prop · H2031d8 · 2014-10-23 00:00:00 — I propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) och propositionen Modern per- sonalförsörjning för ett användbart försvar (prop. 2009/10:160) redovisas principerna för Försvarsmaktens personalförsörjning. En bärande princip är att den ska bygga på fri- villighet. Totalförsvarsplikten kvarstår i grunden och möjligheten att aktivera plikten vidmakt- hålls. Skyldigheten att genomgå mönstring och skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt träder i kraft först efter att regeringen, med hänsyn till försvarsberedskap, beslutat om detta. Förändringarna inom personal- försörjningsområdet är av stor omfattning och kommer att ta tid att genomföra i sin helhet. fattade beslut om propositionen Soldatanställningar i Försvars- makten (prop. 2011/12:11, bet. 2011/12 FöU:5, rskr. 2011/12:216). Den nya lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar trädde i kraft . Lagen ger Försvarsmakten möjlighet att anställa gruppbefäl, soldater och sjömän i längre tidsbegränsade anställningar , med möjlighet till förlängning. överlämnades betänkandet Disciplinansvar i ett reformerat försvar (SOU 2013:36). Betänkandet bereds i . fattades beslut om direktiv för en särskild utredare att föreslå hur Försvarsmaktens personalförsörjning bör ut- vecklas inom ramen för den försvarspolitiska inriktning som beslutat (dir. 2013:94). Syftet med utredningen är att bidra till en långsiktigt hållbar personalförsörjning av det militära försvaret. Uppdraget ska redovisas . I tabell 3.3 redovisas hur antalet anställda har förändrats och . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.3 Personella förändringar i Försvarsmakten Varav officer placerad på befattning - varav män(1 - varav kvinnor(1 5 365 (2 - (varav aktiva) - varav män(3 - varav kvinnor(3 1)Könsuppdelad statistik saknas för officerare som placerats på befattning för specialistofficerför 2012 och 2013. 2)Minskningen med cirka 1 200 civila relativt 2012 beror huvudsakligen på verksamhetsövergång från Försvarsmakten till inom ramen för en effektivare försvarslogistik. 3)Försvarsmaktens redovisningssystem (PRIO) medgav inte könsuppdelad statistik för denna kategori 2012. Genomsnittsåldern för yrkesofficerare (officerare och specialistofficerare) ligger kvar . För civilanställda ligger genomsnittsåldern kvar . Andelen yrkesofficerare som är kvinnor har endast ökat marginellt och är . I gruppen officerare är andelen kvinnor medan andelen män är . Bland grundutbildade specialist- officerare har andelen kvinnor ökat något från till . I gruppen kon- tinuerligt tjänstgörande soldater har det skett en marginell minskning av andelen kvinnor, från till . Andelen män är . I tabell 3.4 redovisas hur Försvars- maktens personalkostnader har utvecklats . För att få en jämförbar serie redovisas personalkostnaderna i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag och inte som tidigare enligt Försvarsmaktens ekonomimodell (FEM). Personalkostnaderna anges i löpande priser. Tabell 3.4 Personalkostnader i Försvarsmakten Miljoner kronor (löpande priser) 1)Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal. 2)Sociala avgifter enligt lag och avtal samt pensionskostnader 3)Övriga personalkostnader Relativt 2012 har personalkostnaderna för den civila personalen minskat beroende på att cirka 1 200 civila har lämnat Försvarsmakten genom verksamhetsövergång till Försvarets materiel- verk. har det ökande antalet kon- tinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän medfört ökade personalkostnader för denna personalkategori. Försvarsmakten redo- visar även ökande personalkostnader som en följd av ett nytt arbetstidsavtal. Kostnaderna för sociala avgifter enligt lag och avtal samt pensionsersättningar har minskat relativt 2012 då Försvarsmakten detta år hade engångskostnader för avsättning till pensioner och avveckling av personal i samband med Försvarsmaktens om- strukturering . Resultatindikator: Antalet rekryterade gruppbefäl, soldater och sjömän i förhållande till Försvarsmaktens målbild och planering ökade antalet sökande till grund- läggande militär utbildning. 