prop · H103141 · 2014-03-14 00:00:00 — Statistikunderlag och metoder för miljöräkenskaper bör vidareutvecklas genom att bättre koppla existerande och nya indikatorer för miljömålsuppföljningen till ekonomisk och social hållbarhet. 21.Statistiska centralbyrån bör fortsatt ha i uppdrag att stödja och delta ide processer som pågår inom EU och för att utveckla en uppsättning relevanta indikatorer för hållbar utveckling. SCB bör även 2014 ges ett tidsbegränsat uppdrag att analysera vilka delar av den officiella statistiken som skulle kunna utvecklas för att möta behoven av data om eko- systemtjänster för miljöräkenskaper, hållbarhetsindikatorer och miljö- C) Lärande om ekosystemtjänster Slutligen föreslås fem åtgärder för att stimulera att förvaltningen av ekosystemtjänster vidareutvecklas genom lärande om ekosystemens funktioner och åtgärders effekter. Generella åtgärder för deltagande av aktörer och kunskapsbärare Forskningsinsatser behövs kring grundläggande ekologiska och ekonomiska samband och effekter av olika styrmedel. Det finns även behov av tvärvetenskaplig och tvärsektoriell kunskap om effektiva lärandeprocesser. Redskap och samarbetsformer bör främjas för att stimulera effektiv medverkan av intressenter och andra aktörer i insamling av kunskap och i dialoger inför beslut som inbegriper ekosystemtjänster. 22.Regeringen bör 2014 ge Formas i uppdrag att analysera hur forskning om ekologiska samband, effekter av ekonomiska styrmedel, metoder för värdering av ekosystemtjänster och lärandeprocesser i förvaltningen av ekosystemtjänster strategiskt kan stödjas. 23.Regeringen bör fortsatt säkerställa nödvändiga resurser för Svenska . Regeringen bör även överväga att komplettera genom att inkludera ekosystemtjänster. Åtgärder för lärandeprocesser på lokal och regional nivå Befintliga samverkansprocesser bör tas tillvara i arbetet med ekosystemtjänster. Planeringsunderlag på regional nivå bör grundas på bl.a. ekosystemtjänstbedömningar på nivå, där detta finns tillgängligt. bör 2014 utreda behovet av ändringar av LONA- förordningen för att klargöra möjligheten att medfinansiera kommunalt arbete med ekosystemtjänstbedömningar. Lärande i den nationella förvaltningen En nationell uppsamling behövs som analyserar hur arbetet med ekosystemtjänster kan vidareutvecklas. En förnyad analys av policyalternativ bör göras efter etappmålets målår 2018 och en långsiktig plan bör upprättas för fortsatt lärande om hållbar produktion av ekosystemtjänster. Förteckning över remissinstanserna till Betänkande Synliggöra värdet av ekosystemtjänster – Åtgärder för välfärd genom biologisk mångfald och ekosystemtjänster (SOU 2013:68) , och vid , Mark- och miljödomstolen vid , Mark- och miljödom- stolen vid , Kammarrätten i , Domstols- verket, Försvarsmakten, , Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (SIDA), , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , Kam- markollegiet, Statskontoret, , i , i län, i Söder- manlands län, i , i Jön- län, i , i län, tillika vattenmyndighet för , i län, i , i län, Läns- styrelsen i , i , tillika vatten- myndighet för , i , i län, i , tillika vattenmyndighet för , i , i Gävle- borgs län, i , tillika vattenmyndighet för , i , i , i , tillika vattenmyndig- het för , , Västra , Samverkansorgan i , läns landsting, Samverkans- organ i län, , Samverkansorgan i Krono- bergs län, , Region , Samverkansorgan i Öre- bro län, Samverkansorgan i , Samverkansorgan i , Samverkansorgan i län, Samverkansorgan i , Samverkansorgan i , Samverkansorgan i , Samverkansorgan i , Samverkansorgan i , Samverkansorgan i , tekniska högskola, , Kungl. universitet, , , hög- skola, , , , Linnéuniversitetet, , , Livsmedels- verket, Havs- och vattenmyndigheten, , lantbruks- universitet, , Kemikalieinspektionen, Strålsäkerhets- myndigheten, , Bo- verket, Lantmäteriet, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , , , Transportstyrelsen, geologiska undersökning, , Prop. 2013/14:141 Tillväxtanalys, , , Svea- Bilaga 5 skog , , , , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, , , , , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, Kungl. , , egendomsnämnd, , Kommuner och Landsting, , , , , , , jordbrukararrendatorers Förbund (SJA), , , , , , , , , , , Ekologiska lantbrukarna, , mineral- och metallproducenter i (SveMin), , Hagainitiativet, Hela