prop · H103115 · 2014-03-07 00:00:00 — Kommissionen har lagt fram ett förslag i för livsmedelskedjan och djurhälsa (SKLD) till ändringar i förordning (EG) 504/2008 (hästpassförordningen) så att det bl.a. blir obligatoriskt att registrera hästpass i en central nationell databas baserat på djurhälso- och zooteknisk lagstiftning. Regeringen är positiv till att reglerna förtydligas när det gäller hästpassen och accepterar behovet av en central hästdatabas för att få en bättre överblick över hästpopulationen i och inom EU. Kommissionen ska, enligt och rådets förordning (EU) 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna anta genomförandebestämmelser bl.a. om hur ursprungsmärkning för färskt, kylt och fryst kött från gris, får, get och fjäderfä ska utformas. Kommissionen har presenterat utkast till förslag och diskussioner med medlemsländerna har förts i både Generaldirektoratet för jordbruk och i Generaldirektoratets för hälsa och konsumentskydd regi. En omröstning i kommissionens ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa ägde rum . Kommissionen fick då tillräckligt stöd från medlemsländerna för att anta bestämmelserna som kommer att börja tillämpas . röstade nej till förslaget, då regeringen anser att bestämmelserna inte ger konsumenterna entydig information om djurens ursprung. 48.6 Livsmedel för spädbarn, småbarn och livsmedel för speciella medicinska ändamål Kommissionen lade fram ett förslag till en förordning om livsmedel för spädbarn, småbarn och livsmedel för speciella medicinska ändamål (se faktapromemoria 2010/11:FPM149). rådet och i en tidig andraläsnings- Förordning (EU) 609/2013 om livsmedel för spädbarn och småbarn, livsmedel för speciella medicinska ändamål och komplett kostersättning för viktkontroll trädde i kraft och ska Det pågår arbete i kommissionen med att komplettera rättsakten med delegerade akter om 2013/14:115 bl.a. livsmedel för speciella medicinska ändamål, modersmjölksersättning och tillskottsnäring. EU har en avgörande betydelse för utvecklingen på miljöområdet genom sin befogenhet att anta miljöregler som är bindande för medlemsstaterna. EU ska vara en drivande kraft för att både inom och globalt skydda miljön och säkra en hållbar utveckling som genom en resurseffektiv ekonomi lägger grunden för grön tillväxt. Kommissionen presenterade ett förslag till nytt miljöhandlingsprogram för unionen – Att leva gott inom planetens gränser. Förslaget, som är det sjunde i raden av EU:s miljöhandlingsprogram, förhandlades och godkändes slutligen av rådet och Europarlamentet . EU:s nya miljöhandlingsprogram gäller för perioden –2020 och ger en samlad bild av EU:s miljöpolitik och lagstiftning. Programmet omfattar nio mål som ska uppnås till 2020, med sikte på en långsiktig vision . Varje mål åtföljs av konkreta krav på åtgärder. Tonvikten ligger på att EU:s miljöpolitik och ett förbättrat genomförande av befintlig lagstiftning bidrar till och är en förutsättning för att lyfta EU ur den ekonomiska krisen, däribland genom integrering av miljöpolitiken i övriga politikområden och med hänsyn till den globala dimensionen och genomförande av resultaten från Rio+20. välkomnar det sjunde miljöhandlingsprogrammet med dess inriktning på genomförande och tydliga mål att hänvisa till i det löpande EU-arbetet. välkomnar även de prioriteringar beträffande kemikalier som programmet omfattar, med bl.a. en strategi för giftfri miljö som ska presenteras 2018 (se faktapromemoria 2012/13:FPM58). Överläggningar och samråd med har ägt rum och . Kommissionen presenterade 2011 ett förslag till ny LIFE-förordning för perioden –2020. LIFE är ett finansieringsinstrument inom EU för miljö- och klimatåtgärder och är en del i genomförandet av EU:s miljö- LIFE är tänkt att stärka genomförandet av miljöpolitiken samt i större utsträckning bidra till att mobilisera andra medel och fonder för att få största möjliga genomslag. förordningen består av två delprogram, ett för miljö och ett för klimat samt