prop · H103161 · 2014-03-12 00:00:00 — Regeringen anser därför att uttrycket databas är lämpligt som en benämning på den samling av uppgifter som är föremål för det här särskilda uppgiftsutbytet mellan myndigheterna. Omfattningen av uppgiftsutbytet begränsas genom reglering av databasens ändamål och innehåll samt myndigheternas åtkomst till uppgifterna i databasen, se avsnitt 10–13. Regeringens förslag: Den gemensamma databasen ska få användas – verksamhet för att främja ett säkert och effektivt – verksamhet för tillsyn över finansiella mark- nader och företag, samt verksamhet för framställning av statistik. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna yttrar sig särskilt över utredningens förslag i denna del. Skälen för regeringens förslag: Databasen ska i första hand användas för och övervakning och tillsyn. ramen för deras övervakning och tillsyn har myndigheterna behov av att Prop. 2013/14:161 kunna göra olika sammanställningar och analyser av de insamlade De uppgifter som och samlar in för övervakning och tillsyn används även för renodlade statistikändamål hos de båda myndigheterna och hos SCB. Uppgifterna i databasen ska därför även få användas för att tillgodose , och behov av uppgifter för att producera statistik. Regeringens förslag: Databasen ska få innehålla uppgifter som har samlats in med stöd av vissa särskilt angivna bestämmelser i lagar och EU-förordningar om skyldighet att lämna uppgifter till och för övervakning och tillsyn, dock endast sådana uppgifter som samlats in med stöd av föreskrifter om periodisk Databasen ska inte få innehålla personuppgifter. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna är positiva till eller har inga invändningar mot utredningens förslag. det är viktigt att uppgifter som inhämtats för statistikändamål och personuppgifter inte får finnas i databasen. SCB tar även upp frågan om och registrering av sökfrågor i anser att det bör regleras vilka uppgifter som får ingå i databasen och att inga personuppgifter bör ingå i databasen. Några remissinstanser är delvis kritiska till förslaget. framhåller att den föreslagna begränsningen att den gemensamma databasen inte får innehålla personuppgifter är olycklig ur synvinkel och försvårar avsevärt den fördjupade analys av hushållens och företagens tillgångar och skulder som anser behövs. krisförebyggande arbetet har ett stort behov av att kunna analysera vilka risker en hög skuldsättning hos hushåll och företag medför för det finansiella systemet. Att kunna lagra detaljerade uppgifter till grund för denna analys i den föreslagna databasen skulle i hög grad underlätta detta arbete. påpekar att utöver de uppgifter som samlas in med stöd av olika existerande regler om skyldighet att lämna uppgifter till rapporterar företag som står under myndighetens tillsyn även andra uppgifter. Det kan vara effektivt om Finansinspek- tionen får föra in även dessa uppgifter i den gemensamma databasen. stödjer även det initiativ som lagts fram av om att i den gemensamma databasen inkludera även instämmer i utredningens slutsats att personuppgifter inte bör få behandlas i databasen. 2013/14:161 personuppgifter i inrapporteringen till tillsynsmyndigheterna. Ett exempel är rapporteringen av stora exponeringar där det förekommer att enskilda personer med stora engagemang tas upp med personuppgifter. Om insamlingen av en sådan rapport tas över av SCB kommer det uppstå en problematik kring personuppgifter i databasen och det behöver utredas hur det ska lösas. motsätter sig kraftfullt att det sker insamling och lagring av personuppgifter i en central databas som går längre och är av större omfattning än i dagens inrapportering. Skälen för regeringens förslag Inga uppgifter som samlats in för renodlade statistikändamål Uppgifterna i databasen ska i första hand användas för och övervakning och tillsyn, men även för framställning av statistik hos de båda myndigheterna och hos SCB, se avsnitt 10. En utgångspunkt bör dock vara att uppgifter