ska leva!, , , , , KRAV, LRF Skogsägarna, Mellanskog, Murberget, , , Norrskog, , , (), i , , , , , Svensk vindenergi, , Svensk Våtmarksfond, Svenskt Friluftsliv, bergmaterialindustri (SBMI), , , , , , Viltskadecenter, Världsnaturfonden WWF, , och Arkitekter. Statens jordbruksverks rapport 2013:10 Översyn av det generella biotopskyddet I rapporten lämnas förslag till en ny bestämmelse i , 7 kap. 11 b §, som anger vad som ska få beaktas som särskilda skäl för dispens från biotopskyddet inom generellt skyddade biotopskyddsområden. Bestämmelsen föreslås eftersom hanteringen av biotopskyddet måste vara förutsägbar, tydlig och ändamålsenlig. Bestämmelsen behövs bl.a. för att möta behovet av förändringar i jordbruket och därmed förbättra förutsättningarna att långsiktigt bevara odlingslandskapets värden. Stenmurar, öppna diken, våtmarker och andra kulturskapade småbiotoper och restmiljöer i odlingslandskapet har stor betydelse för den biologiska mångfalden, dels för att de fungerar som livsmiljöer för växter och djur, dels för att de bidrar till att knyta samman miljöer som annars är isolerade. En fungerande biologisk infrastruktur behövs för att upprätthålla ekosystemtjänster som pollinering, näringsrening och landskapsbild. Frågan är hur vi på bästa sätt kan säkerställa att småbiotoper finns kvar i ett öppet och varierat odlingslandskap ; hur kan vi bromsa den förlust av småbiotoper som beror på att odlingslandskapet i stora delar av landet håller på att övergå till skog? En förutsättning för att behålla odlingslandskapets värden är att jordbruket är livskraftigt. God arrondering och tillgång till som kan brukas rationellt är nyckelfrågor för företag som står i beredskap att utveckla verksamheten t.ex. i samband med ett generationsskifte. Konkreta åtgärder för ett skogsbygdsföretag i en sådan situation kan vara att lägga igen ett gränsdike eller att flytta på stenmurar för att möjliggöra ett rationellt brukande. Att det går att bruka åkermarken rationellt i skogs- och mellanbygderna är nödvändigt för att långsiktigt säkerställa hävden av naturbetesmarker. föreslår därför att utveckling av jordbruk ska kunna vara ett särskilt skäl för dispens från det generella biotopskyddet. Avgörande ska vara om dispensen kan förväntas bidra till att göra verksamheten mer ekonomiskt hållbar och därmed kan bidra till långsiktigt aktivt brukande. Hur vanlig en biotop är i en trakt ska kunna vägas in i en dispensprövning. Generellt sett råder det brist på småbiotoper i slättbygderna medan vissa biotoper är mycket vanliga i skogs- och mellanbygderna i framför allt södra delen av landet. För att förenkla bedömningen av om en rationaliseringsåtgärd är lönsam eller inte föreslår att ett kalkylverktyg utvecklas. Även om biotopskyddet togs bort i vissa skogs- och mellanbygder skulle sannolikt relativt få biotoper tas bort. Det kostar mycket att ta bort en stenmur eller att lägga igen ett dike. Vidare så är det en liten andel av biotoperna som ligger som odlingshinder på . Huvuddelen av biotoperna ligger på betesmark eller på åkerkanter som gränsar mot skog En majoritet av det gamla odlingslandskapets biotoper är övervuxna av skog. föreslår även att direkta natur- och miljövårdsmotiv ska kunna vara skäl för dispens. Det kan handla om åtgärder för att slippa ifrån ineffektiv dubbelkörning med risk för markpackning och ineffektiv hantering av gödsel och växtskyddsmedel. Det kan också handla om åtgärder som vi inte kan förutse. Särskilda skäl kan också ges om det behövs ur kulturmiljövårdssynpunkt. Den första punkten om särskilda skäl för försvarssynpunkt är i enlighet med praxis på området. anser att regeln om vägplan och järnvägsplan i 7 kap. 11 a § som trädde i kraft ska vara kvar. Eftersom det av trafiksäkerhetsskäl kan uppstå ett behov av verksamheter eller åtgärder som berör biotoper vid befintliga vägar, där det inte upprättas någon vägplan, så bör 11 b § andra punkten införas. Biotoper som försvårar modern jordbruksdrift har inte med nödvändighet högre naturvärde än biotoper som ur brukningssynpunkt är bättre belägna. Många lantbrukare uttrycker en vilja att bygga upp nya biotoper utmed åkerkanter eller på andra platser där de inte hindrar brukandet. föreslår att sådana brukarinitiativ ska tas tillvara som en del av en helhetslösning vid hanteringen av biotopskyddsärenden. föreslår