prop · H2031d6 · 2014-10-23 00:00:00 — Exempelvis reser vi inom Schengenområdet över gränserna utan regelmässiga gränskontroller. En allt större andel av världens befolkning har också tillgång till internet vilket ökar kontaktytorna över nationsgränserna. Den internationella dimensionen behöver vara en naturlig del av vardagen för brottsutredare och annan personal inom rättsväsendet. Till stöd finns en mängd olika internationella rättsliga och operativa 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 verktyg, kollegor i andra länder samt myndigheter och internationella organisationer såsom Eurojust, Europol, Frontex och . För ett framgångsrikt arbete krävs att dessa samarbeten utnyttjas fullt ut och på ett integrerat sätt i rättsväsendets verksamhet. Informationsutbyte med andra länder i operativa ärenden blir också allt viktigare och ger nya möjligheter. Det automatiserade utbytet av DNA- och fingeravtrycksuppgifter som har påbörjats med stöd av det s.k. Prümrådsbeslutet kommer att utvidgas till att omfatta samtliga EU:s medlemsstater. Det kräver arbetsinsatser för att följa upp ett ökat antal misstänkta. kommer det att leda till att fler brott än tidigare kan upp. arbetar med förslag till hur svensk polis i större utsträckning ska kunna ta hjälp från utländska brottsbekämpande myndigheter. Bland annat övervägs att polismän från våra grannländer ska kunna delta i gemensamma patruller på svenskt territorium i syfte att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt förebygga brott. En väl utvecklad samverkan med internationella aktörer är även av betydelse när det gäller internationell civil krishantering och utvecklingssamarbete. deltar rättsväsendet med personal i insatser utomlands inom FN, EU och . Deltagandet finansieras genom biståndsmedel. Utvecklingen har inneburit en allt större efterfrågan på mer kvalificerad personal som med kort varsel kan delta i krishanteringsinsatser. Det kräver att formerna för det internationella deltagandet fortsätter att utvecklas och att rättskedjans olika delar är representerade i insatserna. Syftet med rättsväsendets deltagande är att medverka till att skapa förutsättningar för människor i konflikt- och postkonfliktländer att leva i fred, frihet, säkerhet och rättvisa. Insatserna bidrar också till att skapa starka och hållbara institutioner. deltagande i det internationella arbetet bidrar också med erfarenhet och kompetens som är värdefull i den nationella verksamheten. Polisen är en viktig aktör vid allvarliga händelser eller kriser, och agerar ofta i samverkan med andra. En bra samverkan är avgörande för en väl fungerande krishantering. Det är därför viktigt att polisen fortsätter att utveckla sin krishanteringsförmåga och samverkan med övriga myndigheter inom krisberedskapsområdet. Eftersom en allt större del av brottsligheten sker på internet, eller har internetrelaterade inslag, behöver de brottsbekämpande myndigheterna försäkra sig om att de har tillräcklig kompetens för att bekämpa denna typ av brott på ett effektivt sätt. Det finns behov av såväl allmänna kunskapshöjande åtgärder som av expertkompetens. Myndigheterna behöver också utveckla sin samverkan med privata aktörer som har en stor betydelse genom sina roller som ägare och förvaltare av många av de system som används. Bedrägerier är en brottstyp som har ökat markant till följd av teknikutvecklingen. var nästan hälften av det totala antalet anmälda bedrägerier internetbedrägerier, datorbedrägerier eller bedrägerier genom s.k. bluffakturor. Möjligheterna att med relativt enkla medel begå ett stort antal brott verkar ha lett till att det har skett en överflyttning från traditionell stöldbrottslighet till bedrägeribrottslighet. Det finns också tecken på att den organiserade brottsligheten i ökad utsträckning ägnar sig åt bedrägeribrottslighet. Mot bakgrund av den snabbt framväxande bedrägeribrottsligheten har en utredare föreslagit att ett nytt brott mot systematiska fakturabedrägerier ska införas. Att använda andra personers identitetsuppgifter