prop · H2031d11 · 2014-10-23 00:00:00 — Det är därför nödvändigt att ha ett tydligt könsperspektiv både då sjukfrånvaron analyseras och åtgärder planeras och vidtas. Målet om en stabil och låg sjukfrånvaro gäller för både kvinnor och män. Avskaffad tidsgräns och höjd ersättning Som ett första steg i en mer human sjukförsäkring kommer den bortre gränsen i sjukförsäkringen att avskaffas. Ett förslag kommer att remitteras . Regeringen anser att det är angeläget att förbättra situationen för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning. Därför föreslås en ändring för beräkning av andelen av den så kallade antagandeinkomsten för sjukersättning och aktivitetsersättning, se vidare i avsnitt 3.6. Dessutom föreslår regeringen höjt tak inom arbetslöshetsförsäkringen samt sjukpenningen till de arbetslösa som är sjukskrivna. Ersättningen till arbetslösa sjukskrivna har varit oförändrad . höjs den högsta ersättningen per dag . Se vidare i avsnitt 3.7. Samverkan för minskad sjukfrånvaro ska verka för en väl fungerande sjukskrivningsprocess. En central del i utvecklingsarbete är imple- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 menteringen av en ny handläggningsprocess i sjukförsäkringen, kallad En enklare sjukskrivningsprocess. Det är viktigt att detta arbete bidrar till att förkorta sjukskrivningarna och att människor som är sjukskrivna kommer tillbaka i arbete. För att åstadkomma en väl fungerande sjukskrivningsprocess har ett viktigt ansvar, men är beroende av att övriga berörda aktörer tar sitt ansvar. Genom att alla bidrar med sina respektive resurser, kompetenser och insatser är det möjligt att stödja människor att komma tillbaka i arbete och minska sjukfrånvaron. Regeringen anser att det är viktigt att berörda aktörer samverkar i detta arbete. Förebyggande insatser, rehabilitering och omställning Den nuvarande s.k. rehabiliteringskedjan innebär endast prövning av den enskildes arbetsförmåga. Någon motsvarande systematisk rehabilitering eller något omställningsstöd erbjuds inte. sker en oroande ökning av sjukfrånvaron som behöver mötas, bl.a. genom förstärkta insatser för att förebygga sjukfrånvaro. Regeringen avser att inleda samtal med arbetsmarknadens parter om hur sjukfrånvaro ska kunna förebyggas och hur ett ändamålsenligt stöd för rehabilitering och omställning bör utformas. Företagshälsovården är en viktig aktör Företagshälsovården är ett viktigt stöd för både arbetsgivare och arbetstagare i det förebyggande arbetsmiljöarbetet, för att främja hälsa och för att underlätta återgång i arbete vid sjukdom. Regeringen ska ta initiativ till att, i samverkan med arbetsmarknadens parter, skapa en effektiv kvalitetssäkrad företagshälsovård som genom kollektivavtal omfattar fler arbetstagare. Det är av stor vikt att företagshälsovården har tillgång till rätt kompetens. Regeringen avser genomföra en satsning för att främja kompetensförsörjningen i företagshälsovården. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Kvinnor är mer sjukskrivna än män. De lämnar också arbetslivet i större utsträckning på grund av ohälsa. Detta beror i hög grad på den bristande jämställdheten i . Därför har de insatser som görs inom skilda politikområden för att minska skillnaderna mellan kvinnors och mäns levnadsvillkor även stor betydelse för utvecklingen inom sjukförsäkringen. I denna proposition aviserar regeringen en särskild satsning för ett modernt arbetsliv (se vidare i utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv). Bland annat förstärks forskningen om kvinnors arbetsmiljöproblem och arbetsrelaterade ohälsa. Vägledande för detta område är det faktum att strävan för att uppnå jämställdhet är en del av alla ordinarie processer och inte något som ska hanteras vid sidan om ordinarie verksamhet. Ersättning för höga sjuklönekostnader Regeringen föreslår i denna proposition att det nuvarande högkostnadsskyddet för sjuklönekostnader ersätts av en ny ersättning för höga sjuklönekostnader. En differentierad ersättning föreslås där hänsyn tas till företagsstorlek. Syftet med ersättningen är att minska den börda arbetsgivarnas sjuklönekostnader kan utgöra. Det är särskilt de små företagen med höga sjuklönekostnader som ska avlastas denna börda. Ersättningen till arbetsgivare föreslås vidare hanteras genom kreditering av arbetsgivarens skattekonto. Lagförslagen redovisas i volym 1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor,. Förslagen föreslås träda i kraft . Därigenom hanteras delvis tillkännagivande avseende sjuklön i moment 10 i betänkande 2005/06:SfU1. Högre tillägg för förmögenhet vid beräkning av bidragsgrundande inkomst för bostadstillägg Regeringen