riktning mot ekologiskt hållbara städer. Den lovande utveckling med biogas för fordon som inletts i de senaste drygt tio åren ska fortsatt stimuleras. Regeringen avser även fortsättningsvis att främja utvecklingen av biogas genom att stödja ny teknik och innovativa lösningar som stärker biogasteknikens konkurrenskraft och ökar biogasproduktionen. Stöd till forskning och innovation inom energiområdet är en viktig och integrerad del av energipolitiken. Utveckling av ny teknik och nya tjänster ökar väsentligt möjligheterna att kunna minska kostnaderna för att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Insatserna fokuseras på områden inom vilka har en nationell styrkeposition i form av naturresurser eller kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik eller kunnande. Det är regeringens övertygelse att klimat-, miljö- och energiutmaningarna utgör en möjlighet för teknik-, varu- och tjänsteutveckling som innebär att affärsmöjligheter skapas för svenska företag i och med den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster. Svenska företag erbjuder miljömässigt hållbara varor och tjänster som det finns en stor och växande efterfrågan på runt om i världen. Ny, grön teknik kommer att vara viktig och efterfrågas när länders energi- och transportsystem ska ställas om. I detta sammanhang har såväl befintliga produkter från biomassa som nya innovationer potential att utvecklas vilket i sin tur ger stora möjligheter till utveckling för landsbygden och de gröna näringarna. Även den globala efterfrågan på teknik och systemlösningar för t.ex. hållbar stadsutveckling bedöms öka. har hög kompetens inom dessa områden och miljö- och energiteknikområdet har mycket goda förutsättningar att utgöra ett betydande tillväxtområde i . Regeringen avser att arbeta med att främja utvecklingen inom miljöteknik. Den förra regeringen har till EU- kommissionen lämnat in ett förslag till nationellt regionalfondsprogram, för perioden –2020, med ett förslag på en grön investeringsfond. Syftet är att stärka utbudet av riskkapital för finansiering med fokus på affärsverksamheter inom miljö- och energiteknik och tjänstekoncept som kan bidra till minskade koldioxidutsläpp. Investeringar för att utveckla affärsverksamheter i syfte att möta klimatutmaningen med minskade koldioxidutsläpp är ofta långsiktiga och kapitalkrävande vilket medför svårigheter att attrahera tillräckligt med kapital i detta segment. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 249 403 tkr prisnivå. 3Motsvarar 249 417 tkr prisnivå. 4Motsvarar 249 440 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens energimyndighets () förvaltningskostnader, samt provning och märkning av energirelaterad utrustning. finansierar planering, uppföljning och utvärdering av de energipolitiska programmen genom de s.k. programanknutna kostnaderna som belastar andra anslag än förvaltningskostnaderna. De samlade förvaltningsutgifterna redovisas i tabell 3.2. Tabell 3.2 Samlade förvaltningskostnader vid Regeringen föreslår att anvisas . , 2017 och 2018 respektive 263 718 000 Tabell 3.3 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Inkluderar en omfördelning från myndighetens förvaltningskostnader för finansiering av gemensam e-förvaltning –2018. Alla myndigheter med över 500 årsarbetare, exklusive universitet, högskolor m.fl., samt ett antal utpekade myndigheter med färre än 500 årsarbetare, ingår. Budget för avgiftsfinansierad verksamhet Tabell 3.4 Offentligrättslig verksamhet vid (som inte får disponerar avgifter enligt lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter avseende kontoföring för de som frivilligt ansluter sig till handelssystemet. Myndigheten disponerar även ansökningsavgifter som tas ut enligt 12 § fjärrvärmelagen (2008:263). Ansökningsavgifterna ska bidra till finansieringen av verksamhet vid . disponerar de avgifter som tas ut med stöd av naturgaslagen (2005:403) eller lagen (2012:273) om trygg naturgasförsörjning för tillsyn eller försörjningstrygghetsåtgärder. Avgifterna ska täcka myndighetens kostnader för denna verksamhet. övertar myndigheten uppgiften som kontoförande myndighet för det svenska elcertifikatsystemet samt systemet för ursprungsgarantier för el från . disponerar de avgifter som tas ut med stöd av förordning (2011:1480) om elcertifikat respektive förordning (2010:853) om ursprungsgarantier för el och som ska täcka myndighetens kostnader för denna verksamhet. De offentligrättsliga avgiftsintäkterna som inte får disponeras avser främst kvotplikts- och förseningsavgifter enligt lagen (2011:1200) om elcertifikat samt lagringsavgifter enligt lagen (2012:806) om beredskapslagring av olja och kol. Tabell 3.5 Uppdragsverksamhet vid (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) uppdragsverksamhet avser viss test- och provningsverksamhet samt administrativa tjänster på uppdrag från andra myndigheter. intäkter av tjänsteexport utgörs främst av intäkter från (). 3.1.21:2 Insatser för energieffektivisering Tabell 3.6 Anslagsutveckling 1:2 Insatser för energieffektivisering1 1Nytt anslag bestående av tidigare anslag 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. samt anslag 1:3 Insatser för uthållig energianvändning. 2Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till energi- och klimatrådgivning, utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare samt stöd till lokalt och regionalt arbete för energihushållning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till teknikupphandling för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt stöd till energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för utgifter för insatser för informationsspridning, utveckling 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 och spridning av verktyg och metoder samt utredningsinsatser. Anslaget får användas för främjandeåtgärder, såsom demonstrationsprojekt, samt utvärdering, av befintliga och nya lågenergibyggnader.