för att begå bedrägerier har också blivit allt vanligare. Utredaren har därför vidare föreslagit att ett nytt brott som kriminaliserar identitetsstöld i sig bör införas. Förslagen bereds inom . Det finns även behov av åtgärder mot bedrägeribrottsligheten utanför straffrättens område. En utredning om åtgärder mot fakturabedrägerier överväger förändringar på andra områden, t.ex. inom civilrätten, näringsrätten och civilprocessrätten. Vidare genomför Brå en studie av bedrägeribrottslighetens omfattning och struktur samt av rättsväsendets hantering av denna typ av brottslighet. Bland annat ska Brå lämna rekommendationer för den framtida brottsbekämpningen och föreslå förebyggande åtgärder. ska särskilt redovisa hur polisen arbetar för att öka effektiviteten och kvaliteten i handläggningen av bedrägeribrott och andra brott som ökar kraftigt med anledning av den snabba teknikutvecklingen. I detta ingår att säkerställa en väl fungerande nationell samordning av ärenden och att redovisa vilket arbete som bedrivs i samverkan med andra aktörer i syfte att förhindra och försvåra denna typ av brottslighet. Den tekniska utvecklingen och framväxten av internet har också medfört att hot och andra former av kränkningar av den personliga integriteten har tagit nya former. Många sådana brott begås med hjälp av mobiltelefoner och internet. är straffbestämmelserna på området till viss del ålderdomliga. För att kunna bekämpa hot och allvarliga kränkningar, såväl på internet som i övrigt, krävs att det straffrättsliga regelverket är anpassat efter den karaktär problemen har . En särskild utredare har därför i uppdrag att göra en bred översyn av det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten, särskilt när det gäller hot och andra kränkningar. I uppdraget ingår bl.a. att ta ställning till om straffbestämmelserna avseende olaga hot, ofredande, förtal och förolämpning bör förändras på något sätt och om det finns behov av ett utvidgat straffrättsligt skydd mot spridning av bilder eller andra uppgifter med ett integritetskränkande innehåll. Den ökade användningen av informations- och kommunikationsteknik i samhället medför att integritetsfrågorna blir alltmer centrala för enskilda. Tekniska landvinningar ökar möjligheterna till och riskerna för att enskilda utsätts för övervakning och kontroll i sin vardag. Det är av stor vikt att nya trender och risker upptäcks för att det ska vara möjligt att vid behov ta snabba initiativ för att skydda privatlivet mot intrång. Mot den bakgrunden arbetar en parlamentariskt sammansatt kommitté (Ju 2014:09) utifrån ett brett uppdrag med att kartlägga och analysera riskerna för intrång i den personliga integriteten vid användning av informationsteknik i privat och offentlig verksamhet. Kommittén ska även följa upp den förstärkning av grundlagsskyddet för den personliga integriteten som skedde 2011 samt överväga och ta ställning till behovet av att ge en myndighet ett brett och samlat uppdrag att följa utvecklingen på området för den personliga integriteten, ett s.k. integritetsskyddsråd. Regeringen följer noga arbetet i kommittén som ska redovisa sitt uppdrag . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 En verksamhet byggd på kunskap För att resurser ska användas så effektivt som möjligt ställer regeringen höga krav på att verksamheten inom rättsväsendet ska vara kunskapsbaserad. Nyckeln till ett kunskapsbaserat arbete ligger i välutvecklade strukturer för uppföljning, utvärdering och omvärldsbevakning. Myndigheterna behöver kontinuerligt ta del av kunskaper av relevans för rättsväsendet samt löpande följa upp de egna metoderna. I detta sammanhang har Brå en nyckelroll som ett centrum för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom rättsväsendet. Genom studier och analyser ska Brå producera kunskap som är av särskild relevans för rättsväsendets utveckling. Som ansvarig för den officiella kriminalstatistiken bidrar Brå också med värdefullt underlag om hur volymerna och verksamhetsresultaten i rättskedjan utvecklas. Brå