6 551 kvinnor och 26 596 män ansökte till cirka 2 700 utbildnings- platser med utbildningsstart . Antalet som påbörjade utbildningen var 576 kvinnor och 3 208 män. Antalet som slutförde utbildningen var 426 kvinnor och 2 609 män. Antalet kvinnliga sökanden har fördubblats i förhållande till tidigare men andelen kvinnor som antas har minskat. Försvarsmakten redovisar att en större andel kvinnor än män faller bort i antagnings- processen. Andelen kvinnor som ansökte var , andelen som antagnings- prövade var , andelen som nomi- nerades var , andelen som på- började grundläggande militär utbildning var och andelen som slutförde utbildningen var . Diagram 3.2 Antalet sökande till grundläggande militär utbildning –2013 Den nya personalförsörjningen baserad på frivillighet har i olika grad utvecklats i enlighet med Försvarsmaktens planering. Rekryteringen av GSS/K har utvecklats så att myndigheten successivt kunnat höja sitt rekryteringsmål. Antalet GSS/K var t.ex. vid utgången av 2013 nästan 5 400, att jämföra med rekryteringsmålet 4 500. var antalet cirka 5 500, vilket i stort överensstämmer med Försvarsmaktens planering. Utgående från myndighetens planering kommer krigs- förbanden att vara uppfyllda med GSS/K 2019. Diagram 3.3 Tillväxten av GSS/K relativt Försvarsmaktens målbild och planering Antal rekryterade GSS/K Källa: Försvarsmakten. redovisar Försvarsmakten en högre personalomsättning av GSS/K, definierad som avbruten anställning på egen begäran m.m., än vad myndigheten utgått från i sina planerings- antaganden. Avgångarna för GSS/K var 2013 jämfört med myndighetens antagande om . Försvarsmakten redo- visar ett positivt, men inte tillräckligt återflöde från GSS/K som avbryter sin anställning . väljer av dessa att fortsätta sitt engagemang inom Försvars- makten i en annan personalkategori, främst som GSS/T. Försvarsmaktens mål är att återflödet 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Baserat på avgångssiffrorna är den prognosticerade medelanställningstiden för GSS/K , vilket är kortare än de planeringen utgår från. Den högre personal- omsättningen medför, i förhållande till myndig- hetens planering, ökade kostnader för ny- rekrytering och utbildning av ersättnings- personal. Därutöver påverkas krigsförbandens operativa förmåga negativt. Diagram 3.4 Tillväxten av GSS/T relativt Försvarsmaktens målbild och planering Antal rekryterade GSS/T Källa: Försvarsmakten. Rekryteringen av GSS/T har inte följt samma utveckling som GSS/K. De interimskontrakt Försvarsmakten tecknade med cirka 4 500 tidigare värnpliktiga, inför att den nya lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar trädde i kraft , kunde inte omsättas i tidsbegränsade anställningar i den omfattning Försvarsmakten planerat. Försvars- makten har vidare i sina budgetunderlag, i flera omgångar justerat ned sina rekryteringsmål för GSS/T. har t.ex. planeringsmålen minskats från 6 850 till 3 900. Vid utgången av 2013 hade Försvarsmakten rekryterat cirka 2 700 GSS/T, vilket var cirka 4 100 färre än myndig- heten ursprungligen planerat för i budget- underlaget . var antalet cirka 3 100, vilket är cirka 700 färre än vad som är planerat i myndighetens senaste budgetunderlag. Försvarsmakten bedömer dock att man med särskilda åtgärder kommer att kunna nå rekryteringsmålet 3 800 . I myndighetens analys redovisas att kategorin GSS/T är okänd bland målgrupperna vilket påverkar förutsättningarna för att säkerställa uppfyllnad i krigsförbanden. Med Försvarsmaktens planering kommer krigs- förbanden, om rekryteringsmålen fortsatt uppnås, att vara uppfyllda med GSS/T först . Krigsförbanden är fortfarande till del uppfyllda av tidigare utbildad värnpliktig 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 uppgick antalet värn- pliktiga i krigsförbanden till cirka 8 000. Dessa kommer succesivt att ersättas i takt med att GSS rekryterats och utbildats. Även de GSS som inte fullföljer sin anställning