därför en punkt om särskilda skäl för åtgärder eller verksamheter som är en del av ett naturvårdsinitiativ som innebär att en eller flera biotoper kommer att nyanläggas. Dispens ska endast ges om åtgärden eller verksamheten vid en samlad bedömning framstår som en vinst för miljön eller naturvården. föreslår också att åtgärder eller verksamhet som tillgodoser ett angeläget allmänt eller enskilt intresse som inte kan tillgodoses genom någon annan, mindre ingripande lösning ska kunna beaktas som särskilda skäl för dispens. Situationer som avses är där dispensansökan kan beviljas enligt förarbeten eller praxis på området. T.ex. kan forskningsarbete och undersökningar utgöra skäl för dispens. I områden med intensiv jordbruksproduktion finns det starka miljömässiga behov att på strategiska ställen anlägga t.ex. våtmarker för att minska övergödningen och för att stärka den biologiska mångfalden. Markägare är mindre intresserade av att vidta naturvårdsinsatser om insatsen kan innebära att marken blir permanent skyddad. föreslår därför att nyanlagda biotoper ska kunna undantas från det generella biotopskyddet genom att en bestämmelse förs in i förordningen (1998:1252) om områdesskydd m.m. Lagförslag i Statens jordbruksverks rapport 2013:10 Förslag till lag om ändring i 11 b § Som särskilda skäl vid prövningen av en fråga om dispens från skyddet i 11 § första stycket 1 får man endast beakta om verksamheten eller åtgärden 1.Behövs ur försvarssynpunkt, 2.Behövs ur trafiksäkerhetssynpunkt, 3.Behövs ur miljö-, naturvårds- eller kulturmiljövårdssynpunkt, 4.Är nödvändig för utvecklingen av eller bibehållandet av ett aktivt brukande av jordbruksmark, 5.Utgör en del av ett naturvårdsinitiativ som innebär att en eller flera biotoper kommer att nyanläggas, eller 6.Tillgodoser ett angeläget allmänt eller enskilt intresse som inte kan tillgodoses genom någon annan, mindre ingripande lösning. Förteckning över remissinstanserna till Statens jordbruksverks rapport 2013:10 Efter remiss har yttrande över av det generella biotopskyddet, Rapport 2013:10, inkommit från Mark- och vid , Mark- och miljödomstolen vid , Mark- och miljödomstolen vid , Mark- och miljödomstolen vid , Mark- och miljödomstolen vid , Kammarrätten i , Generalläkaren, , i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , , , , , , Havs- och vattenmyndigheten, , , , , kommun, , kommun, kommun, , , , kommun, , , kommun, Kommuner och Landsting, , , , , , , , , Världsnaturfonden WWF och . Sammanfattning av förslag till regelförenklingar i skogsvårdslagstiftningen Enligt förordning (2009:1393) med instruktion för ska myndigheten se till att dess föreskrifter, allmänna råd och andra vägledande dokument är utformade på ett sådant sätt att de är kostnadseffektiva och enkla att följa och förstå för företag. Myndigheten ska även i sin verksamhet i övrigt underlätta företagens kontakter med myndigheten. I regeringens regleringsbrev för avseende anges följande. Det finns ett behov av att fortsätta och intensifiera regelförenklingsarbetet för att uppnå det övergripande målet om en märkbar positiv förändring i företagens vardag. En del i detta arbete är att minska företagens administrativa kostnader och inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområde är målet att de administrativa kostnaderna ska minska till och med utgången av 2014. Minskning ska uppgå till för varje lagstiftningsområde. ska redovisa hur den bedriver regelförenklingsarbetet samt ytterligare förslag till förenklingar för företagen inom sitt verksamhetsområde, såväl nationellt som inom EU-lagstiftningen, i syfte att uppnå en märkbar positiv förändring i företagens vardag, Uppdraget ska redovisas till (Landsbygdsdepartementet) . I en rapport till regeringen redovisade sitt förenklingsarbete. I rapporten angavs bl.a. att avsåg att utreda vilka möjligheter som finns till förenklingar för att kunna åstadkomma betydande kostnadsminskningar och göra rätt prioriteringar. Vidare angavs i rapporten att ett arbete skulle påbörjas med uppgift att samla in synpunkter från skogsbruket och från personal inom myndigheten om vilka regelförenklingar som är mest angelägna. Skogsmark som disponeras av svenska forskningsinstitutioner och som används för forskningsändamål förslås undantas från reglerna om återväxtåtgärder, tillåtna avverkningsformer