insamlade enbart för framställning av statistik inte ska få användas för övervakning eller tillsyn. Uppgifter insamlade enbart för statistik förekommer framför allt hos SCB men kan även förekomma hos och . SCB och samlar in uppgifter renodlade statistikändamål med stöd av bestämmelser i lagen om den officiella statistiken (7 och 8 §§) och förordningen om den officiella statistiken (5–5 d §§). Även samlar in uppgifter enbart för statistik med stöd av riksbankslagens bestämmelse om skyldighet att lämna uppgifter som behövs för betalningsbalansstatistik och för statistik över utlandsställningen (6 kap. 9 § tredje stycket). För att förhindra att uppgifter insamlade enbart för statistik kommer till användning för övervakning eller tillsyn bör uppgifter insamlade med stöd av de nu nämnda bestämmelserna inte få lagras i den gemensamma databasen. Uppgifter som samlats in för övervakning och tillsyn Bestämmelser om skyldighet för olika aktörer att lämna uppgifter till och för deras övervakning och tillsyn finns i 6 kap. 9 § första och andra styckena riksbankslagen och i de olika lagarna för finansiella marknader och företag, se avsnitt 6.2.1 och 6.2.3. Uppgifter som har samlats in med stöd av dessa bestämmelser bör naturligtvis få lagras i databasen. Bestämmelser om skyldighet att lämna uppgifter till finns även i EU:s kapitaltäckningsförordning, se avsnitt 6.6.2. En första avgränsning av databasens innehåll bör vara att endast uppgifter som har samlats in med stöd av de nu nämnda bestämmelserna får behandlas i databasen. och stöder sig dock på dessa bestämmelser om uppgiftsskyldighet såväl när de med bestämda tidsintervall begär in uppgifter som läggs till grund för övergripande analyser av olika delar av det finansiella systemet som när de begär in uppgifter för en mer fördjupad granskning av ett enskilt företag. Det vore olämpligt att i den här databasen ta in de uppgifter som och begär in för sådana granskningar av enskilda företag. En snävare avgränsning bör därför göras som innebär att endast sådana uppgifter som ingår i och program för periodisk rapportering ska få lagras i den gemensamma databasen. Sådan uppgiftsskyldighet anges i föreskrifter som respektive beslutar, se avsnitt 6.2.2 och 6.2.4. Att databasen endast innehåller uppgifter som har samlats in för övervakning och tillsyn hindrar inte att dessa uppgifter används även för framställning av statistik – eftersom statistikframställning är ett tillåtet ändamål med uppgiftsbehandlingen, se avsnitt 10. För framställningen av statistik använder exempelvis uppgifter som samlats in från finansinstitut m.fl. med stöd av riksbankslagens bestämmelser om skyldighet att lämna uppgifter som behövs för övervakningen av den finansiella stabiliteten (6 kap. 9 § första och andra styckena). För framställningen av statistiken på finansmarknadsområdet är det ibland nödvändigt att kombinera uppgifter som och samlar in för sin övervakning och tillsyn med uppgifter som är insamlade enbart för statistikändamål. Eftersom de senare uppgifterna inte får behandlas i databasen, får den som framställer statistiken i stället ta ut uppgifter ur databasen och göra den bearbetning som är nödvändig utanför den. Den uppgiftsinsamling som ingår i SCB:s nuvarande samarbete med och innefattar inte några personuppgifter. De bestämmelser i riksbankslagen och i de olika lagarna om finansiella marknader och företag som anger skyldigheten att lämna uppgifter till och utesluter inte att de båda myndigheterna begär att få in även personuppgifter. I sina bolåneundersökningar samlar in detaljerade uppgifter om bankernas bolånekunder. påpekar även att det förekommer personuppgifter i rapporteringen av stora exponeringar till . Både bolåneundersökningarna och rapporteringen av stora exponeringar handhas av själv. och anser att den gemensamma databasen även ska få användas för behandling av personuppgifter. framhåller att det krisförebyggande arbetet skulle underlättas om detaljerade uppgifter till grund för en fördjupad analys av hushållens skuldsättning kunde lagras i den gemensamma databasen. SCB och motsätter sig att personuppgifter behandlas i den gemensamma databasen. framför liknande synpunkter. Regeringen ser inte någon anledning att utvidga SCB:s, och samverkan kring insamling av finansiell information för övervakning och tillsyn till att omfatta även personuppgifter. För att undvika att sådana uppgifter behandlas i databasen bör en särskild bestämmelse som förbjuder det införas. 