prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — I avsnittet finns en beskrivning av hur prog- nosen har reviderats jämfört med den bedöm- ning som gjordes ekonomiska vår- proposition. I avsnittet finns också jämförelser med andra bedömares prognoser rörande BNP-tillväxt, arbetslöshet, inflation och BNP-gap. Genom att redovisa jämförelser med andra bedömare, och motivera större avvikelser, avser regeringen förtydliga de prognoser och bedömningar som görs. För att belysa den osäkerhet som omgärdar prognosen redovisas två alternativa scenarier för den ekonomiska utvecklingen. 70 I bilaga 2 redovisas prognosens siffermässiga innehåll i detalj. Fortsatt återhämtning, men i varierande takt Konjunkturåterhämtningen i omvärlden dämp- ades under inledningen av 2014. I euroområdet var tillväxten svag. Den amerikanska ekonomin präglades av en extremt kall vinter, vilket ledde till ett tillfälligt fall i BNP. Aktiviteten i den kinesiska ekonomin bromsade in. Världshandeln och industriproduktionen växte till följd av detta i en dämpad takt under inledningen av 2014. I euroområdet förväntas en viss uppgång i tillväxten, men en svag kredittillväxt och krisen i verkar återhållande på utvecklingen. I andra delar av världen är utsikterna bättre. Det finns tydliga tecken på en förhållandevis hög aktivitet i amerikansk och brittisk ekonomi . I ser tillväxten ut att stiga, men en svag inhemsk efterfrågan i kölvattnet av landets mervärdes- skattehöjning dämpar uppgången. Efter en svag inledning på 2014 förväntas en tillväxt på i . Även i många andra framväxande ekonomier ökar tillväxten av allt att döma något efter en viss nedgång . Konjunkturåterhämtningen i omvärlden som helhet väntas dock vara måttlig . Sammantaget förväntas en högre tillväxt i världsekonomin 2015 jämfört med (se tabell 4.1). En fortsatt expansiv penningpolitik och ett förbättrat arbetsmarknadsläge i många ekonomier bidrar till detta. I euroområdet, som är viktigaste exportmarknad, blir dock återhämtningen av allt att döma långsam. Konsumentprisernas ökningstakt har i allmän- het avtagit i de avancerade ekonomierna sedan 2012.71 Detta är till stor del ett resultat av ett lågt resursutnyttjande i många länder. I takt med att BNP-tillväxten ökar och resursutnyttjandet stiger förväntas även inflationen öka. Ett fortsatt lågt resursutnyttjande innebär dock att upp- gången i inflationen blir långsam, framför allt i 71 Med avancerade ekonomier avses de som ingår i Internationella valutafondens (IMF:s) definition Advanced economies (se WEO , Appendix 3:1, ). De länder som inte definieras som Advanced economies betecknas av IMF som Emerging markets and developing economies. I det följande används termen framväxande ekonomier som en översättning av detta begrepp. euroområdet (se tabell 4.1). Detta medför att styrräntorna stiger långsamt i många länder. Tabell 4.1 Internationell och finansiell ekonomi Utfall fram , prognos Procentuell förändring om annat ej anges -0,4 -1,8 -0,1 -1,2 -1,3 -0,1 Världen (PPP)3 Världen (KIX)4 1I avsnittets tabeller redovisas genomsnittliga värden för flertalet variabler . Perioden är vald med utgångspunkt i tillgänglighet på data från de svenska nationalräkenskaperna. För euroområdet och KIX -viktad BNP beräknas genomsnittet p.g.a. ytterligare begränsningar i datatillgång. 2BNP för fastland. 3BNP-prognoser sammanviktade med köpkraftsjusterade BNP-vikter enligt IMF. 4BNP-prognoser sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på svensk utrikeshandel med olika länder. 5Europeiska styrränta i procent, årsgenomsnitt. 6Genomsnitt för perioden –2013. 7USA:s styrränta i procent, årsgenomsnitt. 