har också en viktig uppgift att fungera som stöd till myndigheterna i utvecklingen av bättre metoder och strukturer för uppföljning. Alla rättsväsendets myndigheter ansvarar dock själva för att det finns en internt fungerande verksamhets- och resultatuppföljning, inklusive kompetens att analysera resultatutvecklingen, så att den egna organisationens erfarenheter systematiskt tas tillvara. En fungerande verksamhets- och resultatuppföljning bidrar såväl till att framgångsrika metoder och arbetssätt kan spridas runt om i landet som till att identifiera relevanta förbättringsområden. Sådan uppföljning förbättrar också möjligheterna till en ändamålsenlig och aktiv styrning av verksamheterna. Behovet av en väl utvecklad styrning är ständigt aktuellt och behöver inte minst uppmärksammas i samband med den nya polisorganisationen där möjligheterna till tydligare styrning är en av utgångspunkterna för reformen. Polisen behöver se till att ha en väl utvecklad förmåga att kunna följa upp och analysera verksamhetsresultatet för att löpande kunna utveckla verksamheten. Det finns utvecklingspotential i flera delar av rättsväsendets nuvarande verksamhets- och resultatuppföljning. En utredare studerar därför hur vi i styr, mäter och följer upp verksamheterna inom rättskedjan och ska lämna förslag till hur resultatuppföljningen kan utvecklas. Det pågående arbetet med att koppla ihop myndigheternas it-stöd (se nästa avsnitt) 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 innebär framöver också nya och förbättrade möjligheter till relevant verksamhetsstatistik. För att ta tillvara kunskap av relevans för rättsväsendet är det även viktigt med en väl utvecklad internationell omvärldsbevakning. Inom EU-samarbetet och i andra internationella sammanhang finns stora möjligheter att utbyta kunskap och erfarenheter med andra länder. Det årliga internationella kriminologisymposiet, som på uppdrag av regeringen arrangeras av Brå, bidrar också till att både hämta hem och sprida sådan kunskap. Sammantaget finns mycket kunskap, såväl nationell som internationell, om hur verksamheter inom rättsväsendet kan utvecklas och förbättras. Genom att inhämta och omsätta denna kunskap i praktiken kan resursanvändningen inom rättsväsendet bli mer effektiv och ändamålsenlig. En god tillgång till offentlig rättsinformation är en förutsättning för att rättsväsendets verksamhet ska vara förutsebar, enhetlig och bedrivas med hög kvalitet. Att enskilda på ett enkelt sätt kan få tillgång till information om sina rättigheter och skyldigheter är vidare grundläggande för rättssäkerheten. pågår ett arbete med att utveckla det offentliga rättsinformationssystemet vilket förbättrar tillgängligheten till rättsinformation för såväl enskilda som för offentlig förvaltning. Förstärkt rättskedjeperspektiv i brottmålshanteringen Stora mängder ärenden om brott hanteras av de myndigheter som ingår i rättskedjan. prioriterar myndigheterna målmedvetet ett arbete där de gemensamt och med ett tydligt rättskedjeperspektiv utvecklar brottmålshanteringen. Genom att ta fram myndighetsgemensamma arbetssätt och standarder är det nu möjligt att koppla ihop myndigheternas it-stöd och därigenom – med beaktande av den personliga integriteten – effektivisera flera delar i brottmålshanteringen. Att brottsanmälningar, förundersökningsprotokoll och stämningsansökningar nu kan hanteras elektroniskt mellan myndigheterna innebär att onödig pappershantering och dubbelregistreringar undviks. Det sparar tid och pengar som det skonar miljön och ger ökade möjligheter till service gentemot medborgarna. När ett ärende kan följas elektroniskt genom rättskedjan skapas dessutom påtagligt förbättrade möjligheter till statistik och uppföljning som möjliggör en mer kunskapsbaserad styrning av verksamheterna. skapas ny kunskap om brott och brottslighet som i sin tur kan lägga grunden för en effektivare brottsbekämpning. Det intensiva arbete som myndigheterna har genomfört innebär att , vid en internationell jämförelse, nu ligger i framkant när det