föreslår i denna proposition att vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten som ligger till grund för beräkning av bostadstillägg, så ska tilläggsbeloppet för förmögenhet höjas och beräknas till av förmögenhet som överstiger för den som är ogift och för makar. Bostadstillägg beviljas till personer som har sjukersättning, aktivitetsersättning eller ålderspension. Cirka 12 000 av dem som har bostadstillägg samt sjuk- eller aktivitetsersättning har också en förmögenhet som överstiger dessa förmögenhetsgränser. Förändringen bedöms leda till en minskning på anslag 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. om . Lagförslaget redovisas i utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Förslaget föreslås träda i kraft . Översyn av vissa förmåner till personer med funktionsnedsättning tillsatte en interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att göra en översyn av regler och tillämpning av förmånerna bilstöd till personer med funktionsnedsättning, handikappersättning och vårdbidrag (S2012:G). Syftet är att stöden ska göras mer förutsägbara, rättssäkra och hållbara . Målet med översynen är att åstadkomma ett mer sammanhållet och ändamålsenligt system för ersättning och för merkostnader för personer med funktionsnedsättning. Den del som rör bilstödet har redovisats . Övriga delar ska slutredovisas . Internationell samordning av sociala trygghetssystem Regeringen anser att en effektiv och ändamålsenlig samordning av sociala trygghetsförmåner mellan länder är en förutsättning för att ta tillvara de möjligheter som globaliseringen ger i form av ökad handel, ekonomiskt utbyte och människors möjligheter att kunna arbeta och bo utanför sina hemländer. Samordningen av de sociala trygghetssystemen ska förenkla för människor att ta med sig sina intjänade socialförsäkringsrättigheter från olika länder. Det underlättar för företag att verka i olika länder, vilket innebär att konkurrenskraft stärks. Inom EU/EES finns ett utvecklat regelverk som syftar till att förverkliga den fria rörligheten genom samordning av medlemsländernas sociala trygghetssystem. Regelverket är under ständig utveckling. Det är viktigt att samordningen av 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 social trygghet inom EU/EES utvecklas på ett sätt som både värnar om enskildas sociala rättigheter samt medlemsstaternas rätt att själva utforma sina socialförsäkringssystem. Arbetsgivare ska inte kunna missbruka regelverket rörande t.ex. utsändning av arbetskraft. ska samordningen undanröja reella hinder för människor att utnyttja sin rätt till fri rörlighet inom EU. De gränsöverskridande rörelsemönstren har förändrats även utanför EU/EES. För att ytterligare stärka sin konkurrenskraft och även fortsättningsvis stå sig väl i en global värld bör därför fortsätta att ingå bilaterala socialförsäkringsavtal med länder utanför EU/EES i situationer där det finns ett behov av samordning av social trygghet. Regeringen verkar för att nya avtal ska ingås och avtalsförhandlingar pågår med , och . och har centrala roller för att samordningen inom EU/EES och gentemot länder utanför EU/EES fungerar och utvecklas på ett bra, effektivt och ändamålsenligt sätt. Förutsebarhet för och information till enskilda är nyckelfrågor. Myndigheternas verksamhet bör präglas av kontinuerlig utveckling i dessa avseenden. aktivitetsersättningen uppgår till av den försäkrades antagandeinkomst. Antagandeinkomsten i sin tur beräknas som genomsnittet av den försäkrades pensionsgrundande inkomster och belopp upp till 7,5 prisbasbelopp med tillägg för den allmänna pensionsavgiften för de tre bästa inkomsåren under en viss ramtid. är det maximala belopp som betalas ut i form sjuk- eller aktivitetsersättning . Regeringen anser att det är angeläget att förbättra situationen för denna grupp personer med relativt sett låga inkomster. Därför föreslår regeringen att procentsatsen 64 höjs till . Detta innebär att hel inkomstrelaterade sjukersättning och aktivitetsersättningen för år räknat ska lämnas av den försäkrades antagandeinkomst. Ändringen föreslås träda i kraft . Äldre föreskrifter bör fortfarande gälla för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. hade 155 000 personer enbart inkomstrelaterad sjuk- eller aktivitetsersättning och bedöms därmed ha en möjlighet att få en höjd inkomst till följd av förslaget. Inkluderas även de personer som hade lämnat ersättningen eller tillkommer därefter är antalet berörda betydligt fler. Enligt beräkningar som har gjorts i SCB:s FASIT- modell innebär förslaget en förbättring för ca 3.6Förslag om ändringar gällande 223 000 personer. Av dessa är