inbegriper ett nytt slags projekt s.k. integrerade projekt som ska omfatta projekt i större geografiska områden (t.ex. regioner). viktiga element är prioritering av miljöteknik, åtgärder på kemikalie- 2013/14:115 området, vikten av konkreta projekt och att projekten ska ge ett EU- mervärde. Den slutliga LIFE-förordningen godkändes av rådet och i samband med att en överenskommelse nåddes om EU:s nya långtidsbudget 2014–2020 (se faktapromemoria 2011/12:FPM97). Samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag till revidering av direktivet om miljökonsekvensbeskrivningar, det så kallade MKB- direktivet (85/337/EEG). Kommissionens förslag syftar bl.a. till att förbättra genomförandet av direktivet och att anpassa direktivet till principerna om s.k. smart lagstiftning, (se faktapromemoria 2012/13:FPM27) Slutförhandlingar pågår . har i förhandlingarna särskilt betonat vikten av att ändringarna syftar till verkliga effektiviseringar av gällande regelverk och motsvarande miljönytta. Överläggning och samråd med ägde rum . Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. För att klara klimatutmaningarna och främja en hållbar utveckling krävs en ambitiös och sammanhållen klimatpolitik globalt och inom EU. EU är en drivande kraft i arbetet för en ny global rättsligt bindande klimatöverenskommelse. 50.1FN:s ramkonvention om klimatförändringar har förhandlingarna under fortsatt. Särskilt fokus har riktats mot arbetet med att få till stånd en överenskommelse för tiden som enligt tidigare beslut under konventionen ska antas 2015 samt att öka den totala ambitionsnivån i åtagandena . antog rådsslutsatser som utgjorde grund för EU:s position vid det nittonde partsmötet under konventionen i (COP 19). var pådrivande för att EU skulle bekräfta sitt villkorade åtagande om att minska utsläppen till 2020, för att EU så tydligt som möjligt skulle driva på för en ambitiös tidsplan för åtaganden till den nya överenskommelsen samt för en granskningsfas för att se till att åtagandena blir tillräckliga för att nå två-gradersmålet. Samråd med ägde rum . I den betydelsefulla frågan om klimatfinansiering hade en roll som vice-ordförande i arbetsgrupp om långsiktig finansiering. Fokus för EU-arbetet i frågan har varit finansieringens roll i en ny överenskommelse och genomförandet av Skr. 2013/14:115 redan gjorda åtaganden. EU:s position i frågan inför Samråd skedde inför detta med . har förberedelserna för att operationalisera den gröna klimatfonden fortsatt med svenskt deltagande i styrelsen. har annonserat beredskap att bidra med substantiella belopp till fonden , förutsatt att den blir operativ och alla nödvändiga arrangemang är på plats. Vid november månads partsmöte i (COP 19) antogs bl.a. beslut om en arbetsplan för arbetet med utformningen av den globala överenskommelsen som ska börja gälla 2020 och om hur man ska arbeta för att höja ambitionen . Genom medling av de svenska och sydafrikanska miljöministrarna antogs också en mekanism för att hantera skador och förluster relaterade klimatförändringar. Ett beslutspaket för att minska avskogning och främja hållbart skogsbruk var en framgång från . Förberedelserna för ratificeringen av Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod har inletts inom EU. Kommissionen presenterade ett meddelande om den internationella klimatöverenskommelsen 2015. Meddelandet innehåller inga nya förslag utan syftar till att vägleda diskussion med medlemsstater, EU:s institutioner och intressenter om utformningen av den internationella klimatöverenskommelsen. 