gäller elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter i brottmålshanteringen. Regeringen anser att arbetet med att digitalt sammanlänka rättskedjan är av stor betydelse och bör vara fortsatt prioriterat. Verksamheten vid landets domstolar ska vara rättssäker och effektiv. Det är viktigt att domstolarna har goda förutsättningar att kunna avgöra mål och ärenden inom rimlig tid. har flera reformer genomförts med syfte att modernisera domstolsprocesserna så att de blir enklare och mer effektiva, som rättssäkerheten bibehålls. genomfördes en genomgripande modernisering av rättegången i allmän domstol som bl.a. innebar en ökad användning av modern teknik i domstolarna, flexiblare rättegångsregler och ett utvidgat system för prövningstillstånd i hovrätt. Enligt den utredning som haft i uppdrag att utvärdera reformen har den fallit mycket väl ut. Ett problem i de allmänna domstolarna har varit att många brottmålsrättegångar ställs in, vilket är kostsamt och försvårar planeringen av domstolarnas arbete. Det drabbar också de personer som på olika sätt berörs av rättegången. Det har därför genomförts förändringar i lagstiftningen som syftar till att minska antalet inställda huvudförhandlingar och till en enklare och effektivare hantering av stora brottmål. Dessa förändringar trädde i kraft . Reformeringen av domstolsprocesserna ska fortsätta. En utredning har bl.a. föreslagit att brottmålsrättegången ska bli mer förutsebar för den enskilde, att domstolens och åklagarens roller ska bli tydligare, att ytterligare åtgärder för att minska risken för inställda huvudförhandlingar ska vidtas och att stödet till målsäganden ska förbättras. Regeringen överväger utredningens förslag. domstolarnas hantering av tvistemål kan moderniseras ytterligare. Ett exempel är förslag som lämnats i en departementspromemoria om att utöka möjligheterna att avgöra ett tvistemål med en domare. Ett annat område som behöver reformeras gäller mål som rör immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga frågor, vilka är av stor betydelse för bl.a. en effektiv konkurrens och ett starkt konsumentskydd. Mål och ärenden av dessa slag tillhör de mest komplicerade som handläggs i domstol. De rättsliga och principiella sambanden mellan dem är tydliga som domstolsprövningen är utspridd på ett antal olika domstolar. Den splittrade prövningen tillsammans med det låga antalet fall försämrar möjligheten till en effektiv handläggning som håller hög kvalitet. Mot denna bakgrund planeras att en särskild domstol inrättas på området. Som en konsekvens av detta avvecklas och Patentbesvärsrätten. Avsikten är att den nya domstolsordningen ska träda i kraft . Ett enhetligt patentskydd kommer att skapas i 25 EU-medlemsstater. I samband med det inrättas också en enhetlig europeisk patentdomstol. Tillsammans med , och kommer inrätta en nordiskbaltisk regional avdelning i domstolens första instans. och har tillsammans bedrivit ett projekt med syftet att rationalisera handläggningen av konkursärenden. I en rapport som getts in till övervägs om uppgifter som utförs av domstol, kan föras över till Kronofogden eller konkursförvaltaren. Rapporten bereds nu vidare i . En stor del av verksamheten vid Domstolar avser mål i förvaltningsdomstolarna som främst avgör tvister mellan myndigheter och enskilda. genomfördes en omfattande reform av domstolsorganisationen i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Processreglerna vid förvaltningsdomstolarna har också reformerats. trädde nya bestämmelser i kraft som bl.a. syftar till att göra förvaltningsprocessen mer ändamålsenlig och flexibel. I samband med det fick också en särskild utredare i uppdrag att ta fram ytterligare förslag för att modernisera och effektivisera förvaltningsprocessen samt stärka 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Detta uppdrag ska redovisas . 