prop · H2031d3 · 2014-10-23 00:00:00 — kunde 15 deltagare rapportera om påbörjad systematik med viss användning av medborgardialog i organisationen, och ytterligare 4 att systematiken är på plats, med stor spridning i organisationen. Utredning om EU och demokrati En utredning om delaktighet i EU (dir. 2014:112) tillsattes . Uppdraget är att inom ramen för EU:s nuvarande regelverk och arbetssätt främja inflytande, insyn och delaktighet för aktörer i när det gäller frågor som beslutas inom EU. Utredaren ska ge underlag för åtgärder på området samt bidra med förslag och idéer till individer, det civila samhällets organisationer och andra aktörer med EU-relaterad verksamhet på nationell, regional och lokal nivå. Uppdraget ska redovisas . EU:s program Ett för medborgarna pågick 2007–2013 med syfte att överbrygga klyftan mellan medborgarna och EU:s institutioner, stärka sammanhållningen mellan européer och öka den ömsesidiga toleransen och förståelsen medborgare emellan. MUCF var utsedd svensk kontaktpunkt. hade 15 projekt svenska aktörer som sökande, varav 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 tre beviljades stöd. Detta är en halvering . Ytterligare 9 svenska aktörer deltog i projekt som beviljades stöd, jämfört med 31 . Totalt beviljades 460 av 3 111 ansökningar till programmet 2013. Projekten har bidragit till att stärka det civila samhällets engagemang i frågor om medborgarskap och tolerans. beslutades om ett nytt program som ska löpa 2014–2020. Programmet har som övergripande syfte att öka kunskaperna om EU och främja medborgarengagemang. har EU-medborgare möjlighet att begära att Europeiska kommissionen ska lägga fram ett förslag i deras intresse genom att lämna in ett medborgarinitiativ som stöds av ett fastställt antal EU-medborgare. lämnades de första två initiativen in till , som är behörig myndighet för kontroll och intygande av stödförklaringar från personer med svenskt personnummer. Ett av dessa förslag har myndigheten överlämnat till kommissionen . Initiativet avser rätten till vatten och sanitet och omfattar 6 742 giltiga stödförklaringar från . Det andra initiativet avser regler kring mänskliga embryon och omfattar 3 228 stödförklaringar från . Det finns ett utbrett intresse för delaktighet i politiska beslutsprocesser mellan valen. Enligt SCB har möjligheten att lämna medborgarförslag till fullmäktige införts i av landets kommuner och i nio landsting (Undersökningen om den lokala demokratin i kommuner och landsting, SCB 2012). Varje kommun tar i genomsnitt emot ungefär 20 medborgarförslag och av dessa behandlas hälften av kommunfullmäktige. Mer än två tredjedelar av kommunerna använder sig av medborgardialog i någon form. Det talar för att merparten av kommunerna ser värdet av deltagardemokratiska metoder i beslutsfattandet. Från genomförandet av reform av folkinitiativet till och med har 23 lokala folkomröst- ningar hållits på kommun- och landstingsnivå. Valdeltagandet har i många folkomröstningar varit . anser en stor del av den svenska befolkningen att det är bra om det hålls fler kommunala folkomröstingar, enligt en undersökning som (samhälle, opinion och medier) vid genomförde enligt regeringsuppdrag (Internetröstning och sju andra demokratiförslag, , 2013). Enligt SOM-institutets undersökningar uppger var femte person att de har försökt påverka ett politiskt beslut på nivå . upplever att de har goda eller mycket goda möjligheter att påverka beslut på nivå och på nationell nivå. Andelen som upplever att de kan påverka politiska beslut på nationell och lokal nivå har ökat (Medborgardemokrati i , , 2012). Det är enbart som anser att de kan påverka beslut som fattas på EU-nivå. Det råder inga betydande skillnader mellan män och kvinnor när det gäller känslan av att kunna påverka beslut. Svenska aktörers delaktighet i programmet Ett för medborgarna var betydligt lägre 2013 än 2012. Andelen beviljade projekt är emellertid fortfarande över genomsnittet i EU. MUCF har medverkat till att sprida kunskap om programmet bland relevanta aktörer. Att väcka och stödja medborgarinitiativ inom EU utgör en möjlighet till inflytande och delaktighet mellan valen. I har relativt få personer skrivit under ett europeiskt medborgarinitiativ. Bedömningen är att betydligt fler kommer att involveras , med tanke på att antalet initiativ som anmälts till Europeiska kommissionen ökar. 9.7Resultatredovisning för en ökad demokratisk medvetenhet I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som har bidragit till målsättningen om att stärka medvetenheten om demokratins grundläggande principer. 9.7.