8US dollar per fat. Källor: Nationella källor och egna beräkningar. Sommaren och har präglats av tilltagande geopolitiska oroligheter, framförallt i och . Detta har bidragit till en ökad osäkerhet om den fortsatta ekonomiska utvecklingen i omvärlden. Konflikten i har medfört en upp- trappning av EU:s och sanktioner gentemot . har svarat med ett livsmedelsembargo mot EU och . Sanktionerna påverkar sannolikt handelsflöden, framför allt i östra . Det finns också tecken på att instabiliteten i regionen har påverkat företagen negativt i ett antal europeiska länder, då deras tillförsikt om den ekonomiska utvecklingen har minskat. I har konfliktnivån stigit . I samband med att oroligheterna eskalerade fanns en förväntan om att oljepriset skulle stiga som ett resultat av utbudsproblem i konfliktområdet. Oljepriset har dock i stället fallit . En trolig orsak till detta är inbromsningen i konjunkturen i många råvaruintensiva fram- växande ekonomier, i synnerhet i . Prognosen förutsätter att oljepriset ligger på en nivå per fat (se tabell 4.1). Långsam återhämtning i euroområdet BNP-tillväxten var låg . Förtroendeindikatorer tyder på en viss uppgång i tillväxten 2014 (se diagram 4.1), men BNP-tillväxten blir av allt att döma fortfarande dämpad. Detta har till viss del att göra med att tillförsikten om den framtida utvecklingen i tillverkningsindustrin är låg, vilket indikerar en svag utveckling av industriproduktionen. Sammantaget ser BNP-tillväxten i euroområdet 2014 ut att bli positiv, men ändå förhållandevis låg (se tabell 4.1). Tillväxten i euroområdet förväntas öka något 2015. Ett förbättrat läge på kreditmarknaderna bidrar till att öka genomslaget för den expansiva penningpolitiken. Detta stimulerar framför allt utvecklingen i de delar av södra där en svag bankutlåning hämmat investeringarna bland små och medelstora företag. I detta sammanhang spelar den pågående översynen av banksystemet i euroområdet en viktig roll. Översynen är ett viktigt led i återuppbyggnaden av förtroendet för banksystemet och för att komma till rätta med den svaga kreditgivningen. Den ekonomiska aktiviteten i euroområdet förväntas tillta, även om det mesta talar för att återhämtningen kommer att vara långsam. Det beror bl.a. på att en hög skuldsättning i den privata och den offentliga sektorn dämpar efterfrågan. Den djupa ekonomiska krisen i euroområdet medförde att det offentlig- finansiella läget försämrades kraftigt i många euroländer med höga skuldnivåer som följd. Detta motiverade finanspolitiska åtstramningar. Den allt för ensidigt utformade åtstramnings- politiken, med sina stora utgiftsneddragningar, har dock också bidragit till ökad arbetslöshet och till fattigdom. Även om arbetslösheten förväntas minska gör den det långsamt och från en hög nivå i många euroländer. Diagram 4.1 Förtroende i näringslivet 2008–2014 Anm.: Ett värde över 50 indikerar expansion. Källa: Markit Economics. som resursutnyttjandet långsamt ökar i euroområdet som helhet förväntas även pris- trycket öka något. Inflationen kommer ändå att vara lägre än den Europeiska () mål, som är under men . sänkte ECB styrräntorna. Banken aviserade också andra åtgärder i syfte att göra penningpolitiken mer expansiv, bl.a. åtgärder inriktade på att öka utlåningen till icke-finansiella företag. Penning- politiken kommer dock även fortsättningsvis behöva vara expansiv i euroområdet och styrräntan bedöms ligga kvar på en låg nivå 2015 (se tabell 4.1). Olikartad utveckling i enskilda euroländer Tysk ekonomi förväntas växa i en relativt hög takt 2015. Med en stärkt internationell konjunktur väntas den konkurrenskraftiga tyska industrin bidra till en stark exportutveckling. har dock tillförsikten i tysk industri fallit. Indikatorerna befinner sig i allmänhet på nivåer som antyder en måttlig tillväxt , men det finns en risk för att tillförsikten i framför allt tillverkningsindustrin avtar ytterligare om konflikten mellan och förvärras (se vidare avsnitt 4.4). Även tillväxten i förväntas bli förhållandevis hög, driven av en högre inhemsk efterfrågan allt eftersom läget på arbets- marknaden förbättras. I och ser det dock inte lika ljust ut. I dessa länder dämpas den ekonomiska utvecklingen av bristande konkurrenskraft. Finsk ekonomi gick åter in i en recession. Ekonomin dras med ett antal problem kopplade till strukturen i tillverkningsindustrin. Därutöver