3.4.3 Effektivare åtgärder mot brott utsätts tusentals personer för brott i . För många av de drabbade medför brottsligheten kännbara konsekvenser och för en del påverkas trygghet och livskvalitet . Tillsammans med andra åtgärder utgör straffsystemet ett viktigt led i samhällets brottsbekämpning. Ett av jämställdhetspolitikens viktigaste mål är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. har varit ett föregångsland när det gäller att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Mycket arbete återstår dock. Bland annat behöver lagstiftningen kring våldtäkt ses över på nytt. I samband med att sexualbrottslagstiftningen ändrades utvidgades bestämmelsen om våldtäkt. Regeringen ser dock behov av fler åtgärder. Lagstiftningen bör i högre grad ge uttryck för att våldtäkt är ett mycket allvarligt brott. Skärpta straff för grova sexualbrott behöver övervägas liksom införandet av en samtyckesreglering. I det beslutade uppdraget om en översyn av våldtäktsbrottet ingår bl.a. att lämna förslag på åtgärder för att stärka skyddet mot våldtäkt samt att särskilt överväga frågan om en samtyckeslagstiftning liksom införandet av ett oaktsamhetsbrott avseende våldtäkt. Det är påfallande få våldtäktsanmälningar som leder till åtal och fällande dom. Mer kunskap behövs om orsakerna till det. En viktig del av uppdraget är därför att granska hur de brottsbekämpande myndigheterna bedriver sitt arbete inom området. Uppdraget ska redovisas 2016. I vårt samhälle, som har sin grund i jämställdhet och mänskliga fri- och rättigheter, kan hedersrelaterade övergrepp och kränkningar aldrig accepteras. Det är därför av yttersta vikt att motverka alla former av hedersrelaterat våld och förtryck. Sådant våld och förtryck kränker individers frihet, integritet och självbestämmande. Att förhindra att unga gifts bort mot sin vilja är en del av detta. infördes brottet äktenskapstvång i . Den nya bestämmelsen innebär bl.a. att den som tvingar någon annan till ett äktenskap eller en 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 äktenskapsliknande förbindelse straffas strängare än vad som har varit möjligt. Att förhindra att unga gifts bort mot sin vilja är en prioriterad fråga för regeringen och det finns anledning att överväga ytterligare åtgärder på detta område. Människohandel är en annan särskilt allvarlig brottslighet där människor utnyttjas på ett hänsynslöst och cyniskt sätt. Trots att lagstiftningen skärptes så sent som är antalet fällande domar för sådana brott få. Mot denna bakgrund har en särskild utredare i uppdrag att bl.a. utvärdera människohandelsbrottet och överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas för att öka det straffrättsliga skyddet mot människohandel. Uppdraget ska redovisas 2016. I utredarens uppdrag ingår också att utvärdera vilket genomslag straffskärpningen för köp av sexuell tjänst, som genomfördes , har fått och om ytterligare förändringar av straffbestämmelsen bör göras. Utredaren ska vidare se över straffskalan för köp av sexuell handling av barn. Regeringen ska också låta utreda frågan om undantag från kravet på dubbel straffbarhet för köp av sexuell tjänst. Narkotikamissbruk och illegal narkotikahandel utgör allvarliga hot mot samhället och kampen mot narkotika och dess skadeverkningar är därför högt prioriterad av regeringen. Den straffrättsliga regleringen har en central roll i narkotikabekämpningen. En särskild utredare har gjort en översyn av den straffrättsliga regleringen i syfte att åstadkomma en modern och ändamålsenlig straffrättslig reglering för narkotikabrott och narkotikasmugglingsbrott. Utredaren har bl.a. föreslagit att straffskalorna för grovt narkotikabrott och grov narkotikasmuggling ska delas upp i två och att straffskalan för grovt brott ska vara fängelse i lägst två och högst . För brott som är att anse som synnerligen grova ska dömas till fängelse i lägst sex och högst . Betänkandet har remitterats och bereds inom . Den reform som genomfördes när straffen för allvarliga våldsbrott skärptes har följts av förslag från en utredare som innehåller vissa ytterligare skärpningar. Utredaren har framhållit att det kan finnas anledning att under ytterligare någon tid följa utvecklingen av