antagandeinkomst för sjuk- och kvinnor. Den maximala höjningen uppgår till ca Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom och beretts under hand med . Utgifterna för statens budget beräknas öka med ca . Regeringens förslag: Hel inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning ska lämnas för år räknat av den försäkrades antagandeinkomst. Ändringen ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: Sjuk- och aktivitetsersättning betalas ut dels i form av inkomstrelaterad ersättning, dels som garantiersättning. Den inkomstrelaterade sjuk- och 3.7Förslag om höjd sjukpenning vid arbetslöshet Ärendet och dess beredning: Inom har promemorian Höjd inkomstrelaterad ersättning inom arbetslöshetsförsäkringen (dnr A2014/3522/A) utarbetats. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och en remissammanställning finns i (dnr A2014/3522/A). Se även utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, avsnitt 4.5. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Arbetslöshetsförsäkringen består av en grundförsäkring och en inkomstbortfallsförsäkring. Vid arbetslöshet lämnas ersättning i form av dagpenning. Dagpenning enligt inkomstbortfallsförsäkringen betalas ut med ett belopp per dag som är baserat på tidigare förvärvsinkomster (dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning) och med högst respektive lägst det belopp som regeringen fastställer. Det fanns tidigare en bestämmelse i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring om att dagpenningen i en ersättningsperiod kan lämnas med ett högre belopp än under resterande dagar. Den högsta dagpenningen kunde även begränsas i tiden för personer som utförde deltidsarbete. Denna bestämmelse avskaffades . Så som anges i utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, avsnitt 4.5, anser regeringen att den högsta inkomstrelaterade ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen bör uppgå till i ersättningsperioden och till därefter. För att kunna föreskriva om ett förhöjt belopp behöver ändringar göras i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Beloppen kommer att regleras i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. Regeringens förslag: Till den del en försäkrad är arbetslös lämnas hel sjukpenning med högst . De föreslagna ändringarna ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för sjukpenning som avser tid före ikraftträdandet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig över förslaget har tillstyrkt det. Inspektionen för socialförsäkringen påpekar dock att någon fullständig harmonisering mellan sjukpenning och ersättning från arbetslöshetsersättning inte har åstadkommits. anser att det är bra att ett högsta belopp anges för sjukpenning. anser det också vara möjligt att genomföra denna del av reformen till . Skälen för regeringens förslag: Med anledning av att regeringen i denna proposition aviserar att dagpenningen från arbetslöshetsförsäkringen ska höjas (se utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, avsnitt 4.5.2) bör även det högsta belopp som kan lämnas som sjukpenning till den som är arbetslös höjas. Dagpenning enligt arbetslöshetsförsäkringen betalas ut vid hel arbetslöshet, medan sjukpenning enligt socialförsäkringsbalken betalas ut . Det föreslås att hel sjukpenning till den som är arbetslös ska kunna lämnas med högst per dag, vilket motsvarar en dagpenning från arbetslöshetsförsäkringen om . Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har påpekat att den nuvarande regeln i likhet med den nu föreslagna har den bristen att det i lag anges det högsta belopp som hel sjukpenning kan lämnas till den som är arbetslös medan nivån på dagpenning i arbetslöshetsförsäkring anges i förordning. ISF pekar också på att harmoniseringen inte blir fullständig mellan sjukpenning och ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen då flera belopp anges i arbetslöshetsförsäkringen och endast ett i högsta belopp för sjukpenning. Vad gäller fullständig harmonisering av ersättningarna anser regeringen att det inte är möjligt av administrativa skäl. Detta är samma bedömning som gjordes då det nuvarande regelverket infördes . har också välkomnat att endast ett högsta belopp anges för sjukpenningen. Även fortsättningsvis bör bestämmelsen inte gälla sjukpenning i förebyggande syfte m.m. som regleras i 27 kap. 6 § socialförsäkringsbalken. Ändringarna föreslås träda i kraft . Äldre föreskifter bör fortfarande gälla för sjukpenning som avser tid före ikraftträdandet. Några övergångsbestämmelser bedöms i övrigt inte nödvändiga. En höjning av det högsta beloppet som lämnas i form av sjukpenning till personer som har varit arbetslösa innebär att statens utgifter för sjukförsäkringen beräknas öka med , , och . 