prop · H103200 · 2014-03-26 00:00:00 — Detta är exempel på krav som ställs på alla grundskolor. I Skolinspektionens tillsyn bedöms dock vissa aspekter av hur undervisningen är planerad, exempelvis om rektorn och lärarna klargör för elever och föräldrar vilka mål utbildningen har. Granskningen visar att en samlad bedömning av undervisningen sällan görs. För att tillsynen på ett mer verksamt sätt ska kunna bidra till goda förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat för eleverna, krävs enligt mening att de direkta förutsättningarna för att nå förbättrade kunskapsresultat i form av undervisningen i högre grad omfattas av tillsynen. Att bedöma hur undervisningen genomförs vid en skola är resurskrävande. Skolinspektionen lägger generellt stor vikt vid att bedöma rektors pedagogiska ledarskap som enligt forskning är en viktig förutsättning för ökade kunskapsresultat. En tydligare koppling till utbildningens kvalitet skulle dock kunna uppnås genom att vissa undervisningssituationer studeras i syfte att utgöra underlag för Skolinspektionens bedömning av rektors pedagogiska ledarskap. Kvalitetsgranskningen når undervisningen i högre grad bedömning är att kvalitetsgranskningen i större utsträckning än tillsynen är inriktad på frågor som direkt kan bidra till en utveckling av elevernas kunskapsresultat. Därför har kvalitetsgranskningen större möjligheter att vara verksam vad gäller att bidra till förbättrade kunskapsresultat. Notera dock att inte har granskat STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? kvalitetsgranskningen lika djupgående som tillsynen, till exempel är kostnaderna för kvalitetsgranskningen avsevärt högre än för tillsynen, vilket är en fråga som inte har granskat. och inspektörer anser att kvalitetsgranskningen i högre grad än tillsynen identifierar områden som har betydelse för elevernas kunskapsresultat samt att kvalitetsgranskningen leder till förbättringar inom sådana områden. Kvalitetsgranskningens möjligheter att påverka kunskapsresultaten begränsas dock av att endast en liten del av elevernas undervisning nås av denna typ av granskning (av elevernas undervisning berördes 2012). visar granskning att de summerande kvalitetsgranskningsrapporterna som publiceras efter avslutad granskning används brett. Tillfrågade huvudmän och rektorer, där många själva inte har varit föremål för kvalitetsgranskningar utan bara för tillsyn, anger att de använder rapporterna för att utveckla sin egen verksamhet. 7.1.2Oklart om behovsanalysen är träffsäker Tillsynen över skolan kräver mycket resurser. Därför är det effektivt att tillgängliga resurser fördelas på så sätt att de skolor och huvudmän med störst risk för brister också blir föremål för resursmässigt mest tillsyn, en fördelning som Skolinspektionen gör. Detta är också i linje med regeringens styrning av myndigheten. I granskning framkommer att Skolinspektionen genom den behovsanalys som görs utifrån risk- och väsentlighet inte i tillräckligt hög utsträckning har försäkrat sig om att de skolor som i minst utsträckning avviker från författningarnas krav också är de skolor som blir föremål för den mindre omfattande tillsynstypen, så kallad bastillsyn. I modellen används numera i huvudsak resultat från Skolinspektionens skolenkät och kunskapsresultat (betyg och resultat från nationella prov) för att bedöma en huvudmans och skolas förmåga att leva upp till krav i lag och andra författningar. Skolinspektionen har dock inte undersökt hur träffsäkra de faktorer som modellen består av är vad gäller att mäta skolornas förmåga att leva upp till lagens krav. Skolinspektionen planerar dock att genomföra en sådan utvärdering . Även fast det finns goda skäl att styra resurserna utifrån behov innebär myndighetens prioritering att just det område som har störst betydelse för kunskapsresultaten prioriteras ned på ett stort antal skolor. bedömningsområdet Undervisning och lärande inte inkluderas i bastillsynen. Resultaten från enkät visar i enlighet med detta att en majoritet av de svarande inspektörerna menar att Skolinspektionen i bastillsynen inte bedömer hur undervisningen vare sig är planerad eller genomförd. Skolinspektionens ledning menar dock att undervisningen ingår GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET även i bastillsynen eftersom den granskas i tillsynens inledande fas. Det sker enligt Skolinspektionen genom risk- och väsentlighetsanalysen, genom den verksamhetsredogörelse som rektor skickar in och genom skolenkäten. 