2013/14:161 Registrering av sökfrågor SCB tar upp frågan om och registrering av sökfrågor. Den frågan berör dels frågan om vilka uppgifter som får behandlas i databasen, dels frågan om vem som får registrera uppgifter i databasen. Uppgifter om sökfrågor hör till databasens s.k. metadata, dvs. data om de data som databasen innehåller. Registrering av en uppgift om vilken användare som gjort en viss sökning i databasen skulle kunna strida mot den föreslagna regleringen av vilka uppgifter som får behandlas i databasen. Denna reglering tar emellertid inte sikte på metadata. På likande sätt förhåller det sig med de motsvarande bestämmelser som finns i den långa raden av lagar om behandling av personuppgifter i andra databaser. Den föreslagna regleringen av databasens innehåll anger inte heller vem som får registrera uppgifter i databasen. Härav följer att det är den myndighet som förvarar databasen, i det här fallet SCB, som avgör i vilken utsträckning någon annan myndighet ska få registrera sökfrågor i databasen. Det är enligt regeringens mening en god ordning. 12 Sekretess för uppgifterna i databasen Regeringens förslag: Uppgifterna i databasen ska omfattas av sekretess motsvarande den som gäller när uppgifterna förekommer i eller verksamhet (tillsynssekretess). Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser är positiva till eller har inga invändningar mot utredningens förslag. instämmer i utredningens förslag om vikten av sekretess för de inrapporterade uppgifterna och att det fastslås i offentlighets- och sekretesslagen. Sekretessfrågan är viktig, men kan förhindra eller försvåra rationalisering av den förekommande dubbelrapporteringen och bör därför tas med i bedömningen av nyttan med att SCB tar över insamlingen av uppgifter. Skälen för regeringens förslag: I databasen kommer uppgifter som har samlats in för övervakning och tillsyn att lagras. När sådana uppgifter förekommer i övervakningsverksamhet eller tillsynsverksamhet omfattas de av tillsynssekretessen i 30 kap. 4 § OSL, se avsnitt 6.4.3. Eftersom syftet med databasen är att den ska användas i och tillsyns- och övervakningsverksamhet kan den inte anses röra statistikverksamhet, se avsnitt 6.4.2. Det får också förutsättas att verksamheten med databasen kommer att organisatoriskt hållas åtskild från SCB:s övriga verksamhet. Det blir alltså fråga om en självständig verksamhetsgren hos SCB, se avsnitt 6.4.1. Detta medför att uppgifterna i databasen inte kommer att omfattas av den statistiksekretess som enligt 24 kap. 8 § OSL gäller i SCB:s övriga verksamhet. Tillsynssekretessen i 30 kap. 4 § OSL skulle inte heller bli tillämplig Prop. 2013/14:161 på en sådan verksamhet eftersom SCB inte utövar tillsyn. uppgifterna inte ska förlora det sekretesskydd de skulle ha haft om och själva hade samlat in uppgifterna bör det införas en särskild sekretessreglering för uppgifterna i databasen. Denna bör vara utformad på samma sätt som tillsynssekretessen, dvs. med ett rakt skaderekvisit för uppgifter om dem som övervakningen och tillsynen avser samt absolut sekretess för tredjemansuppgifter. På samma sätt som när det gäller tillsynssekretessen bör en begränsning i meddelarfriheten gälla för tredjemansuppgifter. Att arbetet med databasen hålls organisatoriskt åtskilt från SCB:s övriga verksamhet medför att uppgifter i den verksamhet som omfattas av statistiksekretess inte kan lämnas ut till den organisatoriska del inom SCB där arbetet med databasen sker, se avsnitt 6.4.1 och 6.4.2. Med anledning av vad anför om sekretessens inverkan på arbetet för att minska den dubbelrapportering som förekommer bör påpekas att regeringen föreslår en särskild sekretessbrytande bestämmelse, se avsnitt 13. Regeringens förslag om sekretess för uppgifterna i databasen kommer därför inte att innebära något hinder för utlämnande av uppgifter till och för deras övervakning och tillsyn. Den föreslagna sekretessregleringen får i stället betydelse främst vid prövningen av frågor om utlämnande till andra myndigheter och till enskilda. 