påverkar sanktioner i handeln mellan och finsk ekonomi i en relativt hög utsträckning, bl.a. till följd av att av den finska livsmedelsexporten går till . En kall vinter medförde att tillväxttakten i amerikansk ekonomi föll . Ekonomin förväntas bl.a. till följd av detta växa i samma takt som (se tabell 4.1). Effekten av det kalla vädret var dock tillfällig, vilket blev tydligt i och med att BNP ökade starkt . Tecknen på en fortsatt förhållandevis hög aktivitet i den amerikanska ekonomin är tydliga. Till exempel ligger indikatorerna på företagens tillförsikt på höga nivåer (se diagram 4.1). Tillväxten i ser därmed ut att bli förhåll- andevis hög . Återhämt- ningen i den amerikanska ekonomin förväntas fortsätta även 2015. Utvecklingen drivs av en expansiv penningpolitik och ett förbättrat läge på både bostads- och arbetsmarknaden. Inflationen i amerikansk ekonomi har stigit trendmässigt . En bidragande faktor till uppgången har varit högre bensinpriser, men även kärninflationen, dvs. konsumentprisindex exklusive livsmedels- och energipriser, steg. föll inflationen något. Inflationen förväntas stiga ytterligare och penningpolitiken blir successivt mindre expansiv. De första höjningarna av styrräntan bedöms ske 2015. Omställning i kinesisk ekonomi Den kinesiska ledningen har, mot bakgrund av en mycket snabb kreditexpansion och förhöjd risk för obalanser i ekonomin, minskat kredittillväxten med hjälp av olika åtgärder. Detta bidrog troligen till att BNP-tillväxten i dämpades . har dock åtgärder vidtagits för att stimulera den ekonomiska aktiviteten. Syftet med åtgärderna är att uppnå tillväxtmålet på . Stimulansåtgärderna bedöms få viss effekt 2014, men när effekterna avtagit förväntas tillväxten i kinesisk ekonomi minska något. Den fortsatt återhållna tillväxten följer av att konsumtionen successivt antas lämna ett allt större bidrag till BNP-tillväxten, som investeringarnas bidrag väntas minska i större utsträckning. Denna omställning dämpar sanno- likt den ekonomiska aktiviteten och BNP i förväntas därmed fortsätta att växa i en lägre takt än vad som var fallet under inledningen av 2000- talet. Relativt låg tillväxt i många framväxande ekonomier I flera framväxande ekonomier, t.ex. och , har tillväxten saktat ned. Detta beror delvis på att finansiell turbulens har medfört stramare finansiella villkor . Styrräntorna i dessa ekonomier har höjts, aktiekurserna har sjunkit på många börser och kostnaden för upplåning på den internationella marknaden är högre. En annan orsak är inbromsningen i den kinesiska ekonomin, som är en viktig mottagare av framväxande ekonomiers export. Flera länder har även inhemska strukturella problem som har bidragit till den lägre tillväxttakten. I hämmas den ekonomiska utvecklingen av stora bytesbalans- och budgetunderskott samt av en hög inflation. För del har den politiska osäkerheten till följd av krisen i samt sanktioner från EU och drastiskt försämrat investerings- klimatet. Sammantaget förväntas en måttlig tillväxttakt i flera av de framväxande ekonomierna 2015. I höjdes mervärdesskatten från . Detta ledde till en hög inflation, då företag överförde en stor del av skattehöjningen till konsumenterna via högre priser. Mervärdesskattehöjningen innebar även att tillväxten föll markant. Förtroende- indikatorer tyder dock på att ekonomin åter växer . En fortsatt expansiv penningpolitik stimulerar den inhemska efterfrågan 2015. Den expansiva penningpolitiken bidrar även till att yenen fortsättningsvis blir svag, vilket bidrar till en ökad exporttillväxt. Betydande finanspolitiska åtstramningar verkar dock återhållande på den ekonomiska utvecklingen. Hushållens konsumtion driver tillväxten i och De danska hushållens finansiella ställning försämrades då bostadspriserna föll i samband med finanskrisen och 2009. ökar bostadspriserna igen och konsumenternas tillförsikt har stigit till en hög nivå. Utvecklingen i dansk ekonomi var dock svag , då den låga tillväxten i euroområdet av allt att döma slog mot den danska