50.2En EU-strategi för anpassning till ett förändrat klimat Kommissionen antog ett meddelande om en EU-strategi för anpassning till klimatförändring (KOM(2013) 216). Strategin syftar till att bidra till ett mer klimattåligt genom att förbättra beredskapen och kapaciteten att anpassa sig till effekterna av klimatförändringar på lokal, regional, nationell nivå samt EU-nivå. Strategin föreslår insatser som främjar åtgärder i medlemsstaterna, såsom utveckling av nationella anpassningsstrategier och åtgärdsplaner. Vidare föreslår kommissionen åtgärder för ett mer underbyggt beslutsfattande samt åtgärder för klimatsäkring på EU-nivå (se faktapromemoria 2012/13:FPM102). antog rådsslutsatser om strategin . Överläggning och samråd med ägde rum . Samtliga medlemsstater välkomnade kommissionens förslag. har arbetet med att genomföra strategin pågått, bl.a. med att utveckla indikatorer för klimatanpassning. De europeiska standardiseringsorganisationerna har fått i uppdrag att påbörja en kartläggning av standarder som kan beröra klimatanpassning inom områdena energi, transporter och byggnader. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om fluorerade växthusgaser. Det övergripande syftet med förslaget är att 2013/14:115 EU:s medlemsstater på ett kostnadseffektivt sätt kan bidra till att nå EU:s klimatmål. Mängden fluorerade växthusgaser som sätts på EU:s marknad ska minska till 2030 (se faktapromemoria 2012/13: FPM38). Förslaget har behandlats i rådet och Europarlamentet. Målsättningen är att nå en överenskommelse i första läsning . verkar för en ambitiös linje i förhandlingarna, förslaget är ett viktigt ett led i arbetet att nå EU:s mål om att minska utsläppen av växthusgaser med 80–till 2050. Samråd med ägde rum . 50.4EU:s system för handel med utsläppsrätter Ett förslag för att genomföra åtgärder för att stärka EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) har behandlats och antagits . EU ETS reglerar utsläppen av växthusgaser från utsläppsintensiva industri‐, värme‐ och elproduktionsanläggningar inom EU i enlighet med EU:s klimatmål till 2020 att minska utsläppen . har efterfrågan på utsläppsrätter dock försvagats och priset på utsläppsrätter sjunkit kraftigt jämfört med vad som förutsågs vid systemets start och ett överskott av utsläppsrätter i systemet har uppstått. Förslaget som presenterades ger kommissionen mandat att ändra tidsschemat för auktionering av utsläppsrätter i EU ETS. Förslaget innebär en tidsförskjutning när det gäller tillförsel av nya utsläppsrätter till marknaden men innebär inte någon ambitionshöjning utöver det nuvarande utsläppsmålet på (se faktapromemoria 2012/13:FPM63). Förslaget har behandlats i rådet och i . Ett slutligt mandat för kommissionen att genomföra ändringen beslutades som därmed kan genomföras genom kommittéförfarandet. välkomnar och stöder beslutet som ett första steg att stärka EU ETS och förbättra utsläppsmarknadens funktion. har under förhandlingarna också understrukit att det finns behov av mer långtgående åtgärder för att stärka handelssystemet för att säkerställa och främja dess roll i den europeiska klimatpolitiken. Samråd med ägde rum . ingår flygningar till och från samt inom EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Åtgärden beslutades av EU för att begränsa flygets klimatpåverkan. EU beslutade att stoppa klockan för att flygningar till och från tredjeland tillfälligt skulle undantas från EU ETS för tills framsteg nåddes i för luftfartsfrågor (). På –, enades världens länder om att arbeta fram ett globalt marknadsbaserat styrmedel för Styrmedlet ska godkännas på 2016 och Kommissionen lade fram ett förslag där Skr. 2013/14:115 samtliga flygplatser inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) i sin helhet är inkluderade på samma sätt som under det ursprungliga direktivet. Flygningar mellan en flygplats i och tredjeland är inkluderade enbart på den sträckan som flygs inom EES:s luftrum. Frågan behandlas i rådsarbetsgrupp. 