13Riksbankens och tillgång till uppgifterna i databasen Regeringens förslag: Sekretessen ska inte hindra att uppgifter lämnas till –verksamhet för att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende, –verksamhet för tillsyn över finansiella marknader och företag, eller –, eller verksamheter för framställning av statistik. och ska i dessa verksamheter ha direktåtkomst till uppgifterna i databasen. Utredningens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens. skillnad från regeringen föreslår utredningen dock inte någon särskild Remissinstanserna: Nästan samtliga remissinstanser är positiva till eller har inga invändningar mot utredningens förslag. anser att även den blivande rekonstruktionsmyndig- heten bör ha direktåtkomst till den föreslagna databasen. Skälen för regeringens förslag: SCB kommer att ha tillgång till uppgifterna i databasen eftersom den kommer att förvaras hos den Det är dock angeläget att även och på ett enkelt sätt kan få tillgång till alla de insamlade Regeringen föreslår i avsnitt 12 att uppgifterna i databasen ska omfattas av en ny sekretessregel. Sekretessen kommer att gälla även i förhållande till och . verksamhet med databasen kommer att hållas organisatoriskt åtskild från myndighetens övriga verksamhet kommer sekretessen för uppgifterna i databasen även att gälla i förhållande till SCB:s statistikverksamhet. Uppgifterna i databasen ska i första hand användas för och övervakning och tillsyn. sekretess för uppgifterna i databasen behöver därför kompletteras med en sekretessbrytande bestämmelse som gör att uppgifterna får lämnas ut till de verksamhetsgrenar inom och som arbetar med övervakning och tillsyn. Uppgifterna i databasen ska även användas för framställning av Den sekretessbrytande bestämmelsen bör därför utformas så att utlämnande även kan ske till de olika statistikverksamheterna hos En av utgångspunkterna för den nya ordning som innebär att och ska få anlita SCB för insamling av uppgifter för övervakning och tillsyn är att och Finans- inspektionen på ett enkelt sätt ska få tillgång till de insamlade För att uppnå detta är det inte tillräckligt att och kan få uppgifterna utlämnade till sig. myndigheterna behöver även ha direktåtkomst till databasen. föreslår därför att det förutom en sekretessbrytande bestämmelse införs en bestämmelse om direktåtkomst. Utredningens lagförslag innehåller bestämmelser om direktåtkomst för Bestämmelserna är utformade som Det medför enligt 10 kap. 28 § OSL att sekre- tessen bryts, se avsnitt 6.4.5. Regeringen anser emellertid att föreskrifter om sekretessgenombrott och föreskrifter om på vilket sätt uppgifter ska lämnas ut, exempelvis genom direktåtkomst, bör ges i olika bestäm- Till skillnad från utredningen föreslår regeringen därför att det utöver bestämmelserna om direktåtkomst införs en särskild sekretess- brytande bestämmelse i OSL. I samband med att dataförbindelser upprättas mellan SCB och respektive som innebär att och får tillgång till uppgifter i databasen genom direktåtkomst behöver olika frågor om informationssäkerhet övervägas. Det är därvid nödvändigt att myndigheterna upprättar rutiner som beskriver hur myndigheterna ska samverka för att uppgiftsutbytet ska kunna ske på ett både effektivt och säkert sätt. emellertid att det inte är nödvändigt att införa en särskild reglering av de här frågorna. Europeiska kommissionen har lagt fram ett förslag till direktiv om inrättande av en ram för återhämtning och rekonstruktion av kreditinstitut och värdepappersföretag (KOM(2012) 280 slutlig). behandlats av rådet och förhandlas med Europa- anser att den rekonstruktionsmyndighet som nämns i direktivet bör ha direktåtkomst till databasen. 