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Arbetet med ökad demokratisk medvetenhet bedöms utifrån –undersökningar om medborgarnas attityder till demokratin, –kunskaper om demokratins grundläggande värderingar och spelregler och –förtroendet för demokratin i allmänhet och för demokratins institutioner, såsom regering, riksdag samt EU och dess institutioner. Forum för levande historias demokratiuppdrag fick Forum för levande historia ett uppdrag med syftet att stärka ungas demokratiska värderingar (dnr Ju2013/8507/D). Uppdraget redovisades och omfattar ett digitalt metodmaterial för användning inom grund- och gymnasieskolan (dnr Ju2014/5400/D). Materialet utgår ifrån vittnesmål från Förintelsen, kommunismens brott och andra brott mot mänskligheten i syfte att stärka den demokratiska medvetenheten bland unga. Metodmaterialet är avsett att användas för att ge elever i grund- och gymnasieskolan möjlighet att reflektera kring moraliska problem och att flytta perspektiven från dåtid till nutid. Svenska kommittén mot antisemitism (SKMA) beviljades ett bidrag för utbildningar med bl.a. elevresor till förintelsens platser i som belyser behovet av demokratiskt samarbete i (dnr Ju2014/3127/D). Bidraget uppgår till varav har avsatts från anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information under utgiftområde 1 . Utbildningarna kommer att omfatta seminarier och resor för 396 elever och 44 lärare och äga rum under . En styrgrupp har knutits till projektet med representanter med särskild kompetens vad gäller lärande om brott mot 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 mänskligheten och EU:s roll för fred och demokrati i . Redovisning ska ske . stöd till trossamfund har i uppdrag att föra en dialog med trossamfunden i syfte att stimulera arbetet med demokrati och demokratiska värderingar (dnr Ju2012/8068/D). Myndigheten inkom med en delredovisning där det bl.a. konstaterades att över 150 representanter från trossamfund på nationell och regional nivå har mötts i en utvidgad dialog om demokrati och demokratifrämjande arbete (dnr Ju2013/8433/D). Uppdraget ska slutredovisas . Tilltron till demokratin är väl förankrad i det svenska samhället. Enligt en undersökning som vid genomfört uppger två tredjedelar av befolkningen att de överlag är nöjda med hur demokratin fungerar. Andelen som uppger att de är nöjda har ökat . En övervägande del av den svenska befolkningen hyser ett förtroende för och regeringen som beslutsfattande institutioner. Det finns dock grupper i samhället som har ett lägre förtroende för demokratin och som uttrycker ett starkare missnöje med hur demokratin fungerar i . Det gäller framför allt vissa ungdomsgrupper. av unga med arbetslösa, sjukskrivna eller lågutbildade föräldrar har ett lågt förtroende för demokratin. Det finns ett fortsatt behov av att arbeta för att öka förtroendet för demokratin i dessa grupper. När det gäller synen på hur demokratin fungerar i EU är det som uttrycker ett missnöje medan är nöjda. av kvinnorna och av männen uppger att de har mycket eller ganska stort förtroende för och Europeiska kommissionen. Det finns därför ett fortsatt behov av att främja delaktighet i EU för individer och andra aktörer i . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 9.8Resultatredovisning för värna och insatser för att förebygga uppkomsten av demokratin mot våldsbejakande extremism I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som har bidragit till målsättningen att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. I Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44) aviserades hur arbetet skulle bedrivas –2014. I detta avsnitt redovisas resultatet av arbetet . 9.8.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism bedöms utifrån de fem syften som låg till grund för handlingsplanen –Medvetenheten om de värderingar som det demokratiska systemet vilar på ska öka. –Medvetenheten och kunskapen om våldsbejakande extremism ska öka bland myndigheter, kommuner och organisationer inom det civila samhället och näringslivet. –Mekanismer och strukturer ska utvecklas eller etableras för att myndigheter, kommuner och organisationer inom det civila samhället mer effektivt ska kunna samverka inom det förebyggande arbetet. –Arbetet med avhopparverksamhet ska intensifieras. –Grogrunden för det ideologiskt motiverade våldet ska motverkas. Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Det övergripande syftet med Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44) är att värna och stärka demokratin och att därmed göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Det förutsätter ett långsiktigt arbete för att öka den demokratiska medvetenheten –2014 genomfördes de 15 åtgärder som presenterades i handlingsplanen. För detta arbete avsattes . Åtgärderna har främst avsett kunskapshöjande insatser, medel till det civila samhället och till trossamfund samt en ökad nationell samordning av det lokala förebyggande arbetet. Handlingsplanen ska utvärderas av Statskontoret . I uppdraget ingår att utvärdera i vilken utsträckning syftet med handlingsplanen har uppfyllts, samt om åtgärderna har varit ändamålsenliga och utförts av lämpliga och relevanta myndigheter på ett tillfredsställande sätt (dnr Ju2014/5325/D). Uppdaterad lägesbild om våldsbejakande extremistmiljöer i gavs en utredare i uppdrag att sammanställa en rapport om våldsbejakande extremistmiljöer i . I uppdraget ingick att uppdatera två tidigare rapporter om våldsbejakande extremism. Utredaren fick även i uppdrag att beskriva de tendenser som kan påverka den framtida utvecklingen av våldsbejakande extremistmiljöer. Uppdraget redovisades i departementspromemorian Våldsbejakande extremism i – nuläge och tendenser (Ds 2014:4). Det finns inga enkla orsaksförklaringar till varför personer genomgår en radikaliseringsprocess och blir våldsbejakande extremister. Radikalisering kan ske genom att en person anammar en våldsbejakande ideologi som personer tolkar världen utifrån, alternativt att en person tolkar världen utifrån en ideologi och senare anammar en uppfattning om att våld är vägen till förändring. Utredaren lyfter bl.a. fram några av de faktorer som ofta återfinns hos de som radikaliserats t.ex. upplevd global orättvisa, upplevt förtryck av folkgrupp, land eller religion, upplevd diskriminering och exkludering för egen eller andras del och frustration över bristande resultat genom att använda demokratiska medel. Faktorer som kan locka individer att söka sig till en extremistmiljö och även bidra till att de stannar kvar är t.ex. social gemenskap i extremistmiljöer, lojalitet bland gruppens medlemmar, övertygelse om att stå för det goda och bekämpa det onda, känsla av makt eller kontroll m.m. Utredaren bedömde att även om det har skett förändringar inom de olika miljöerna så är hotbilden i stort densamma som 2009. Under kommer dock sannolikt otillåten påverkan att ha ökat i omfattning både från vänster- och högerextrema rörelser. Två tendenser som lyfts fram av utredaren är personer som reser till för att ansluta sig till inspirerade grupper samt uppkomsten av en svensk counter jihad-rörelse. I syfte att sprida kunskap om de våldsbejakande extremistmiljöer som finns i till relevanta aktörer har rapporten distribuerats till myndigheter, kommuner och organisationer som direkt eller indirekt arbetar med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Våldsbejakande extremism på internet I Statens medieråds rapport och antidemokratiska budskap på internet (dnr Ju2013/4759/D) beskriver myndigheten förekomsten av antidemokratiska budskap på internet och i sociala medier som riktas till unga och som uppmanar till våld för en politisk eller ideologisk sak. fick i uppdrag att bl.a. ta fram ett digitalt utbildningsmaterial (dnr Ju2013/3289/D). Syftet med utbildningsmaterialet är att öka ungas medie- och informationskunnighet och därigenom stärka dem mot antidemokratiska budskap på internet och i sociala medier som uppmanar till våld och hot för en politisk eller ideologisk sak. Det digitala utbildningsmaterialet för mig (2014) redovisades . Målgruppen är 12- till 18-åringar och högstadie- och gymnasielärare som undervisar i samhällskunskap, svenska, historia och medierelaterade ämnen. Utbildningspaketet ska vidare kunna användas av skolbibliotekarier, skolledare, kommunala företrädare och företrädare för ideella organisationer. Utbildningsmaterialet utgör ett hjälpmedel för att stärka unga mot främlingsfientliga, antidemokratiska och våldsbejakande budskap på internet och i sociala medier. har fått i uppdrag att nationellt sprida detta utbildningsmaterial till relevanta aktörer (dnr Ju2014/4192/D). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 De våldsbejakande extremistmiljöerna finns och verkar i en global kontext. Detta gäller inte minst problematiken med stridande i utlandet. Av dessa skäl är det viktigt att beakta det förebyggande arbete som sker i andra länder samt det förebyggande arbetets centrala roll i relation till lagstiftning och brottsbekämpning. Inom ramen för Europeiska kommissionens program ”Prevention and fight against crime” har i samverkan med den brittiska tankesmedjan () utfört ett arbete med att identifiera, samla och sprida framgångsrika metoder för att förebygga våldsbejakande högerextremism genom att samla in exempel från tio olika EU-länders arbete. Projektet inleddes och avslutades . Resultaten av projektet har samlats i en handbok line – a guide to countering far-right extremism (ISD, 2014) och på webbplatsen . är också representerat i Policy Planners’ Network on Countering Polarisation and Radicalisation (PPN) för erfarenhetsutbyte mellan tjänstemän och i Europeiska kommissionens () som har till uppgift att hjälpa lokala praktiker i det förebyggande arbetet och