3.8.11:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 23 128 000 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till 22 359 tkr. Anslaget får användas för utgifter för sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning och arbetshjälpmedel enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får vidare användas för utgifter för boendetillägg och sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall enligt socialförsäkringsbalken. Anslaget får dessutom användas för utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, nämligen den s.k. sjuklönegarantin, det särskilda högriskskyddet och det s.k. högkostnadsskyddet mot sjuklönekostnader enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Anslaget får även användas för utgifter för återbetalningspliktiga studiemedel avseende studerandes sjukperioder enligt studiestödslagen (1999:1395). Därtill får anslaget användas för utgifter för ersättning för skada orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering, arbetshjälpmedel m.m. Anslaget får också användas för utgifter för statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Bestämmelserna om ersättning för skada orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering finns i förordningen (1980:631) om ersättning av allmänna medel för skada orsakad av deltagare i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 arbetsmarknadspolitiskt program eller arbetslivsinriktad rehabilitering m.m. Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs dels av antalet ersatta dagar, dels av medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets tillämpning och administration. Utöver detta har framför allt demografiska förändringar, utvecklingen på arbetsmarknaden samt frånvaroförändringar på individnivå betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av ersättningsnivån samt löneutvecklingen. Det är genuint svårt att prognostisera sjukfrånvarons utveckling. Historiskt har sjukfrånvaron fluktuerat kraftigt som det saknas en etablerad teoribildning kring varför sjukfrånvaron är så skiftande och om dess kopplingar till övriga delar av arbetsmarknaden. För att öka kunskapen om vilka bakomliggande faktorer som påverkar sjukfrånvarons utveckling har den förra regeringen gett i uppdrag att analysera vilka väsentliga förklaringar – utöver regelförändringar – det finns till de senaste decenniernas upp- och nedgångar i sjukfrånvaron. Nedan redogörs för regeringens bedömning av utvecklingen framöver som i sin tur ligger till grund för utgiftsprognoserna. En central bestämningsfaktor för den framtida volymutvecklingen är hur många sjukfall som startar. Inflödet i termer av nya sjukfall som blir minst , har ökat ända och detta med en relativt hög takt. Antalet nya sjukfall som blev minst var cirka 310 000 – vilket exempelvis kan jämföras med 2012 då antalet var nära 30 000 lägre. Ökningen väntas fortsätta framöver men med något lägre takt. prognostiseras antalet nya sjukfall öka med på årsbasis. Inflödet antas sedan gå mot en relativ ökningstakt som motsvarar den som gäller för befolkningen. Det totala antalet pågående sjukfall väntas öka från cirka 160 000 till 190 000 –2018. Hälften av den förväntade ökningen av antalet pågående sjukfall utgörs av sjukfall med en fallängd överstigande . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 sjukfall med en fallängd väntas öka från cirka 40 000 till 55 000 –2018. Antalet sjukpenningdagar beräknas uppgå till 50,3 miljoner nettodagar och 53,4 miljoner nettodagar 2015. Medelersättningen per nettodag för sjukpenning har beräknats till 545 och till per dag. Nyckelfaktorer i sammanhanget är hur många sjukfall som kommer att starta framöver samt i vilken takt sjukfallen kommer att avslutas. Med anledning av förslag i höständringsbudgeten ökas medlen för sjukpenning med . Utgifterna för sjukpenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2017 och 2018 beräknas utgifterna till 34 675, 35 665 respektive . Om en försäkrad påbörjar en arbetslivsinriktad rehabilitering kan bevilja rehabiliteringspenning. Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenning styrs till största delen av samma faktorer som sjukpenningutgifterna. Utgiftsutvecklingen påverkas också av i vad mån bedömer behovet av rehabilitering och påbörjar samordnade rehabiliteringsinsatser. beräknas utgifterna, inklusive statlig ålderspensionsavgift, uppgå till ca . Antalet rehabiliteringsdagar beräknas uppgå till ca 2,5 miljoner nettodagar och 2,9 miljoner nettodagar 2015 och medelersättningen per nettodag för rehabiliteringspenning har beräknats till per dag och till per dag. Utgifterna för rehabiliteringspenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2017 och 2018 beräknas utgifterna till 1 711, 1 769 respektive . har särskilda medel för köp av arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar samt för särskilt bidrag och för ersättning för resor till och från arbetet. har främst använt medlen för köp av arbetstekniska hjälpmedel. I övrigt användes medlen för bl.a. utgifter för läkarutlåtanden samt för bidrag till resor. ringskassans behov av att köpa medicinska underlag och utlåtanden för att bedöma rätten till ersättning och behovet av rehabilitering har minskat . Behovet av sådana kompletterande underlag och utlåtanden tillgodoses i stället inom ramen för den allmänna hälso- och sjukvården via en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting. beräknas att förbrukas. Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall infördes förmånerna sjukpenning i särskilda fall och rehabiliteringspenning i särskilda fall. Förmånerna kan lämnas till en försäkrad som helt eller delvis har fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut. Ersättningarna kan också lämnas till försäkrade vars rätt till aktivitetsersättning upphör till följd av att han eller hon fyller . Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall kan lämnas till en försäkrad som saknar sjukpenninggrundande inkomst (SGI), till en försäkrad som har en låg SGI. Utgifterna beräknas uppgå till . Utgifterna för sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall beräknas till . , 2017 respektive 2018 beräknas utgifterna till 52, 50 respektive . infördes förmånen boendetillägg. Denna förmån kan lämnas till en försäkrad som fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan lämnas om den försäkrade får sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukpenning i särskilda fall eller rehabiliteringspenning i särskilda fall. Boendetillägg kan även lämnas om den försäkrade deltar i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion () och uppbär aktivitetsstöd. Boendetillägg kan även lämnas till en person vars aktivitetsersättning upphör till följd av att han eller hon fyller . Utgifterna beräknas uppgå till . Utgifterna för boendetillägg beräknas till . 2016, 2017 respektive 2018 beräknas utgifterna till 92, 98 respektive . Närståendepenning utbetalas till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutvecklingen för närståendepenningen styrs av antal ersatta dagar och löneutvecklingen. beräknas utgifterna, inklusive statlig ålderspensionsavgift, uppgå till ca . Med anledning av förslag i höständringsbudgeten ökas medlen för närståendepenning med . Utgifterna för närståendepenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2017 och 2018 beräknas utgifterna till , respektive . Till följd av regeringens förslag om en ny ersättning för höga sjuklönekostnader som krediteras arbetsgivarnas skattekonto finns det inget behov av anslagsposten 7 Högkostnadsskydd för arbetsgivare. Lagförslagen redovisas i volym 1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor. Förslagen föreslås träda i kraft . tilldelas för utbetalning av högkostnadsskydd som avser sjuklönekostnader . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.6 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 34 anvisas under anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 36 , 37 respektive 39 . 3.8.21:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Tabell 3.7 Anslagsutveckling 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. -1 375 133 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 27 148 540 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till -5 129 tkr. Anslaget får användas för utgifter för aktivitets- och sjukersättning, bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning samt för kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning enligt social- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 försäkringsbalken eller lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Aktivitetsersättning betalas ut till personer i åldrarna 19–och sjukersättning till personer i åldrarna 30–. Utgiftsutvecklingen för aktivitetsersättning och sjukersättning är framför allt beroende av utvecklingen av antalet sjukskrivningar, den demografiska utvecklingen samt utvecklingen av prisbasbeloppet. Nuvarande utgiftsutveckling påverkas i hög grad av att många inte längre kommer att få sjukersättning på grund av att de fyller , i kombination med att nybeviljandet är lågt i förhållande till utflödet. Den del av sjukfrånvaron som ersätts med sjukpenning bedöms öka .