2013/14:161 direktivet ännu inte är beslutat och någon rekonstruktionsmyndighet ännu inte har inrättats anser regeringen emellertid att det är för tidigt att ta ställning till frågan om i vilken utsträckning och på vilket sätt en sådan myndighet bör få tillgång uppgifter i databasen. 14Behörig myndighet inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn Regeringens bedömning: verksamhet med insamling av uppgifter åt är inte av sådan karaktär att ska utses till en behörig myndighet inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn. Utredningen behandlar inte frågan. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna yttrar sig i den här Skälen för regeringens bedömning: Enligt de olika sektorsdirektiven som reglerar det europeiska systemet för finansiell tillsyn ska varje medlemsstat utse en eller flera behöriga myndigheter och underrätta de europeiska tillsynsmyndigheterna om hur ansvaret mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaten har fördelats, se avsnitt 6.7.2. staternas behöriga myndigheter ska enligt de olika direktiven ansvara för tillsyn i olika avseenden. De behöriga myndigheterna ska ges alla tillsyns- och utredningsbefogenheter som de behöver för att utföra sina Dessa befogenheter kan utövas på olika sätt. kan utövas direkt av den behöriga myndigheten eller i samarbete med Befogenheterna kan även utövas genom delegering, men på eget ansvar, eller genom ansökan hos rättsliga myndigheter. Befogenheterna utgörs av olika kontroll- och tvångsåtgärder. I är behörig myndighet. redovisas i avsnitt 8–13 syftar till att möjliggöra för SCB att biträda med insamling av uppgifter. ringen anledning att överväga frågan om även SCB ska utses till behörig myndighet vid sidan om . Den nya ordningen innebär att SCB får till uppgift att ta emot uppgifter som de finansiella företagen är skyldiga att lämna och att hålla uppgifterna tillgängliga för . SCB får dock inte något ansvar för tillsynen. Inte heller får SCB några befogenheter i förhållande Det kommer även fortsättningsvis att vara Finans- inspektionen som meddelar föreskrifter om olika företags uppgifts- skyldighet och som beslutar om förseningsavgift för det fall ett företag inte lämnar uppgifter i rätt tid. Regeringens förslag medför inte i något avseende någon inskränkning av befogenheter. nya ordningen kan mot denna bakgrund inte sägas innebära att ansvar förs över från till SCB. bedömningen att SCB inte ska utses till behörig myndighet. 2013/14:161 15 insamling av uppgifter åt Regeringens förslag: ska svara för den del av kostnader som föranleds av insamling och behandling av uppgifter åt . Den del av kostnader som föranleds av insamling och behandling av uppgifter åt ska finansieras genom de årliga avgifter som företag under tillsyn betalar (tillsynsavgifter). Utredningens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens föreslag innehåller dock inte något förslag till ändring av de lagar som reglerar skyldigheten att betala tillsynsavgifter. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna berör denna fråga särskilt. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 8–13 lämnar regeringen förslag till en rättslig reglering som syftar dels till att och ska kunna använda SCB för att samla in uppgifter för övervakning och tillsyn, dels till att uppgifterna ska kunna samlas i en särskild databas hos SCB som och får tillgång till. Enligt den överenskommelse som reglerar och samverkan i detta avseende ska ersätta SCB för SCB:s arbete med ett överenskommet belopp, se avsnitt 6.3.1. bör även i fortsättningen stå för de kostnader hos SCB som insamling och behandling av uppgifter åt ger upphov till. Den nya ordningen innebär att det kommer att bli en uppgift för