50.6Mätning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter presenterade kommissionen ett förslag till förordning om regler för mätning, rapportering och verifiering (MRV) av koldioxidutsläpp från sjötransporter. Det långsiktiga målet är att bygga upp ett regelverk som kan bli en förebild för en global reglering av sjöfartens utsläpp av växthusgaser. Förslaget behandlas i rådet och . Det kommande grekiska ordförandeskapet har som målsättning att förhandla fram en överenskommelse i första läsning mellan rådet och Europarlamentet . välkomnar kommissionens förslag till MRV-regler för sjöfarten. Det är positivt att EU intar en ledande ställning när det gäller att få till åtgärder på global nivå för att minska utsläppen från sjöfarten. Samråd med ägde rum . godkände rådet och Europarlamentet ett nytt regelverk för de genomsnittliga utsläppen av koldioxid från nya personbilar och lätta lastbilar. För personbilar skärps utsläppsmålen stegvis från 130 till CO2/km mellan 2020–2021 och för lätta lastbilar från 175 till CO2/km . Vidare ska en ny provmetod för godkännande av fordonen (WLTP), som bättre återspeglar utsläppen vid verklig körning, införas . Det nya regelverket ger fortsatt undantag för nischtillverkare och för småvolymstillverkare samt fortsatt stöd till miljöinnovationer, elbilar och laddhybrider. välkomnar de skärpta utsläppsmålen som ett viktigt inslag i unionens politik för att nå klimatmålen, men hade dock velat se kravet på träda i kraft utan undantag. Samråd med ägde rum samt . 2013/14:115 51 Naturresurser och biologisk mångfald Biologisk mångfald är tillsammans med klimatförändringarna vår tids stora miljöutmaning. Ekosystem och växt- och djurarter känner inte nationsgränser. Arbetet för att bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald, också genom globala åtgärder, samordnas inom EU- samarbetet. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter. Utgångspunkten för kommissionens förslag är de skador som dessa arter orsakar på biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Av de mer än 12 000 främmande arter som finns i miljön inom EU har 10–reproducerat och spridit sig samt orsakat miljömässig, ekonomisk och social skada. Invasiva främmande arter är en av de största orsakerna till förlust av biologisk mångfald och utrotning av arter. De kan även orsaka sjukdomar och hälsoproblem samt skada infrastruktur, jordbruk och skogsbruk. Kommissionens förslag syftar till att förebygga, minimera och lindra dessa negativa effekter. Kommissionen föreslår att invasiva främmande arter som påverkar hela EU inte avsiktligt får föras in i EU, släppas ut, användas eller tillåtas reproducera sig. Enligt förslaget ska medlemsstaterna göra en analys av spridningsvägarna, upprätta och genomföra en handlingsplan med åtgärder samt inrättat ett offentligt övervakningssystem. Om en medlemsstat upptäcker en invasiv främmande art som påverkar hela EU ska utrotningsåtgärder vidtas. Regeringen välkomnar kommissionens förslag till förordning och anser att det är angeläget ett system för hantering av invasiva främmande arter inom EU kommer till stånd (se faktapromemoria 2013/14:FPM7). Förslaget förhandlas i rådet och Europarlamentet. Överläggning respektive samråd med ägde rum . 51.2Tillträdesregler till genetiska resurser presenterade kommissionen ett förslag till förordning om efterlevnad av tillträdesregler till genetiska resurser i syfte att EU och dess medlemsstater ska genomföra Nagoyaprotokollet under Konventionen om biologisk mångfald. Målsättningen är att EU och dess medlemsstater förväntas kunna ratificera Nagoyaprotokollet under den första halvan av 2014 för att sedan kunna delta vid det första beslutande mötet för protokollet som är planerat . Förslaget har förhandlats i rådet och Europarlamentet . Förhandlingar inleddes mellan rådet och och en överenskommelse i första läsning nåddes . Överläggningar och samråd med skedde respektive Skr. 2013/14:115 december 2012. 52 Kemikalier och avfall EU driver på för internationella åtgärder som kompletterar åtgärder på nationell nivå och EU-nivå, i syfte att skydda människa och miljö mot farliga kemikalier och säkra att avfallet kan utnyttjas som resurs. Problematiken med negativa effekter på hälsa och miljö orsakade av farliga ämnen är gränsöverskridande och förstärks av en globaliserad ekonomi. Det sker en diffus spridning av ämnen från varor vid användning i vår vardag och i avfallsledet. 