och lägsta tillåtna ålder för föryngringsavverkning. Kravet på anmälan om/ansökan om tillstånd till åtgärder föreslås kvarstå, men förfarandet kan förenklas genom att berörd forskningsinstitution ges möjlighet att lämna in en sammanställning med uppgifter om samtliga planerade anmälningspliktiga/tillståndspliktiga åtgärder inom de avdelningar där forskning planeras. Kravet på att behöva ansöka om undantag från regeln om tillåtna avverkningsformer för att bevara och utveckla natur- eller kulturmiljövärden föreslås ersättas med krav på anmälan. Att även slopa krav på anmälan bedöms leda till en ökad risk för exploaterande avverkningar. Förslag till lag om ändring i skogsvårdslagen Ny skog ska anläggas på produktiv skogsmark 1.om markens virkesproducerande förmåga efter avverkning eller på grund av skada på skogen inte tas till vara på ett godtagbart sätt, 2.om marken ligger outnyttjad, 3.om skogens tillstånd är uppenbart otillfredsställande. Åtgärd enligt första stycket ska vidtas i fall som anges i 1 och 2 utan dröjsmål och i fall som anges i3 inom skälig tid. Vad som föreskrivs i första stycket 2 ska inte gälla mark som på grund av särskilda förhållanden inte bör tas i anspråk för virkesproduktion. Ny skog ska anläggas på produktiv skogsmark 1.om markens virkesproducerande förmåga efter avverkning eller på grund av skada på skogen inte tas till vara på ett godtagbart sätt, 2.om marken ligger outnyttjad, 3.om skogens tillstånd är uppenbart otillfredsställande Åtgärd enligt första stycket ska vidtas i fall som anges i 1 och 2 utan dröjsmål och i fall som anges i3 inom skälig tid. Vad som föreskrivs i första stycket 2 ska inte gälla mark som på grund av särskilda förhållanden inte bör tas i anspråk för virkesproduktion För att möjliggöra försöksverksamhet får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriva om undantag från dessa bestämmelser. Vid anläggning av ny skog ska de föryngringsåtgärder vidtas som kan behövas för att trygga återväxten av en skog av tillfredsställande täthet och beskaffenhet i övrigt. Vid anläggning av ny skog ska de föryngringsåtgärder vidtas som kan behövas för att trygga återväxten av en skog av tillfredsställande täthet och beskaffenhet i övrigt. För att möjliggöra försöksverksamhet får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriva om undantag från denna bestämmelse. Avverkning på produktiv skogsmark ska vara ändamålsenlig för återväxt av ny skog eller främja skogens utveckling. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får till skydd för den yngre skogen föreskriva att trädbestånd under en viss ålder inte får avverkas samt meddela föreskrifter om hur avverkning ska bedrivas för att tillgodose kraven enligt första stycket. För att möjliggöra försöksverksamhet eller för att bevara och utveckla natur- eller kulturmiljövärden får i särskilda fall medge undantag från första stycket. Avverkning på produktiv skogsmark ska vara ändamålsenlig för återväxt av ny skog eller främja skogens utveckling. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får till skydd för den yngre skogen föreskriva att trädbestånd under en viss ålder inte får avverkas samt meddela föreskrifter om hur avverkning ska bedrivas för att tillgodose kraven enligt första stycket. För att möjliggöra försöksverksamhet eller för att bevara och utveckla natur- eller kulturmiljövärden får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriva om undantag från dessa bestämmelser. Förteckning över remissinstanserna till Efter remiss har yttrande över förslag inkommit från LRF Skogsägarna, , Skogsägarna Norrskog, Skogsägarna Mellanskog och , Skogsindustrierna, Såg i Syd, Sågab-Sågverken , , Skog, Världsnaturfonden WWF, , , , , , , , , Havs- och vattenmyndigheten, , , och . Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig men har avstått eller har meddelat att de inte har några synpunkter: i och i län. Följande remissinstanser har inte besvarat remissen: , , GS-facket, Allmänningsskog, , , , , , , SMF Skogsentrepre-nör- erna, , , , , , , Stift, samt och –Besparingsskogar. Lagrådets yttrande över förslaget till ändring i Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Dispens från biotopskyddet för åtgärder inom jordbruket Enligt en lagrådsremiss (Landsbygdsdepartementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i . Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet , biträdd av kanslirådet och departements-sekreteraren . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. 2013/14:141 Bilaga 13 Lagrådsremissens lagförslag (ändring i skogsvårdslagen) Förslag till lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) Härigenom föreskrivs i fråga om skogsvårdslagen (1979:429)7 dels att 9 § ska upphöra att gälla, dels att 5, 6, 10 och 35 §§ ska ha följande lydelse. Ny skog ska anläggas på produktiv skogsmark 1.om markens virkesproducerande förmåga efter avverkning eller på grund av skada på skogen inte tas till vara på ett godtagbart sätt, 2.om marken ligger outnyttjad, eller 3.om skogens tillstånd är uppenbart otillfredsställande. Åtgärd enligt första stycket ska vidtas i fall som anges i 1 och 2 utan dröjsmål och i fall som anges i 3 inom skälig tid. Vad som föreskrivs i första stycket 2 ska inte gälla mark som på grund av särskilda förhållanden inte bör tas i anspråk för virkesproduktion. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från första och andra styckena för att möjliggöra försöksverksamhet. får även i särskilda fall medge undantag från första och andra styckena. Vid anläggning av ny skog ska de föryngringsåtgärder vidtas som kan behövas för att trygga återväxten av en skog av tillfredsställande täthet och beskaffenhet i övrigt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från första stycket för att möjliggöra försöksverksamhet. får även i sär- 7Lagen omtryckt 1993:553. Senaste lydelse av 9 § 2005:1164. 8Senaste lydelse 2008:662. 9Senaste lydelse 2010:930. skilda fall medge undantag från Avverkning på produktiv skogsmark ska vara ändamålsenlig för återväxt av ny skog eller främja skogens utveckling. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får till skydd för den yngre skogen föreskriva att trädbestånd under en viss ålder inte får avverkas samt meddela föreskrifter om hur avverkning ska bedrivas för att tillgodose kraven enligt första stycket. För att möjliggöra försöksverksamhet eller för att bevara och utveckla natur- eller kulturmiljövärden får i särskilda fall medge undantag från första stycket. Avverkning på produktiv skogsmark ska vara ändamålsenlig för återväxt av ny skog eller främja skogens utveckling. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får till skydd för den yngre skogen föreskriva att trädbestånd under en viss ålder inte får avverkas samt meddela föreskrifter om hur avverkning ska bedrivas för att tillgodose kraven enligt första stycket. För att möjliggöra försöksverksamhet eller för att bevara och utveckla natur- eller kulturmiljövärden får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om undantag från första stycket. de förelägganden och förbud som de förelägganden och förbud som behövs för att denna lag eller behövs för att denna lag eller föreskrift som har meddelats med föreskrift som har meddelats med stöd av lagen skall efterlevas. stöd av lagen ska följas. Ett föreläggande eller förbud får meddelas sedan det har visat sig att myndighetens råd inte har I brådskande fall eller när det behövs för att bevara natur- eller kulturmiljövärden eller när det annars finns särskilda skäl, får dock ett föreläggande eller förbud Förelägganden och förbud kan förenas med vite. Om någon inte rättar sig efter ett Om någon inte rättar sig efter ett föreläggande, får tillsynsmyndig- föreläggande, får tillsynsmyndig- heten besluta att åtgärden skall heten besluta att åtgärden ska vidtas på den försumliges bekost- vidtas på dennes bekostnad. Senaste lydelse 2008:662. Senaste lydelse 2005:1164. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Beslut i det enskilda fallet som meddelats med stöd av äldre bestämmelser gäller fortfarande. Lagrådets yttrande över förslaget till ändring i skogsvårdslagen Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Enligt en lagrådsremiss (Landsbygdsdepartementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429), 2.lag om ändring i skogsvårdsförordningen (1993:1096). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet , biträdd av kanslirådet och departements-sekreteraren . Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2013/14:141 En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster inför, ändrar, upp- Lag om ändring i 5 §, 6 § och 10 §