SCB att biträda både och i deras övervakning och tillsyn genom att genomföra den nämnda uppgiftsinsamlingen och genom att förvara uppgifterna i den särskilda databasen. Enligt 1 kap. 1 § riksbankslagen får endast ta del i sådan verksamhet som enligt lag ankommer på . En särskild reglering i lag måste därför införas som anger att ska svara för den del av SCB:s kostnader som föranleds av insamling och behandling av uppgifter åt . samlar själv in de uppgifter som behövs för inspektionens tillsyn direkt från de företag som inspektionen har tillsyn över. Uppgiftsinsamlingen finansieras liksom tillsynsverksamheten i övrigt av de tillsynsavgifter som företagen betalar. Skyldigheten att betala tillsynsavgift framgår av de olika lagar som reglerar företagens verksamhet. Regeringen bemyndigas i de olika lagarna att meddela föreskrifter om avgifterna. Sådana föreskrifter finns i förordningen (2007:1135) om årliga avgifter för finansiering av verksamhet. Förordningen innehåller bl.a. bestämmelser om hur avgifterna ska beräknas. Insamlingen av uppgifter för tillsyn bör enligt Prop. 2013/14:161 regeringens mening finansieras genom tillsynsavgifter även när den utförs av SCB. Uppgiftsinsamlingen och förvaringen av de insamlade uppgifterna kommer att bli en del av SCB:s verksamhet. Regeringens lagförslag innefattar därför att de bestämmelser som anger att olika typer av företag ska betala avgifter för verksamhet ska ändras så att det framgår att avgifterna även får användas för SCB:s verksamhet med att biträda i dess tillsyn. Regeringen avser att senare ändra förordningen om årliga avgifter för finansiering av verksamhet så att SCB:s kostnader kan beaktas vid beräkningen av tillsynsavgifterna. Insamling av uppgifter för betalningsbalansstatistik med stöd av Regeringens förslag: ska få meddela föreskrifter om att uppgifter för betalningsbalansstatistik och statistik över utlandsställningen ska lämnas till i stället för Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Enligt utredningens förslag ska dock få meddela föreskrifter först efter överenskommelse med SCB. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna yttrar sig särskilt över Skälen för regeringens förslag: I 6 kap. 9 § tredje stycket riksbanks- lagen finns bestämmelser om skyldighet att lämna uppgifter för Riks- bankens betalningsbalansstatistik och statistik över utlandsställningen, ofta enbart benämnd betalningsbalansstatistiken. ur statistiken är ett viktigt underlag för ställningstaganden i anlitar SCB för att samla in uppgifterna, framställa statistiken och publicera den. Uppgifterna får dock inte behandlas i den databas som regleras i den föreslagna lagen om databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. tillgång till de insamlade uppgifterna genom sin direktåtkomst till den I den mån utöver den statistik som framställs av de insamlade uppgifterna även har behov av de insamlade uppgifterna i sig, kan SCB endast lämnas ut dem efter en sedvanlig sekretessprövning. Eftersom uppgifterna inte behandlas i databasen för övervakning och av tillsyn över finansmarknaderna omfattas uppgifterna inte av den särskilda sekretessbestämmelsen för den databasen. I stället ska bestämmelsen om statistiksekretess i 24 kap. 8 § OSL tillämpas. Det får till följd att uppgif- terna vanligen torde kunna lämnas ut till en särskild statistikverksamhet hos , men inte till annan verksamhet hos . 2013/14:161 I 6 kap. 9 § fjärde stycket riksbankslagen bemyndigas att meddela förskrifter om uppgiftsskyldighet avseende bl.a. betalningsbalansstatistiken. Det bemyndigandet kan dock inte anses innefatta en rätt för att meddela föreskrifter om att uppgifterna ska lämnas till SCB, som är en myndighet under regeringen. Regeringen föreslår därför att särskilt bemyndigas att meddela sådana föreskrifter. Det är inte en obligatorisk uppgift för SCB att biträda med insamling av uppgifter för betalningsbalansstatistiken. SCB kan däremot göra det inom ramen för sin uppdragsverksamhet.