krigsplaceras och ersätter värnpliktig personal. För GSS/K är utfasningen av värnpliktig personal planerad att vara helt genomförd 2019, för GSS/T först . Då den värnpliktiga personalen , inte kommer att kunna repetitions- utbildas sjunker deras användbarhet successivt. Detta påverkar möjligheten att höja den operativa förmågan i krigsförbanden negativt. Regeringen bedömer att Försvarsmakten inte i tillräcklig utsträckning har lyckats attrahera och rekrytera GSS/T. Oroväckande är också att personalomsättingen av GSS/K är högre än vad myndigheten utgått från i sina planerings- antaganden. Försvarsmakten bör följa upp och analysera vad som orsakat utvecklingen och vidta åtgärder så att rekryteringen av GSS/T stärks och att andelen GSS/K som fullföljer sina anställningar blir fler. Tillväxttakten av GSS/T bör öka så att de tidigare utbildade värnpliktiga i krigsförbanden ersätts snabbare än vad Försvars- makten planerat. Regeringens bedömning är att de samlade förstärkningarna av anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, både det som beslutade om i enlighet med förslagen i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, utg. omr. 6) och de förstärkningar som regeringen inför föreslår, innebär att det bör finnas förutsättningar för Försvarsmakten att öka tillväxten av tjänstgörande personal i förhållande till myndighetens budgetunderlag . Det införda tvåbefälssystemet medför ett pågående förändringsarbete inom Försvars- makten. Den nya officerskategorin specialist- officer bidrar till att höja den operativa förmågan i krigsförbanden genom en ökad professionalisering mot djup systemkunskap och det praktiska. Till dess att antalet grundutbildade specialistofficerare svarar mot myndighetens behov fortsätter Försvars- makten att placera officerare på de vakanta specialistofficersbefattningarna. För när- varande är cirka 2800 officerare och cirka 1 300 grundutbildade specialistofficerare placerade på specialistofficersbefattningar. Andelen kvinnor bland officerarna uppgick till , bland specialistofficerarna var andelen kvinnor . har cirka 350 yrkesofficerare anställts, varav kvinnor. Av de nyanställda yrkes- officerarna var cirka 220 specialistofficerare och cirka 130 officerare. har 31 yrkes- officerare lämnat Försvarsmakten med hjälp av myndighetens karriärväxlingsverktyg. Antalet reservofficerare överskrider Försvars- maktens behov både på lång och på kort sikt. Försvarsmakten har påbörjat ett arbete för att komma i balans mellan tillgång och behov av reservofficerare. har reserv- officerssystemet haft ett begränsat inflöde, resultatet av detta är en ogynnsam ålders- och kompetensstruktur. Medelåldern är och andelen kvinnor är . har myndigheten anställt cirka 250 reservofficerare, varav andelen kvinnor uppgick till . Cirka 540 reservofficerare har avslutat sin anställning , varav cirka 430 sagts upp på grund av arbetsbrist då de tackat nej till internationell arbetsskyldighet. Regeringen bedömer att Försvarsmakten bör fortsätta förändringsarbetet med anledning av införandet av tvåbefälssystemet så att den ökade professionalisering mot djup systemkompetens och det praktiska som utgör kärnan i tvåbefäls- systemet uppnås. Försvarsmakten bör vidare vidta åtgärder för att komma tillrätta med obalanserna inom reservofficerskåren. I propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar (prop. 2009/10:160) redovisades en samlad svensk veteransoldatpolitik. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg. omr. 6) redovisades hur denna politik genomförs. Veteransoldat- politiken har i allt väsentligt genomförts. invigde H.M. Konungen minnes- monumentet för alla veteraner på i . fattades beslut om direktiv för en särskild utredare att utreda en utvidgad frivillig försvarsverksamhet som även omfattar stöd till anhöriga och veteransoldater (dir. 2011:103). Utredaren skulle föreslå hur den frivilliga försvarsverksamheten skulle kunna utvidgas till att innefatta verksamhet för anhöriga till den tjänstgörande personalen och till veteransoldater. delbetänkande förslag att statligt bidrag ska kunna ges till veteran- och anhörig- organisationer. fattades beslut om en ny förordning gällande statsbidrag till frivilliga veteransoldat- och anhörig- organisationer. Förordningen trädde i kraft . beslutades tilläggs- direktiv till den nämnda utredningen (dir. 2012:83). Utredaren fick i uppdrag att även följa det pågående genomförandet av den svenska veteransoldatpolitiken och bedöma om den behöver utvecklas vidare och om veteran- perspektivet bör omfatta veteraner efter annan internationell verksamhet än militär, t.ex. kust- bevakningspersonal, personal vid räddnings- och katastrofinsatser, polispersonal och hälso- och sjukvårdspersonal. Utredningens förslag bereds inom . Frivillig försvarsverksamhet är en viktig del av Försvarsmaktens förmåga, och bidrar därmed till att uppfylla målen för Försvarsmaktens verk- samhet. Frivillig försvarsverksamhet riktad mot Försvarsmaktens behov har i huvudsak genomförts enligt plan men produktionsmålsättningarna har inte uppnåtts till fullo. 23 grundläggande soldatutbildningar för frivilliga har genomförts med ett utfall om 382 godkända elever, planen var 30 stycken utbildningar. 21 rekryteringshelger (”Military Weekend”) har genomförts, mot planerat 30 stycken. Verksamheten har utöver det omfattat 467 olika utbildningar, bl.a. i form av vinter- utbildningar, kompletteringsutbildningar, ung- domskurser och instruktörsutbildningar. De frivilliga försvarsorganisationerna har fått organisationsstöd (organisations- och verksam- hetsbidrag) inom ramen för anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Organ- isationsstödet uppgick till och gick bl.a. till administrativ basverk- samhet, rekrytering syftande till nuvarande och kommande uppdrag samt till verksamhets- utveckling. Av de högst som Försvarsmakten disponerade för uppdrags- ersättning till de frivilliga försvars- organisationerna för deras utbildnings- verksamhet m.m. har cirka 79,6 miljoner förbrukats. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 , miljö och fysisk planering inrättade Försvarsmakten en ny intern organisation vid namn FM Org 13. Genom denna omorganiserade Försvarsmakten såväl insatsorganisationen som den s.k. bas- organisationen. redovisade Försvarsfastig- hetsutredningen sitt betänkande Försvars- fastigheter (SOU 2013:61). I utredningen lämnades bl.a. förslag om den framtida förvaltningen av försvarets fastigheter. Betänkandet föreslog t.ex. att Försvarsmakten bör utveckla myndighetens interna processer, komptens och organisation för att uppnå en effektivare och mer rationell hushållning med lokalresurserna. Utredningen föreslog även att och läggs ned och att deras fastighetsbestånd läggs samman i en ny statlig fastighetsförvaltade myndighet. Betänkandet har skickats på remiss. uttalade regeringen i ett särskilt beslut att det inte längre fanns en grund för avveckling av . I samma beslut uppdrog regeringen åt Statens fastighets- verk och att öka samverkan mellan myndigheterna och att öka effektiviteten inom respektive myndighet. Försvarsmaktens totala hyreskostnader upp- gick till . Försvarsmakten strävar efter att miljöarbetet ska vara en naturlig del av myndighetens strategiska processer. Försvarsmaktens miljöpolicy, som tar sin utgångspunkt i de av beslutade miljökvalitetsmålen och generationsmålet (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377), har därför integrerats i myndighetens styrdokument, bl.a. i Försvars- maktens strategiska inriktning. har Försvarsmakten fortsatt att göra framsteg när det kommer till myndighetens arbete med att nå miljökvalitetsmålen. Vidare har en förnyad miljöutredning om myndighetens betydande miljöpåverkan inletts . Myndigheten har dessutom börjat vidareutveckla sitt miljöledningssystem och sin miljö- ledningsinstruktion. Ett nytt verktyg för miljö- utbildning för chefer, specialister och soldater har utarbetats tillsammans med och . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Försvarsmakten har även tillsammans med , , , Fortifika- tionsverket och Försvarshögskolan enats om en avsiktsförklaring beträffande gemensamma övergripande mål och fokusområden för miljö- arbetet. Målen och fokusområdena är kopplade till de nationella miljökvalitetsmålen. Därmed blir det lättare att redovisa hur försvarssektorn bidrar till att uppfylla de nationella miljö- kvalitetsmålen. Vindkraftverk kan i flera avseenden påverka Försvarsmaktens verksamhet. Försvarsmakten gör en s.k. hindersprövning mot bakgrund av de behov och verksamheter Försvarsmakten och andra myndigheter inom försvarssektorn har. Det gäller, t.ex. övnings- och skjutverksamhet, militär luftfart och kommunikations- och sensorsystem. I vindkrafthanteringen gäller att Försvars- makten i av ärendena inte har något att invända. fick Försvars- makten 659 vindkraftremisser, vilket är cirka 424 färre än 2012. Försvarsmakten har efter en särskild översyn av MSA-ytorna (Minimum Safe Altitude) för den militära luftfarten beslutat om förändringar i hanteringen av dessa. Beslutet har öppnat upp fler områden för vindkraftsutbyggnad. Resultat inom materiel- och logistikförsörjning Materiel- och logistikförsörjningen syftar till att förse krigsförbanden med den materiel som behövs för att utrusta och vidmakthålla för- banden. Regeringen har fattat beslut om ett flertal anskaffningar för att säkerställa att förbanden är utrustade för sina uppgifter. Anskaffningen av ett nytt kort- räckviddigt luftvärnssystem, utvecklingen av lednings- och kommunikationskapaciteten inom arméstridskrafterna samt anskaffningen av nya splitterskyddade bandvagnar är exempel på det. Regeringen konstaterar att det fortfarande finns materielbrister i krigsförbanden. De vidtagna åtgärderna bedöms sammantaget medföra förbättringar, men ett antal utmaningar inom materiel- och logistikförsörjningen bedöms kvarstå. Flera pågående anskaffningsprojekt är försenade jämfört med ursprunglig planering. Anskaffningen av och artilleri- systemet är exempel på detta. Dessa förseningar medför att förbandens operativa kapacitet inte utvecklas i planerad takt. Det finns även exempel på fördyringar. Regeringen har bl.a. fattat beslut om en utökad ekonomisk ram för anskaffningen av det nya signalspaningsfartyget eftersom anskaffningen inte kunde genomföras med bibehållen ambitionsnivå inom den tidigare beslutade ekonomiska ramen. Dessa exempel på för- seningar och fördyringar pekar sammantaget på brister inom materiel- och logistikförsörjnings- processen. Regeringen följer Försvarsmaktens och arbete med att förbättra leveranssäkerhet och uppföljning av lagda beställningar. I det följande redovisas resultatet vad gäller materiel- och logistikförsörjning utifrån de resultatindikatorer och den bedömningsgrund som presenterades i avsnitt 3.3.1 Resultat- indikatorer och andra bedömningsgrunder. Regeringen följer upp utvecklingen av insatsorganisationen, bl.a. vad avser krigs- förbandens tillgång till materiel. Materielupp- fyllnadsgraden utgör ett mått på i vilken ut- sträckning målet för materielförsörjningen, att förse insatsorganisationen med materiel, har uppnåtts. Materieluppfyllnadsgraden i krigsförbanden varierar mellan förbanden. Materielbrister medför att det finns begränsningar i flera förbands förmåga att lösa sina uppgifter. Bristerna finns inom såväl dimensionerande materiel som förnödenhetsförsörjningen. Regeringen bedömer att materieluppfyllnads- graden behöver öka med föreslagna ökningar av materielanslagen för att krigsförbandens krigs- duglighet ska stärkas. Kvoten beskriver i vilken utsträckning den förslitning av beredskapsinventarierna som representeras av avskrivningarna i Försvars- makten ersätts av åter- eller nyanskaffade beredskapsinventarier. Trenden för denna indikator är över positiv och den har ökat från 0,82 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 till nära 0,97. Kvoten bör vara större än 1 men kan under något eller sjunka under 1 och krav på operativ förmåga kunde stärkas, givet att materiel med lång avskrivningstid liksom kopplingen mellan den