underlätta utbytet av erfarenheter och arbetsmetoder för att motverka olika typer av radikalisering. Eftersom skapar tvärsektoriellt erfarenhetsutbyte mellan lokala praktiker har det blivit en viktig aktör i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Stöd till det civila samhället I arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism har en central del varit att involvera det civila samhället. MUCF har –2014 haft i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som bedriver en verksamhet i syfte att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremiströrelser, och ge stöd till individer som avser att lämna sådana miljöer. Stöd kunde också sökas för att förebygga att antidemokratiska beteenden utvecklas och för genomförandet av demokrati- och ledarskaps- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 utbildning för personer som är eller kan utvecklas till att bli förebilder på lokal nivå. Bidragen fördelades – 2014 i enlighet med förordning (2011:1508) om statsbidrag för verksamhet mot våldsbejakande extremism och förordning (2011:1509) om statsbidrag för demokratifrämjande verksamhet. Som en del av detta stöd beviljade MUCF medel till Exit för att utveckla ett nationellt resurscentrum för alla typer av avhopparverksamhet från våldbejakande extremistiska rörelser. Totalt har det –2014 anslagits för stöd till insatser från det civila samhällets organisationer. MUCF inkom med en rapport om utfallet av stödet. Rapporten civilsamhället – en uppföljning av statsbidragen för att förebygga våldbejakande extremism och stödja avhopparverksamhet samt för demokratifrämjande arbete (MUCF, 2014) visar att drygt 6 300 individer och 30 skolor har nåtts av olika insatser i projekten. De demokratifrämjande projekten har nått majoriteten av dessa, 4 100 individer och 19 skolor. Det civila samhällets organisationer kan skapa förtroendefulla relationer och på ett annat sätt än många offentliga aktörer erbjuda flexibla och situationsanpassade lösningar. Det finns därför ett behov av ett fortsatt statligt stöd till civila samhällets insatser för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Utredningen om ett effektivare arbete för att förebygga våldsbejakande extremism. Utredningen om ett effektivare arbete för att förebygga våldsbejakande extremism (Ju 2012:09) överlämnade sitt slutbetänkande När vi bryr oss – förslag om samverkan och utbildning för att effektivare förebygga våldsbejakande extremism (SOU 2013:81). Enligt utredaren är nyckeln till ett framgångsrikt förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism en fungerande samverkan mellan relevanta myndigheter och organisationer. Det gäller i synnerhet skola, socialtjänst och polis, men även fritidsverksamhet och i viss mån kriminalvård. Det handlar om att skapa samsyn om lokala problem och dess orsaker samt om att mer effektivt ta tillvara tillgängliga resurser och kunskaper. Nationell samordnare för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Det ovan nämnda betänkandet remissbehandlades (dnr Ju2013/8705/D) och låg till grund för beslutet att tillsätta en särskild nationell samordnare för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dir. 2014:103). Den nationella samordnarens uppdrag är att stärka och stödja samverkan i arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism på nationell och lokal nivå, inrätta en referensgrupp för kunskaps- och informationsutbyte, stödja aktörer som identifierar problem med våldsbejakande extremism lokalt och utforma och genomföra grundläggande och fördjupade utbildningsinsatser riktade till relevanta yrkesgrupper på lokal nivå. Uppdraget pågår till . Eftersom arbetet med Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44) avslutas har Statskontoret fått i uppdrag att utvärdera bl.a. i vilken utsträckning syftet med handlingsplanen har uppfyllts samt om åtgärderna har varit ändamålsenliga och utförts av lämpliga och relevanta myndigheter på ett tillfredsställande sätt. Arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism måste ständigt pågå och utvecklas för att möta nya hot. har problemet med rekrytering av utländska stridande vuxit i och med väpnade konflikter i och och framväxten av den s.k. I syfte att stärka den nationella samordnarens arbete och för att möta de nya utmaningar som identifieras behöver ytterligare insatser för att värna demokratin mot våldsbejakande religiös och politisk extremism genomföras. I detta arbete är det bl.a. viktigt att stödja kommuner, civila samhället och aktörer på lokal nivå. 9.9Resultatredovisning för mänskliga rättigheter har anslutit sig till internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter. Det innebär att regeringen har förbundit sig att säkerställa att dessa folkrättsliga åtaganden följs och får genomslag i lagstiftning och andra offentliga åtaganden. I detta avsnitt redovisas resultaten av de insatser som har vidtagits för att stärka arbetet med de mänskliga rättigheterna i och arbetet med att stärka de grundläggande rättigheterna inom EU samt resultatet från internationella organs granskning i fråga om och mänskliga rättigheter. Insatser som rör specifika rättighetsområden såsom barn, hbtqpersoner, kvinnor, personer tillhörande nationella minoriteter och personer med funktionsnedsättning redovisas under respektive utgiftsområde. 