52.1Partsmöten för Basel-, Rotterdam- och Stockholmskonventionerna Partsmöten (COP) och extraordinära partsmöten (ExCOP) för de tre FN- konventionerna inom avfalls- och kemikalieområdet, , och Rotterdamkonventionen ägde rum i , . Det gemensamma mötet var ett konkret steg i den så kallade synergiprocessen som bland andra har drivit och som syftar till att få konventionerna att bli mer sammanhängande och effektiva. EU agerar samordnat i de allra flesta frågorna relaterade till konventionerna. hanterar förbud och begränsning av långlivade organiska föroreningar s.k. POP:s ämnen (Persistent Organic Pollutants) som t.ex. DDT, PCB eller HCB. Inom beslutade parterna att förbjuda flamskyddsmedlet HBCDD, efter påtryckningar från bl.a. EU. har varit drivande i processen. Vid mötet kom man också överens om att bilda en ny kommitté för att granska effektiviteten i konventionens arbete. blev vald som medlem i konventionens expertkommitté POPRC samt som ordförande inför och under nästa partsmöte som äger rum 2015. Rotterdamkonventionen innebär ett förfarande med förhandsgodkännande av vissa kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel, den s.k. PIC-proceduren (Prior Informed Consent). Inom Rotterdamkonventionen listades de tre substanserna azinphos-methyl, pentaBDE, octaBDE och PFOS, vilket innebär att substanserna kommer att vara föremål för informations- och godkännandeproceduren PIC. Detta välkomnas av EU och . rör kontroller av gränsöverskridande transporter och slutligt omhändertagande av farligt avfall. Partsmötet enades om fortsatta åtgärder för att få till stånd en miljöriktig avfallshantering på alla nivåer. De tre konventionerna kommer att fortsätta arbeta med synergier, en fråga där EU-gruppen, med och kommissionen i spetsen, har Nästa partsmöten äger rum 2015 i en synergistisk anda 2013/14:115 men med en tydlig uppmaning att i större utsträckning fokusera på de tekniska frågorna. Kommissionen lade fram ett förslag till ändring av förordning (EU) nr 1013/2006 om transporter av avfall. Avsikten med förslaget är att stärka tillsynsregleringen för att därmed förbättra efterlevnaden av förordningen. Kommissionen anser att tillsynen behöver stärkas och likriktas för att minska den illegala transporten av avfall inom EU, i synnerhet till länder utanför EU. Enligt förslaget ska medlemsländerna ta fram planer för hur tillsynen ska genomföras och för hur samarbetet mellan berörda myndigheter ska ske. Samråd med har ägt rum . Förhandlingar pågår i rådet och Europarlamentet. välkomnar förslaget och anser att införandet av krav på tillsynsplanerna kan bidra till en effektivare tillsyn över transport av farligt avfall. För att säkerställa en effektiv tillsyn anser att det är viktigt att medlemsstaterna ges tillräcklig flexibilitet att behovsanpassa tillsynen. Batteridirektivet (2006/66/EG) syftar till att göra batteri- och ackumulatoranvändningen mindre skadlig för miljön. Med vissa undantag är det enligt batteridirektivet i princip förbjudet att släppa ut batterier på marknaden som innehåller bly, kadmium eller kvicksilver. Ett av dessa undantag tillåter att bärbara batterier och ackumulatorer som är avsedda att användas i handhållna sladdlösa elektriska verktyg får innehålla kadmium. Kommissionen lade fram ett förslag som innebär att detta undantag ska upphöra då det numera finns fullgoda alternativ på marknaden till nickelkadmiumbatterier. Förslaget har sedan kompletterats till att även inkludera motsvarande undantag för knappcellsbatterier. Ändringen av direktivet innebär att det existerande undantaget för kadmiumbatterier avsedda för handhållna verktyg upphör . Undantaget för knappcellsbatterier innehållande kvicksilver tas bort 21 månader efter ändringsdirektivets ikraftträdande. Vidare har ett förtydligande gjorts om att batterier ska vara enkla att avlägsna ur apparater. Rådet och Europarlamentet nådde en överenskommelse om det reviderade direktivet . Det reviderade direktivet publiceras och ska