praxis. Förslagen har remitterats och bereds i . För att idrottsarrangemang ska kunna genomföras på ett tryggt och säkert sätt har bl.a. en nationell samordnare inrättats för att stärka den goda supporterkulturen och att motverka brottslighet vid sådana arrangemang. Samordnarens uppdrag upphör . har tillsammans med berörda intressenter utarbetat en nationell strategi för att bekämpa idrottsrelaterad brottslighet. Den nationella strategin ska gälla . Den längsta tid ett tillträdesförbud får bestämmas har förlängts från ett till . Vidare finns förslag om att polisen ska få föra ett register med uppgifter om personer som har meddelats tillträdesförbud. Brottslighet i anslutning till idrottsevenemang har varit ett stort problem . Arbetet med att motverka detta problem behöver nu fortsätta på bred front. Kraftfulla åtgärder för att bekämpa grov organiserad brottslighet Grov organiserad brottslighet utgör ett hot mot det demokratiska samhället och är en av samhällets stora utmaningar. Bekämpningen av denna typ av brottslighet är därför högt prioriterad av regeringen. Det finns många olika typer av aktörer som ägnar sig åt sådan brottslighet, allt från mer fasta grupperingar till löst sammansatta och snabbt föränderliga nätverk. Brottsligheten kan vara av många olika slag. Det handlar exempelvis om narkotikabrott, människohandel, utpressning och ekonomisk brottslighet som skatte- och bokföringsbrott. Att nå ekonomisk är ofta en central drivkraft och de kriminella aktörerna anpassar sig snabbt efter nya möjligheter till sådana vinster. I samband med den vinstdrivande brottsligheten begås också andra grova brott som hot, misshandel, mordbrand och övergrepp i rättssak. Särskilt oroande är att ungdomar dras in i denna kriminalitet. Det gäller inte minst ungdomar som är socialt utsatta och saknar framtidstro. Rekryteringsbasen bland ungdomar måste minska. Det kräver tidiga och omfattande insatser från hela samhället. Eftersom de kriminella aktörerna verkar både nationellt, såväl lokalt som regionalt, och internationellt krävs ett omfattande arbete på många olika plan. Många samhällsaktörer behöver bidra. För att underlätta utbyte av information när myndigheter samverkar mot grov organiserad brottslighet har tagit fram en departementspromemoria i vilken det föreslås en ny lag om informationsutbyte vid samverkan mot grov organiserad brottslighet. Den föreslagna lagen innebär en sekretesslättnad vid samverkan mot grov organiserad brottslighet. Lagstiftningen behöver vara utformad på ett sådant sätt att myndigheter ges så goda förutsättningar som möjligt att bekämpa grov organiserad brottslighet. En särskild utredare har sett över om de straffrättsliga åtgärderna mot denna typ av brottslighet behöver skärpas. Utredaren överlämnade ett betänkande med ett flertal lagförslag. Det föreslås bl.a. att personer med bestämmande inflytande i en sammanslutning i vissa fall ska kunna dömas för att ha underlåtit att hindra brott inom sammanslutningen, att förstadier till fler brott som är vanligt förekommande när det gäller organiserad brottslighet ska göras straffbara samt att förstadier till brott i vissa fall ska kunna bestraffas hårdare än . För ett antal brott föreslås också att det ska anges nya omständligheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om brottet är grovt, exempelvis att gärningsmannen har anspelat på ett våldskapital. Förslagen bereds inom . En framgångsrik bekämpning av grov organiserad brottslighet förutsätter också att de brottsbekämpande myndigheterna har tillgång till effektiva tvångsmedel som hemlig rumsavlyssning, hemlig kameraövervakning samt hemlig övervakning och avlyssning av elektronisk kommunikation. Flera av reglerna om dessa tvångsmedel finns i tidsbegränsade lagar som upphör att gälla vid utgången av 2014. Enligt en utredning som har kartlagt användningen av reglerna finns det ett påtagligt behov av att de finns kvar. ska därför framöver ta ställning till en proposition där det föreslås att reglerna i de tidsbegränsade lagarna ska permanentas.