9.9.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder I resultatredovisningen används inga resultatindikatorer. I stället baseras redovisningen i huvudsak på betänkandena från Delegationen för mänskliga rättigheter i (Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter, SOU 2010:70) och utvärderingen av den andra nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter (Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009, SOU 2011:29). Redovisningen baseras även på länsstyrelsernas årsredovisningar. Arbetet med mänskliga rättigheter i har en rad insatser vidtagits i syfte att uppnå målet om full respekt för de mänskliga rättigheterna i . Länsstyrelsernas arbete med mänskliga rättigheter Länsstyrelserna har i enlighet med förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion verkat för att integrera de mänskliga rättigheterna i sin verksamhet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Av länsstyrelsernas årsredovisningar framgår att arbetet har fokuserat på att följa upp den gemensamma handlingsplanen för lika rättigheter och möjligheter 2010–2012. Vidare framgår att det fleråriga arbetet med mänskliga rättigheter har resulterat i att dessa frågor för ett flertal länsstyrelser successivt har utvecklats och integrerats i verksamheten. Det är emellertid tydligt att nivån mellan länsstyrelserna skiljer sig åt. Vissa länsstyrelser har kommit långt i arbetet, medan andra endast har genomfört de gemensamma insatserna. För att ytterligare stärka länsstyrelsernas arbete med mänskliga rättigheter har i fått i uppdrag att samordna och utveckla arbetet. I uppdraget ingår att samordna ett fortsatt nätverk för samtliga länsstyrelsers arbete med mänskliga rättigheter. I uppdraget ingår också att verka för samarbete med andra myndigheter och stödja kommunerna i länet. Uppdraget ska slutredovisas . Överenskommelse om att stärka arbetet med mänskliga rättigheter på nivå Regeringen har ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om att stärka arbetet med mänskliga rättigheter på nivå (dnr A2014/2289/DISK och dnr A2011/4602/DISK). Syftet med överenskommelsen är bl.a. att stärka kunskapen om hur relevanta rekommendationer och synpunkter från internationella granskningsorgan kan omsättas i praktiken inom den kommunala verksamheten. Överenskommelsen grundar sig på bl.a. förslag från Delegationen för mänskliga rättigheter och utvärderaren av den andra nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter (SOU 2010:70 och SOU 2011:29). Arbetet ska slutredovisas . Övergripande kompetensutvecklingsstrategi om mänskliga rättigheter för statligt anställda har fått i uppdrag att utarbeta och genomföra ett övergripande program för kompetensutvecklingsinsatser om de mänskliga rättigheterna för berörd personal på olika nivåer inom statsförvaltningen (dnr A2014/3095/DISK). Uppdraget grundar sig på bl.a. förslag från Delegationen för mänskliga rättigheter och utvärderaren av den andra handlingsplanen (SOU 2010:70 och SOU 2011:29). Insatsen syftar till att de utvalda myndigheternas personal ska ha tillräcklig kännedom om de mänskliga 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 rättigheterna och deras innebörd för att kunna känna igen situationer där rättighetsfrågor aktualiseras inom ramen för den egna yrkesutövningen. Uppdraget ska slutredovisas . Översättning till svenska av vissa avgöranden från För att uppnå ett effektivt genomförande av krävs bl.a. att domare, jurister och andra kan ta del av praxis. har därför fått i uppdrag att ansvara för översättning till svenska av de avgöranden som publicerar i ”Reports of Judgments and Decisions” samt domar och vissa beslut i mål mot (dnr A2014/2379/DISK). Uppdraget ska slutredovisas . En utbildningsinsats om mänskliga rättigheter inom folkbildningen ansvarar för en utbildningsinsats inom folkbildningen med inriktning på mänskliga rättigheter –2016 (dnr A2014/1286/DISK). Syftet med insatsen är bl.a. ökad kompetens om mänskliga rättigheter bland allmänheten och i offentlig verksamhet. Insatsen ska slutredovisas . Regeringens webbplats om mänskliga rättigheter Regeringens webbplats om mänskliga rättigheter, , är sedan den inrättades 2002 ett viktigt verktyg i regeringens arbete med att informera om mänskliga rättigheter.