genomföras i medlemsstaternas nationella lagstiftning efter ikraftträdandet. Överläggningar och samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om fartygsåtervinning i syfte att förebygga och minska eller eliminera skadliga följder för människors hälsa och miljön till följd av återvinning, drift och underhåll av fartyg. Förordningen syftar till att genomföra den s.k. som antogs av Internationella () (se faktapromemoria 2011/12: FPM139). har rådet och nått en överenskommelse i första läsning om förslaget till förordning. välkomnar den nya förordningen och har under förhandlingarna verkat för att förordningen bör träda i kraft . Samråd med ägde rum . deltog , inom ramen för EU:s delegation, i globala förhandlingar om en ny kvicksilverkonvention den så kallade Minamatakonventionen. Det femte och avslutande förhandlingsmötet ägde rum i . Målsättningen nåddes med att förhandla fram en global kvicksilverkonvention där alla utsläppskällor ska beaktas, dels i livscykeln från gruvbrytning till slutförvar av avfall, dels när kvicksilver frigörs vid förbränning av kol i kraftverk och andra industriella aktiviteter. Konventionen innebär ett stort framsteg för det globala kemikaliearbetet och är viktig för att ska kunna nå miljömålet Giftfri miljö. har, både inom EU och globalt, varit ett av de mest drivande länderna för att få till stånd en ambitiös global konvention. öppnades konventionen för signering och ratificering vid en ceremoni i . Arbetet fortsätter nu med förberedandet av de beslut som kommer behöva antas av första partsmötet. Även ska ratificera konventionen, vilket bl.a. innebär en noggrann genomgång av vår lagstiftning i ljuset av konventionstexten. De globala förhandlingarna är även en drivkraft för EU:s interna arbete med kvicksilver. 52.6Minskad användning av tunna plastkassar Kommissionen presenterade ett förslag om revidering av förpackningsdirektivet (94/62/EG). Syftet med förslaget är att begränsa de negativa effekterna på miljön som användningen av plastkassar orsakar, särskilt i form av nedskräpning, och att uppmuntra avfallsförebyggande och en mer effektiv användning av resurser som de socioekonomiska effekterna begränsas. Förslaget innebär att medlemsländerna ska vidta åtgärder (nationella minskningsmål, ekonomiska styrmedel eller saluföringsrestriktioner) för att uppnå en minskad konsumtion av tunna plastkassar och därefter rapportera till kommissionen om vilka åtgärder som vidtagits. följer av grönboken om en europeisk strategi för plastavfall i miljön som 2013/14:115 enligt kommissionen syftade till att starta en bred europeisk diskussion om hur problemet med plastavfall ska kunna lösas, på land såväl som i vatten och marin miljö. välkomnar förslaget som ett viktigt bidrag till ansträngningar att minska förekomsten av plastavfall, inklusive mikroplaster, i den miljön. 53 Vatten och marin miljö Allt vatten hänger ihop. Vattenkvaliteten på land påverkar havets miljötillstånd och därför krävs en sammanhållen havs- och vattenpolitik. EU:s havspolitik ska verka för ett hållbart nyttjande och bevarande av haven och havsbassängerna inom EU och i EU:s närhet, däribland och . EU verkar också för att stärka arbetet med innovationer inom havs- och vattenområdet. 53.1Planering av havets resurser presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om havsplanering och kustförvaltning. Förslaget syftar till att främja en hållbar tillväxt av aktiviteter vid kusten och till havs liksom en hållbar användning av resurserna i de områdena genom att det upprättas ramverk för en effektiv tillämpning av havsplanering i unionens vatten och integrerad förvaltning i kustområdena i medlemsstaterna. Förslaget ställer krav på att medlemsstaterna upprättar havsplaner och strategier för kustförvaltning. Medlemsstaterna ska fastställa operativa åtgärder som bidrar till EU:s mål för energiförsörjning, sjötransporter m.m. och de ska garantera effektivt gränsöverskridande samarbete. Förslaget behandlas i rådet och .