långsiktiga Regeringen bedömer att åter- inriktningen och den statliga budgetprocessen. investeringskvoten i stort är tillfredsställande, då Betänkandet har remissbehandlats och bereds merparten av det avskrivna värdet ersätts. Regeringen avser dock följa den fortsatta Regeringen har i ett flertal budgetpropositioner utvecklat resultatredovisningen i materiel- försörjningen genom en gradvis utvecklad anskaffning av varor/materiel och materielför- sörjningstjänster i förhållande till Försvarets är att möta krav på underlag för materielverks fakturerade intäkter från kunder är uppföljningen av resultatet inom utgiftsområdet. ett mått på effektiviteten i materiel- behöver dras för en period då det utredaren att regeringen i budgetpropositionen som faktureras mot kund kan ha bör lämna en resultatredogörelse till som visar hur de tidigare investeringsbesluten 2013 är kvoten cirka 0,9. Syftet är att skapa goda verks avgifter för upphandlingstjänster har förutsättningar för att utöva sin således uppgått till av värdet på Utredaren föreslår att resultat- de upphandlade varorna och tjänsterna. redogörelsen dels sker på det sätt som nu Eftersom det är av stor betydelse att materiel- sker, dels genom en mer omfattande försörjningen är effektiv och att kostnaderna för resultatredogörelse i samband med förslaget till anskaffning av varor och tjänster minskar över tiden, avser regeringen följa utvecklingen. beredningen framhåller betydelsen av att utredningens förslag omhändertas. kostnader behöver ses i ett sammanhang som Regeringen bedömer att resultatredogörelsen i beaktar en kostnadseffektiv materielförsörjning i dess nuvarande form utgör en ändamålsenlig enlighet med de beslutade principerna för utgångspunkt för den fortsatta utvecklingen av resultatredovisningen i enlighet med utredarens inriktningsproposition (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Utvecklingen av den strategiska styrningen av Regeringen har efter godkännande 2005/06:132, bet. 2005/06:FöU10, rskr. tillsattes en särskild utredare för att 2005/06:264) beslutat om anskaffning av 24 föreslå en ändrad process för hur regeringen ska stycken ARCHER-enheter i form av renovering styra investeringar i försvarsmateriel samt för och modifiering av haubits 77B. hur och regeringen ska kunna fatta har skett i samarbete med . investeringsbeslut på strategisk nivå (dir. till att säkerställa en kvalificerad förmåga till Syftet var att utforma en indirekt eld samt ge möjligheter till att delta i ändamålsenlig ordning för styrningen av insatser internationellt med artilleriförband. Försvarsmaktens materielinvesteringar samt öka ARCHER-systemet skulle ha varit operativt i möjligheterna för och regeringen att På grund av tekniska fatta investeringsbeslut på strategisk nivå. problem har tillförseln av systemet försenats. Fyra pjäser levererades i en förserie , betänkandet Investeringsplanering för försvars- materiel (SOU 2014:15). planerings-, besluts- och uppföljningsprocess att lämna ARCHER-samarbetet vilket har som bygger på ett samlat beslutstillfälle för skapat osäkerheter som kan klarläggas först efter Trots val att lämna samarbetet bedöms dock serieleveranser till den 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 svenska Försvarsmakten kunna genomföras . har Försvarsmakten upparbetat i anslags- medel inom projektet. Inga ekonomiska avvikelser har, trots val att lämna samarbetet, redovisats. I och med att samtliga Haubits 77B utgått ur insatsorganisationen, för att byggas om till och att det uppstått förseningar i tillförseln av , har förmågan till indirekt eld varit nedsatt. Regeringen har efter godkännande (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FöU1, rskr. 2010/11:103) beslutat om anskaffning av upp till 60 stycken splitterskyddade bandvagnar. Anskaffningen omfattade 48 stycken bandvagn 410 och tillhörande systemmateriel. Genom att utlösa en option beslutade regeringen , om anskaffning av ytterligare bandvagnar vilket innebär att projektet omfattar totalt 150 stycken bandvagnar.