7.1.3Tillsynen över skolorna kan bli mer konsistent och likvärdig Svårt och resurskrävande att få underlag för bedömning av direkta förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat granskning visar att det är svårt att med nuvarande resurser i form av tid och metodstöd ta fram underlag för att bedöma undervisningen utifrån de författningsenliga krav som ställs på undervisningen i den regelbundna tillsynen. Granskningen visar också att Skolinspektionen enligt de tillsynsobjekt som har svarat på enkät har sämre underlag för kritik av undervisningen än för kritik av ledning och styrning av skolan och i än högre grad för planer och dokumentation, där underlagen bedöms vara mest tillförlitliga. Att tillsynen i betydligt högre utsträckning identifierar brister i de indirekta förutsättningarna för förbättrade kunskapsresultat än i de direkta förutsättningarna kan delvis förklaras med möjligheten att få tillräckligt underlag för att ge kritik i form av förelägganden. En förstärkt granskning av de direkta förutsättningarna för förbättrade kunskapsresultat kräver sannolikt bland annat mer resurser för varje granskad aspekt i en skola. En analys av vilka författningskrav som bör prioriteras i den regelbundna tillsynen krävs således för att inspektörerna ska ha goda förutsättningar att genomföra sitt uppdrag på ett effektivt sätt. Tillsyn som utgår från de delar av lag och förordning som måste bedömas kvalitativt skulle också underlättas av myndighetsgemensamma ställningstaganden om vad som krävs i form av underlag för kritik i den regelbundna tillsynen. Sådana bedömningar skulle också underlättas av en diskussion om vilket mandat, i relation till underlaget, inspektörerna har att göra professionellt grundade granskning visar emellertid att de underlag som bedömningarna i kvalitetsgranskningen vilar på generellt bedöms vara av bättre kvalitet än underlagen i tillsynen, enligt de rektorer som har inspekterats. Skolinspektionens konkretisering av författningskraven kan stärkas En konsistent, likvärdig och förutsebar tillsyn förutsätter att de normer som tillsynen genomförs utifrån är tydligt och enhetligt definierade. Skolinspektionen gör i de enskilda bedömningarna en uttolkning av vad författningarnas krav konkret innebär enligt myndigheten. Dessa uttolkningar ska bland annat utgå från normering. i tillsynen ska bli likvärdiga mellan inspektörerna och förutsebara för dem som är föremål för tillsyn krävs att tolkningarna är enhetliga. granskning har visat att normering och Skolinspektionens STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? operationalisering av lagar och förordningar sammantaget inte är tillräckliga för att fungera som utgångspunkt för inspektörerna i den regelbundna tillsynen. gör därmed bedömningen att Skolinspektionen i alltför liten utsträckning gör myndighetsgemensamma konkretiseringar av tolkningsbara författningskrav. Det är, enligt , ett av skälen till att tillsynen i så pass hög utsträckning i praktiken är inriktad på planer och dokumentation, där lagkraven är mer konkreta än för till exempel undervisningen och likvärdighet i utbildningen. Kraven som ställs i tillsynen bör tydliggöras ytterligare Granskningen visar att de tillsynsobjekt som har besvarat enkät relativt ofta eller genomgående anser att det är svårt att veta vad som krävs för att inte få kritik i tillsynen. och Skolinspektionen upplevs också i vissa fall kommunicera olika tolkningar av lagkravens innebörd. Att de krav som ställs i tillsynen inte fullt ut uppfattas som tydliga har, enligt , delvis sin grund i att Skolinspektionen inte alltid tydligt konkretiserar vad ett lagkrav enligt myndighetens bedömning innebär. Det beror också på att den praxisbildning som uppstår genom tillsynsbesluten inte kommuniceras på ett lättillgängligt sätt där det till exempel är möjligt att söka i besluten utifrån olika sökord eller ämnen. 7.1.4Inte helt tydligt vilka slutsatser som kan dras av tillsynsbesluten I granskning framkommer att de som varit föremål för Skolinspektionens tillsyn inte med säkerhet vet hur tillsynens resultat ska tolkas. En majoritet av tillfrågade rektorer och huvudmän har inte en fullständig och korrekt uppfattning av hur de ska uppfatta de områden som inte kritiseras i tillsynen. Skolinspektionens ledning anger att myndigheten inte kan ta ansvar för att de aspekter av verksamheten som inte kritiseras (men som inkluderas i tillsynen) har bedömts leva upp till lagens krav. Enligt är detta rimligt. är inte kommunikationen om tillsynens omfattning tillräckligt tydlig, vilket sannolikt bidrar till de otydligheter som många huvudmän och rektorer upplever. Vidare framkommer det inte tydligt i tillsynsbesluten vilka aspekter av skolans verksamhet som har inkluderats i tillsynen. För till exempel elever och vårdnadshavare blir det därför svårt att dra slutsatser utifrån tillsynsbesluten om hur väl skolan fungerar. Skolinspektionen har dock inte i uppdrag att vid utformningen av sina beslut ta hänsyn till att dessa används av andra än de som har granskats. används tillsynsbesluten i praktiken av elever, vårdnadshavare och media som ett av flera underlag för att bedöma en skolas kvalitet. anser därför att Skolinspektionen bör förtydliga tillsynsbesluten. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 7.1.5Skolinspektionen kan i högre grad verka för att brister åtgärdas För att tillsynen ska få genomslag är det centralt med en uppföljning som i rimligaste mån säkerställer att de påtalade bristerna har åtgärdats. granskning visar att uppföljningen kan utvecklas för att i högre grad säkerställa att förändringar sker. Uppföljningen har granskning har pågått ofta bestått i en kontroll av att tillsynsobjekten påbörjat åtgärder för att rätta till brister i verksamheten samt att planer och dokument har korrigerats. Däremot kontrolleras i lägre utsträckning om åtgärderna, som handlar om hur och med vilken kvalitet verksamheten bedrivs, också genomförs i praktiken. uppfattar att detta bland annat beror på att uppföljningen av en skola i de flesta fall sker skriftligen, ibland i kombination med ett besök hos huvudmannen. Dessutom sker uppföljningen i regel , vilket gör att skolor och huvudmän i de fall bristerna handlar om hur den faktiska verksamheten fungerar, inte har förutsättningar att hinna åtgärda de påtalade bristerna. När skarp kritik riktas mot en skola genom ett föreläggande bör Skolinspektionen visa att det krävs reella åtgärder och inte endast en skriftlig redovisning av planerade insatser, för att bristen ska anses vara åtgärdad. avsatt mer resurser för uppföljning och avser att utveckla genomförandet av uppföljningen. 7.1.6 Det förebyggande arbetet kan stärkas Inom tillsynen ska Skolinspektionen verka både förebyggande och ingripande. Användningen av sanktioner i form av anmärkning eller föreläggande har en framträdande roll medan det förebyggande perspektivet i tillsynen över en skola eller huvudman förekommer utan en lika tydlig intern styrning. att ge råd och vägledning är dock lagstadgad. Flera satsningar på generell information i förebyggande syfte har emellertid genomförts, exempelvis så kallade webbinarier där Skolinspektionen, ibland tillsammans med , ger information om hur gällande rätt bör tolkas inom ett område. Det förebyggande arbetet försvåras av de brister som granskning har identifierat gällande myndighetsgemensamma uttolkningar av lagens krav. Den begränsade spridningen av praxis försvårar också det förebyggande arbetet. Skolinspektionens förebyggande arbete lever sammantaget inte upp till de krav som uttrycks i förarbetena till skollagen där det anges att det förebyggande perspektivet är tillsynens viktigaste funktion. Givet myndighetens behov av att göra prioriteringar inom verksamheten, utan att ha fått uttrycklig vägledning från regeringen, är nedprioriteringen av det förebyggande arbetet dock inte orimlig. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? 7.1.7Organisering av inspektionen har försvårat bedömningar av direkta förutsättningar för god kvalitet i utbildningen Resurser har prioriterats till tillsynen Av de två granskningsverktyg som Skolinspektionen har tillgång till för att bidra till ökade kunskapsresultat och ökad likvärdighet har myndigheten prioriterat tillsynen före kvalitetsgranskningen. Som beskrivits finns skäl till det, inte minst att tillsynen utifrån regeringens styrning ska bedrivas regelbundet och löpande samt att möjligheten att förena föreläggande med vite har krävt betydande resurser. Medan tillsynen omfattar alla skolor når kvalitetsgranskningen en begränsad andel av skolornas verksamhet. I och med detta är det främst inom den regelbundna tillsynen som Skolinspektionen har möjlighet att via granskning på bred front påverka skolor och huvudmän. som sanktioner inom tillsynen försvårar kvalitativa bedömningar som behövs för att kunna bedöma till exempel undervisning Tillsyn och kvalitetsgranskning är olika till sin karaktär och lämpar sig olika väl beroende på vilket syfte inspektionen har. Skolinspektionen möjligheter att med hjälp av sanktioner genomdriva en förändring eller kräva att verksamheten upphör i de fall huvudmännen allvarligt brister i sitt ansvarstagande. I kvalitetsgranskningen saknas sådana sanktioner, vilket gör det svårare att säkerställa att förändringar sker och att komma åt de verksamheter som har de allvarligaste bristerna, (notera dock att tillsynsärenden kan skapas om allvarliga