exporten. Den inhemska efterfrågan utvecklades dock förhållandevis starkt och förväntas driva tillväxten då läget i bostads- sektorn förbättras ytterligare och en lägre arbetslöshet leder till högre löneökningar. BNP- tillväxten förväntas därmed stiga 2015 (se tabell 4.1). I har bostadspriserna börjat stiga igen efter ett fall på . De stigande bostadspriserna och en god utveckling av hushållens inkomster bidrar till högre tillväxt i hushållens konsumtion. Den expansiva penning- politiken fortsätter att stödja BNP-tillväxten, som förväntas fortsätta växa i god takt 2015 (se tabell 4.1). Precis som i väntas hushållens konsumtion hålla uppe efterfrågan, men även exporten väntas öka, understödd av en svagare norsk krona. BNP-tillväxten i var hög . Uppgången drevs av en stark ökning i inhemsk efterfrågan, som till viss del var ett resultat av en hög kredittillväxt. Exporten har dock utvecklats svagare. Det mesta tyder på att tillväxten kommer att vara fortsatt hög i brittisk ekonomi även och (se tabell 4.1). Den internationella konjunkturuppgången och ett förhållandevis svagt pund bedöms bidra till en starkare exportutveckling. Även hushållens konsumtion förväntas i stor utsträckning bidra till BNP-tillväxten, bl.a. i form av stigande bostadspriser som bidrar till att öka hushållens förmögenhet. En fortsatt expansiv penning- politik stödjer återhämtningen. har svensk ekonomi befunnit sig i en konjunkturuppgång. En svag omvärlds- utveckling har verkat dämpande på varu- exporten. Hushållens konsumtion och bostads- investeringarna har däremot vuxit i en god takt. Osäkerheten om den ekonomiska ut- vecklingen har ökat till följd av en tilltagande geopolitisk oro. Trots detta bedöms den inter- nationella konjunkturen återhämta sig . BNP-tillväxten i förväntas, enligt flera förtroendeindikatorer, öka i måttlig takt (se diagram 4.2). BNP-tillväxten för väntas bli något högre än vad som bedöms vara ekonomins potentiella tillväxttakt. Därmed stiger resurs- utnyttjandet i svensk ekonomi (se tabell 4.2). som den internationella konjunk- turuppgången förväntas fortsätta 2015 bedöms den inhemska konsumtionsutvecklingen bli starkare än 2014. BNP-tillväxten blir till följd av detta högre 2015 än 2014. Resursutnyttjandet stiger, men det finns fortfarande gott om lediga resurser i ekonomin (se tabell 4.2). Diagram 4.2 Förtroendeindikatorer 2007–2014 Anm.: Säsongrensade månadsvärden. Serierna är normaliserade så att medelvärdet är 0 och standardavvikelsen är 1. 3-månaders glidande medelvärde. Källor: och . Procentuell förändring om annat ej anges -0,1 -0,5 -0,8 -0,7 -0,1 -3,0 -2,1 -3,0 -2,2 -1,2 Anm.: Fasta priser, referensår 2013. 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. Potentiell BNP är den nivå på produktionen som skulle uppnås vid normalt resursutnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital. 3BNP-gapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Högre hushållskonsumtion viktig för återhämtningen Hushållens konsumtion har vuxit i en god takt . Jämfört med tidigare konjunkturåterhämtningar väntas hushållens konsumtion utgöra en större andel av BNP- tillväxten . Regeringen bedömer att hushållens konsumtion ökar med 2014 och 2015 (se tabell 4.2). Prognosen stöds av att hushållens förtroende för den ekonomiska utvecklingen ligger över historiskt genomsnitt (se diagram 4.3). Hushållens disponibla inkomster har ut- vecklats starkt . Därtill har hushållens förmögenhetsutveckling varit gynnsam till följd av en stark börsutveckling och stigande bostadspriser. Penningpolitiken förväntas vara fortsatt expansiv och skapar genom låga räntor ett stort konsumtionsutrymme för hushållen. Diagram 4.3 Förtroendeindikator för hushållen -0,5 -1,0 -1,5 -2,0 -2,5 -3,0 Anm.: Säsongrensade månadsvärden. Serien är normaliserad så att medelvärdet är 0 och standardavvikelsen är 1. Trots att hushållens konsumtion stiger snabbt 2014 fortsätter sparandet att ligga på en hög nivå. Det möjliggör, tillsammans med en fortsatt stigande sysselsättning, en stark konsumtions- tillväxt även 2015. Hushållens konsumtion bedöms därmed lämna ett stort bidrag till BNP- tillväxten 2014–2015 (se diagram 4.4). Diagram 4.4 BNP-tillväxt och bidrag till BNP-tillväxt Procentuell förändring respektive procentenheter Anm.: Procentuell förändring för BNP, procentenheter för övriga komponenter . Källor: och egna beräkningar. Investeringarna växer 2014 och 2015 Efter ett svagt 2013, då företagen var försiktiga och avvaktade med sina investeringar, förväntas de totala investeringarna öka . Investeringarnas bidrag till BNP-tillväxten bedöms bli klart positivt både 2014 och 2015 (se diagram 4.4). Bostadsinvesteringarna förväntas stiga kraftigt . Statistik över antalet påbörjade bostäder stödjer bilden av en snabb tillväxt i bostads- investeringarna . Även andra indikatorer, såsom konfidensindikator för byggsektorn, tyder på att bostadsinvesteringarna kommer att utvecklas starkt 2014 efter de senaste årens svaga utveckling. Bostadsbyggandet bedöms öka även , men i en lägre takt än 2014. Däremot förväntas investeringarna inom industrin utvecklas förhållandevis svagt 2014. När exporten successivt utvecklas starkare 2015, i takt med att omvärldsekonomin växer något snabbare, förväntas dock även industrins och andra varuproducerande branschers investerings- behov att tillta. Fortsatt ökning av offentlig konsumtion Den offentliga konsumtionen bidrog i relativt stor utsträckning till BNP-tillväxten 2013 (se diagram 4.4). Till viss del berodde det på en stark utveckling av den statliga konsumtionen. En viktig förklaring till detta var att utgifterna för bl.a. arbetsmarknadspolitiska program och Den statliga konsumtionen för- väntas växa långsammare 2014 och öknings- takten i den offentliga konsumtionen som helhet minskar. Kommunsektorns konsumtion bedöms däremot fortsätta öka i en god takt. Kommunerna möter stora demo- grafiska förändringar. Bland annat ökar antalet barn i förskole- och grundskoleålder, vilket bidrar till en högre konsumtion och ökad sysselsättning i den kommunalt finansierade verksamheten. Antalet personer i gymnasieålder blir dock färre. Kommunerna kan därför till viss del flytta resurser från gymnasie- skolan till för- och . Regeringens satsningar på framför allt skolan bidrar tillsammans med ökade utgifter för flyktingmottagande till en stigande konsumtion 2015. Dessutom medför konjunk- turåterhämtningen att det kommunala skatte- underlaget ökar. Kommuner och landsting kan därmed öka konsumtionen och de arbetade timmarna i verksamheterna, som sektorn som helhet förbättrar sitt resultat. Den statliga konsumtionen bedöms öka svagt 2015. Långsam återhämtning i exporten Den svenska exporten minskade 2013. har tillväxten varit låg, bl.a. till följd av en svag varuexport. En starkt bidragande orsak till detta är den svaga investeringsutvecklingen i omvärlden, i synner- het i euroområdet som är mottagare av av den svenska exporten. och väntas stigande aktivitet i omvärlden lägga en grund för ökad tillväxt i den internationella handeln. I takt med att företagens tillförsikt stiger i omvärlden bedöms den internationella investeringscykeln ta fart, vilket bör gynna de svenska exportföretagen. Svensk exporttillväxt väntas därmed öka 2014 och 2015. Importen ökade under inledningen av 2014 i hög takt. Den starka utvecklingen av den inhemska efterfrågan, i synnerhet den relativt höga tillväxten i hushållens konsumtion, har bidragit till importtillväxten . Importutvecklingen förväntas bli fortsatt stark även som en följd av en allmän efterfrågeuppgång i svensk ekonomi. En fortsatt stark utveckling av hushållens konsumtion, och en stigande varuexport som har ett högt importinnehåll, väntas bidra till att importtillväxten blir fortsatt hög även 2015 (se tabell 4.2). Tjänsteproduktionen fortsätter växa starkare än varuproduktionen 2014 Produktionen av tjänster står för drygt två tredjedelar av näringslivets produktion och har drivit produktionstillväxten. Detta beror till stor del på att hushållens konsumtion av inhemska tjänster har varit hög. Varuproduktionen har däremot utvecklats svagt och minskade 2013 (se tabell 4.3).72 har förtroendeindikatorerna för de privata tjänstenäringarna gradvis fallit tillbaka. Tjänstenäringarna verkar därmed uppleva en viss avmattning i efterfrågan, men den försvagning i tjänsteproduktionen som indikatorerna pekar på bedöms vara tillfällig. Sammantaget förväntas tjänsteproduktionen växa i en förhållandevis hög takt 2014 och 2015 (se tabell 4.3). Tabell 4.3 Näringslivets produktion Procentuell förändring om annat ej anges -0,6 -0,8 -0,3 1 Finans- och fastighetstjänstebranscherna. Anm.: Fasta priser, referensår 2013. Med produktion avses förädlingsvärde, dvs. bruttoproduktion minus insatsförbrukning. Källor: och egna beräkningar. Varuproduktionen har vuxit och utvecklats i linje med sitt genomsnitt . Bland de varu- producerande branscherna är det framför allt byggsektorn som har utvecklats väl, medan tillverkningsindustrin har haft en svagare 72 Se även fördjupningsrutan Sysselsättningen - ett branschperspektiv i ekonomiska vårproposition (prop. 2013/14:100). Bland förtroendeindikatorerna för tillverkningsindustrin är det främst export- orderingången och produktionsplanerna som ligger på höga nivåer. Företagens bedömning av exportorderingången har stigit sedan slutet på 2013, vilket bör ge avtryck i en högre export- och produktionstillväxt under den resterande delen av 2014. Efterfrågan på insats- och investeringsvaror bedöms öka i de länder som är stora mottagare av svensk export, i takt med att konjunktur- uppgången får fäste. Svensk industriproduktion, som traditionellt sett har ett stort inslag av dessa varor, gynnas därmed . Efterfrågan från svensk exportmarknad för- väntas tillta 2015, vilket bidrar till att industriproduktionen växer i en relativt hög takt. Konfidensindikatorerna för byggproduktion- en har sammantaget stärkts . Detta bedöms, i kombination med ökande bostadsinvesteringar 2014 och 2015, leda till att byggproduktionen ökar i god takt (se tabell 4.3). Den utdragna lågkonjunkturen har medfört att efterfrågan på arbetskraft varit dämpad. Även om sysselsättningen ökat har även arbetskraften vuxit starkt. Sammantaget innebär det att arbetslösheten har legat kvar på en hög nivå, kring (se tabell 4.4). Även långtidsarbetslösheten har ökat och ligger kvar på en hög nivå. Sysselsättningen växte relativt starkt (se diagram 4.5). Då var det främst tjänstebranscherna och de offentliga myndig- heterna som bidrog till utvecklingen. Även har antalet sysselsatta ökat. De framåtblickande indikatorerna på arbetskraftsefterfrågan tyder på att syssel- sättningen kommer att fortsätta öka (se diagram 4.6). Antalet nyanmälda lediga platser ökade starkt och antalet varsel är på en låg nivå. Anställningsplanerna i näringslivet är enligt konjunkturbarometer positiva, vilket innebär att det är fler företag som planerar att anställa än som planerar att dra ned på sin personalstyrka. sysselsättningen öka i en högre takt 2014 än 2013. Utfall , prognos Procentuell förändring om annat ej anges. Diagram 4.5 Sysselsatta och sysselsättningsgrad 1991– Nivå, tusental om annat ej anges Sysselsatta (vänster skala) Sysselsättningsgrad (höger skala) -0,7 -0,1 -2,0 -2,3 -1,8 -0,9 Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Länkad data från Statistiska centralbyrån (2001–2005) och (1990–2000). Källor: , och egna beräkningar. produktionen förväntas öka i en högre takt 2015 Detta innebär att företagen får ett inom de varuproducerande branscherna bedöms Anm.: BNP, produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid avser kalender - Sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser åldersgruppen 15–enligt populationen i arbetskraftsundersökningarna (). negativt (se tabell 4.5). produktivitet, arbetade timmar, medelarbetstid och potentiell sysselsättning finns inte uppdelat på kön. Prognos fördelat på kvinnor och män görs ej. 1 BNP till marknadspris, fasta priser. Nivå avser miljarder kronor.