brister upptäcks under en kvalitetsgranskning). Å andra sidan medför tillsynens sanktionsmöjligheter krav på att bedömningarna utmynnar i ett tydligt ställningstagande samt att Skolinspektionen tydligt anger hur påtalade brister kan åtgärdas. Dessa krav är i sig något positivt men medför att bedömningar försvåras inom områden där lagstiftningen har en låg konkretionsnivå och kvalitativa bedömningar är nödvändiga. Inom kvalitetsgranskningen öppnas däremot för en mer nyanserad bedömning, som kan underlätta en kvalitativ bedömning av en verksamhet, till exempel av undervisningen eller frågor om likvärdighet. Granskningen visar följaktligen att det finns vissa försvårande omständigheter förknippade med sanktionerna inom tillsynen och möjligheten för Skolinspektionen att bedöma, och därmed bidra till, de aspekter som har störst påverkan på elevernas kunskapsresultat och utbildningens likvärdighet. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 7.2Regeringens styrning av Skolinspektionen behöver stärkas Regeringens styrning har präglats av förtroende för Skolinspektionen. Myndigheten har varit relativt fri att utforma sin tillsyn och kvalitetsgranskning. Detta är i sig positivt, men i det här fallet har styrningen enligt mening varit för begränsad. ställde regeringen krav på att inte bara tillsynen utan också kvalitetsgranskningen skulle genomföras med regelbundenhet. är av uppfattningen att kvalitetsgranskningen har bättre förutsättningar att granska direkta förutsättningar för ökade kunskapsresultat, såsom undervisningen. Trots detta upphörde regeringens styrning kring krav på regelbundenhet i kvalitetsgranskningen, vilket kan vara en delförklaring till att andelen resurser som riktas till kvalitetsgranskning har minskat. Regeringen har uppdragit åt Skolinspektionen att genomföra en effektutvärdering av sin verksamhet. När det inte har skett har styrningen från regeringens sida trots det inte skärpts. Regeringen har ändå, utan något sådant underlag, uttalat sig om att Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskning bidrar till ökade kunskapsresultat i sin information till . bör regeringen tillse att en utvärdering av Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskning genomförs. Regeringen har angett att såväl tillsyn som kvalitetsgranskning ska genomföras utifrån en behovsanalys, vilket ser som positivt. har regeringen ställt krav på en regelbunden närvaro på samtliga skolor, ingripanden vid allvarliga brister såsom vite och verksamhetsförbud samt förebyggande verksamhet. Regeringen har också begärt att Skolinspektionen ska göra kvalitativa bedömningar inom tillsynen. Att regeringen på så sätt har betonat de olika aspekterna av inspektionsverksamheten utan att ge en anvisning om att någon del av uppdraget bör prioriteras har enligt mening inneburit att myndighetens förutsättningar att bedriva verksamheten effektivt har försämrats. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? rekommendationer till regeringen: Regeringen bör låta genomföra en utvärdering av Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskning. På basis av en sådan utvärdering bör regeringen överväga om Skolinspektionens uppdrag bör förtydligas avseende prioriteringen mellan regelbunden tillsyn och kvalitetsgranskning. Regeringen bör också överväga om ytterligare prioriteringar ska göras i syfte att främja ett effektivt genomförande av Skolinspektionens uppdrag. rekommendationer till Skolinspektionen: Skolinspektionen bör arbeta för att tillsynen i högre grad får en inriktning så att kvalitativa bedömningar av till exempel undervisningen underlättas. Skolinspektionen bör utveckla bedömningsstödet för inspektörerna genom att i större utsträckning tydliggöra myndighetens tolkning av författningskraven. Därigenom kan tillförlitligheten och likvärdigheten i bedömningarna stärkas och kvalitativa bedömningar underlättas. Skolinspektionen bör utvärdera träffsäkerheten i risk- och väsentlighetsanalysen. Skolinspektionens ledning uppger att myndigheten planerar en sådan utvärdering . Skolinspektionen bör utveckla tillgängligheten av sin praxisbildning och förtydliga tillsynsbesluten. Detta i syfte att tillsynens transparens och förutsebarhet ska öka för målgrupperna. På så sätt stärks också inspektionens förebyggande funktion. Skolinspektionen bör fortsätta det arbete som har inletts med att förstärka och utveckla uppföljningen av tillsynsbesluten. Detta i syfte att se till att huvudmännen verkställer de åtgärder som krävs för att avhjälpa påpekade brister. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Förordning med instruktion för . Förordning med instruktion för . SKOLFS 2010: 37. Förordning om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. Betänkande 2008/08:UbU13. Betänkande 2009/10:UbU21. Proposition 2007/08:50. Proposition 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Proposition 2009/10:139. Fokus på kunskap – kvalitet i den högre utbildningen. Proposition 2012/13:1. Budgetpropositionen , utgiftsområde 16. Regleringsbrev för budgetåren 2008–2013 avseende . Regeringens skrivelse 2009/10:79. En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. U2013/36807GV. Att minska dokumentationsinhämtningen. Riksdagsskrivelse 2007/08:161. Riksdagsskrivelse 2009/10:370. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? Kommittédirektiv (2007:80). framtida inriktning och utformning. Tillsyn – förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn: slutbetänkande. Tydlig och öppen. Förslag till en stärkt skolinspektion: betänkande. Utredningen om förbättrade resultat i . Det tar tid – om effekter av skolpolitiska reformer: delbetänkande. De granskade, om hur offentliga verksamheter görs granskningsbara. Diss., , 2012. Visible Learning – A Synthesis of over 800 Meta-Analysis Relating to : Routledge, 2009. , och , . Framgångsfaktorer i svensk och internationell belysning. : Natur & Kultur, 2012. , och , . Inspection effects through the eyes of the inspectors: Rollfördelning mellan och Skolinspektionen. PM på uppdrag av av , Docent i offentlig rätt, . Kvalitets- och resultatmätning i den offentliga sektorn. : , 2006. Nihlfors, och , . Rektor – en stark länk i styrningen av skolan. Rapport/SNS . : , 2013. De styrdas röster. Rektorers berättelser om Skolinspektionens regelbundna tillsyn. : , Avdelningen för utbildningsvetenskap, 2013. , Lika betyg, lika kunskap? (RiR: 2011:23). Reinstating national school inspections in – The return of the state. : , , 2012. Skolinspektionen, Anmälningsärenden . Skolinspektionen, Att skriva en helhetsbedömning. Skolinspektionen, Framgång i undervisningen. En sammanställning av forskningsresultat som stöd för granskning på vetenskaplig grund i skolan. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Skolinspektionen, Förtroendemätning. Skolinspektionen, Information till föräldrar/vårdnadshavare och elever om Skolinspektionen, Inkomna anmälningar 2012–2013. Skolinspektionen, Kommunikation av resultat efter tillsyn. Skolinspektionen, Processbeskrivning för regelbunden tillsyn. Skolinspektionen, Redovisning av regeringsuppdrag att minska dokumentationsinhämtningen. Skolinspektionen, Regelbunden tillsyn grundskola 2012. Kvalitetssäkrade bedömningsindikatorer för ett representativt urval beslut. Skolinspektionen, Riktlinje för uppföljning av kvalitetsgranskning, version 3.0. Dir 2010: 3566. Skolinspektionen, Skolans kvalitetsarbete ger möjlighet till förändring. Skolinspektionen, Statistik regelbunden tillsyn 2012. Skolinspektionen, Utvecklad modell för risk- och väsentlighetsanalys i tillsynen. Skolinspektionen, Årsredovisning . Skolinspektionen, Årsredovisning . Skolinspektionen, Årsredovisning . , Att fånga undervisningstiden med målen i fokus. , Likvärdig utbildning i svensk grundskola? , allmänna råd – planering och genomförande av undervisningen. (hämtat ). Samlad tillsyn av skolor i företag fortsätter. skolor-i-foretag-fortsatter/ (hämtat ). STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? Svensk klimatforskning – Vad kostar den och vad har den gett? Att styra självständiga lärosäten Besparingar i försvarets materielförsörjning. Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen? Effektivitetsmätning som metod för att jämföra Statens försäljningar av apotek Den nordiska stridsgruppen – Nordic Battlegroup 2011 Tandvårdsreformen 2008 – når den alla? Skattekontroll av företag – urval, volymutveckling och uppföljning upphandling av vägar och järnvägar – leder den till hög produktivitet? Staten på spelmarknaden – når man målen? Vem tar ansvar? – Statens tillsyn av information på – Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband – mervärde, mångfald och konkurrens? Statens insatser inom ambulansverksamheten Statens satsningar på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? Mer att förenkla! Början på något nytt – Etableringsförberedande insatser för STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? Regeringens redovisning i budgetpropositionen – tydlig och transparent? Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser Etablering genom företagande – är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot Bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till pensionärer – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet