prop · H2031d7 · 2014-10-23 00:00:00 — Det svenska personalbidraget som till största delen sekunderades från uppgick till knappt 30 personer, motsvarande av den totala personalstyrkan. har deltagit i EU:s insats EUBAM /, som stödjer utvecklingen av och gränshantering och syftar till att minska spänningar i förhållande till Transnistrien och . Den svenska personalen har bidragit till positiva resultat för den moldaviska kriminal- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 avdelningen och migrationsbyrån genom att ha stött myndigheterna till att självmant vilja driva och förstå sina utvecklingsbehov samt genom att ha utvecklat myndighetsöverskridande samarbete på området. Dessa resultat kommer också till del då migrationsbyrån i genom sin nya förmåga kan samarbeta med gränspolisen i . personalbidrag utgjordes av fyra personer, varav två poliser, en tulltjänsteman och en rådgivare från FBA. har svensk personal tjänstgjort vid fältmissioner i och . Den svenska personalen har bidragit till arbete med frågor som rör mänskliga rättigheter, jämställdhet, polisreformer, konfliktförebyggande och motverkande av transnationella hot. Vid slutet av året uppgick antalet utsända svenskar till fem personer. och är fortsatt en viktig region för svenska krishanteringsbidrag. Totalt deltog med cirka 25 personer i insatser i och . deltog i FN:s övervakningsmission i (), som har till uppgift att övervaka vapenstillestånden mellan och resp. samt fredsavtalen mellan och resp. . Det svenska kontinuerliga personalstödet har bidragit till den förtroendeskapande roll som insatsen har i regionen. Konflikten i har kraftigt begränsat insatsens möjligheter att verka där. tjänstgjorde upp till åtta svenska officerare i insatsen. bidrog med flygtransportstöd (TP 84 ) till FN- och OPCW-insatsen för förstörelse av kemiska vapen och produktionskapacitet för sådana vapen. har också bidragit till FN:s undersökningsarbete, som genomfört analys och transport av prover samt med finansierat . bidrar med en stabsofficer i den gemensamma nordiska insatsen till FN/OPCW-insatsen. Genom sin närvaro bidrar den civila observatörsstyrkan (elva personer ) på (Presence in , TIPH) till stabilitet och ökad säkerhet för palestinier i . Det svenska stödet har bidragit till ökad kapacitet och förmåga hos TIPH att fullgöra uppdraget. EUPOL COPPS bidrar till att utveckla den palestinska polisens, och rättsväsendets, förmåga till stöd för en tvåstatslösning. Den svenska kontingenten har bidragit till att ställa om insatsen från utbildnings- och utrustningsarbetet till mer strategiskt och strukturerat utvecklingssamarbete. På svenskt initiativ har insatsen arbetat för att förmå den palestinska polisen att integrera genderperspektivet i sitt arbete, vilket har lett till en genderintegreringspolicy och första gender-enhet har skapats. Dessutom har antalet antagna kvinnor till den grundläggande polisutbildningen ökat från . deltog med fem personer, varav en åklagare. Till organisationen (Multinational Forces and ), som övervakar genomförandet av fredsavtalet mellan och , bidrog bidrog med till MFO:s Civilian Unit (COU). COU har en central roll inom MFO:s mandat då den syftar till att skapa förtroende mellan avtalsparterna och samt ge ömsesidig respekt för avtalets säkerhetsarrangemang. För att stödja uppbyggnad av en fungerande gränshantering har EU upprättat en civil insats, EUBAM . har under insatsens uppbyggnadsfas bidragit med enstaka personalbidrag. Med anledning av säkerhetsläget i landet har uppbyggnadsfasen tagit och gjort att insatsen dragits ner till minimibemanning baserad i . Svensk personal i den internationella kommissionen mot straffrihet i (Comision Internacional Contra la Impunidad en , CICIG), har bidragit till att högt uppsatta individer i statsförvaltningen och i den grova organiserade brottsligheten har kunnat åtalas och dömas för grova brott. Enligt CICIG:s egna beräkningar har straffriheten i landet minskat sedan missionen etablerades 2006. Utöver det omfattande stöd som ges till kommissionen från Sidas anslag, deltog med två poliser i missionen . Svensk polis avslutade sitt deltagande i FN:s mission på (MINUSTAH). har fortsatt sitt mångåriga engagemang i FN:s övervakningsinsats på gränsen mellan och (). Insatsen är viktig för att visa internationell närvaro i ett område med hög militär spänning, där brott mot vapenvilan ofta förekommer. deltog med fem officerare. deltog också vid gränsinsatsen (NNSC) som övervakar stilleståndsavtalet på Koreahalvön. NNSC har verkat sedan slut och har löpande bidragit till att minska spänningar i regionen. Annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Utöver krishanteringen använder sig också av andra freds- och säkerhetsfrämjande instrument. Ett av de viktigaste instrumenten är EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. bidrar även till bland annat politik- och idéutveckling, samt stöd till organisationer och institutioner som är verksamma inom det freds- och säkerhetsfrämjande området. har fortsatt sitt engagemang inom FN och ger ett mångsidigt stöd till FN:s olika organ och verksamhet inom freds- och säkerhetsfrämjande. har fortsatt att ge bidrag till FN:s politiska avdelning, dess medlingskontor och FN:s utbildningsverksamhet. har även verkat för en förstärkning av FN:s fredsbevarande och konfliktförebyggande verksamhet genom att stödja doktrinutveckling och fortsatta reformer av . har innehaft ordförandeskapet för FN:s fredsbyggandekommissions landkonfiguration för och är även medlem i kommissionens organisatoriska kommitté. Ordförandeskapet har syftat till att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 bistå i dess återuppbyggnadsarbete, samt till att bidra till att utveckla FN-systemets förmåga att stödja konfliktdrabbade staters återhämtning. inleddes tillsammans med ett pilotsamarbete med , som syftar till att på landnivå genomföra New , ett nytt sätt att arbeta i sviktande stater med fokus på att länka samman politik, bistånd och ekonomiska aspekter. Arbetet har gått framåt , bl.a. med diskussioner om indikatorer för att mäta utvecklingen. För att skapa effektivitet och internationell samsyn kring FN:s fredsfrämjande insatser har genom haft en ledande roll i for the Challenges of Peace Operations, bland annat genom forskning och kapacitetsbyggande inom det freds- och säkerhetsfrämjande området. har även bidragit till organisationer och institutioner som verkar inom konfliktlösning, försoning och medling och till reformer av säkerhetssektorer och kapacitetsutbyggande i bl.a. , , , samt till stöd för somaliska regeringsstyrkor. har arbetat för att stärka genomförandet av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet genom aktivt deltagande inom ett antal internationella forum såsom EU, FN, Nato och särskilt genom aktivt agerande i samband med att mandat för dessa organs krishanteringsinsatser fastställs. har även de sex myndigheter (, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , Sida, Försvarsmakten och Kriminalvården) som rapporterar i enlighet med den nationella handlingsplanens indikatorer genomfört verksamhet som på olika sätt bidrar till genomförandet av resolution . inledde regeringen ett arbete med att utvärdera och revidera den nationella handlingsplanen, med syftet att en ny handlingsplan ska träda i kraft . I syfte att bidra till ett mer visionärt och strategiskt EU tog , tillsammans med , och , initiativ till en europeisk global strategi. gav den höga representanten i uppgift att analysera omvärldsförändringar och i samråd med medlemstaterna identifiera utmaningar och möjligheter för EU. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 inrättade med åtta andra länder det , med säte i . Institutet ska bidra till och komplettera EU:s globala arbete för fred, främst genom att självständigt bedriva medling och informell dialog samt fungera som en operativ knutpunkt för expertis över hela . Det nordiska samarbetet utgör en viktig beståndsdel i svensk säkerhetspolitik och har ytterligare fördjupats med utgångspunkt i den så kallade Stoltenbergrapporten, vars förslag i huvudsak genomförts. Inom ramen för det nordiska försvarssamarbetet Nordefco har det försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet fördjupats, bland annat genom att försvarsministrarna antog en gemensam vision för samt undertecknade ett MoU-avtal om taktiskt lufttransportsamarbete (NORTAT). I samband med president ägde ett möte rum med de nordiska regeringscheferna samt president, varvid man bland annat beslutade att inleda ett särskilt amerikanskt-nordiskt säkerhetspolitiskt dialogforum (Dialogue, USNSD) med tonvikt på konfliktförebyggande, fredsbevarande och fredsbyggande frågor huvudsakligen inom FN:s ram. Ett konstituerande möte i USNSD hölls i . De nordiska länderna har även inlett ett samarbete för att främja reformer av FN- systemets fredsbyggande arbete, samt för att vidareutveckla arbetsmetoder för utvecklingssamarbete i sviktande stater, inklusive New Deal-processen. Sanktioner har blivit ett allt viktigare komplement till andra freds- och säkerhetsfrämjande åtgärder, särskilt i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Instrumentet har fått en fortsatt stor användning . Utvecklingen har gjort att sanktionerna mot och även kunnat trappas ned medan nya sanktionsregimer tillkommit för och . Sanktioner mot har också vidtagits som följd av landets aggression mot . I förhandlingarna om kärntekniska program är möjligheten av en fortsatt avtrappning av sanktionerna en viktig del. Beträffande både och fortsätter komplexa sanktionsregimer. varit en prioriterad uppgift för att stödja en aktiv och adekvat respons på utvecklingen av sanktionsverksamheten, som rättssäkerhet och noggrannhet värnas. Frihet och säkerhet på internet och den framtida utvecklingen av internets styrning har fortsatt att öka i betydelse i FN, EU, , , och , liksom i andra internationella sammanhang såsom den stora cyberkonferens som anordnade . har även haft en stark roll i EU:s policyutveckling på området, bland annat vad avser utformningen av den europeiska cybersäkerhetsstrategin ”En öppen, säker och trygg cyberrymd”, som presenterades , liksom inom ramen för den ”Friends of Presidency”-grupp för cyberfrågor vars arbete utvecklats . har också verkat aktivt i det multilaterala arbetet, bland annat genom det gemensamma anförande med stöd av 40 länder som initierade och höll i Generalförsamlingen med anledning av FN- resolutionen om utvecklingen inom informations- och telekommunikationsområdet i en internationell säkerhetskontext (A/C.1/68/L.37). Utifrån ett brett säkerhetsbegrepp som tar fasta på respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatsprinciper, har också aktivt deltagit i arbetet i med förtroendeskapande åtgärder för att minska konfliktrisker som härrör från användandet av informations- och kommunikationsteknologi. har fortsatt att främja nuvarande rustningskontrollregimer genom att verka för ett aktivt genomförande av fördraget om observationsflygningar (Open Skies) och Wiendokumentet samt drivit på för ytterligare uppdateringar av Wiendokumentet, som omfattar årligt informationsutbyte om militära strukturer, försvarsplanering, större övningar samt verifikationsaktiviteter. FN:s globala strategi mot terrorism är grunden för det internationella samarbetet mot terrorism. Ett viktigt led i förverkligandet av åtagandena i FN-strategin är utvecklandet av nationella strategier för att möta terrorism och våldsam extremism. I den svenska strategin är förebyggande åtgärder och internationellt samarbete viktiga element. I båda dessa avseenden har agerat aktivt inom såväl FN som EU och andra fora. , där aktivt bidrog, utgjorde ett viktigt inslag i uppföljningen av implementeringen av har även med särskild uppmärksamhet deltagit i diskussionen om stöd för att höja kapaciteten inom rättssektorn i ett antal aktuella krishärdar och har bidragit till FNs insatser i utsatta länder genom UNODC och UNCTITF. är medlem av det för perioden – . Styrelseuppdraget domineras av icke-spridningsarbetet rörande , och . verifikationsuppdrag är här av central betydelse. Kemiska vapen i kom att hamna i fokus . stödde arbetet inom FN och Organisationen för förbud av kemiska vapen (OPCW) med att undersöka påstådd användning och avveckla kemiska vapenprogram, flygresurser till FN:s förfogande och kemisk analys av biomedicinska prover från vid (). stod värd för besök av OPCW:s generaldirektör i samband med att organisationen tilldelades . I rollen som artikel XIV-samordnare har tillsammans med fortsatt att verka särskilt för att främja provstoppsavtalet (CTBT) och dess ikraftträdande. har i detta syfte deltagit i ett stort antal aktiviteter och dialoger, inklusive på utrikesministernivå. har också bidragit till att frågan prioriteras i EU:s arbete. Arbetet inför översynskonferensen för ickespridningsfördraget (NPT) 2015 har fortsatt. har, tillsammans med andra länder, bidragit med arbetspapper på områdena kärnvapennedrustning, icke-spridning och fredlig användning av kärnenergi inför NPT:s förberedande kommitté 2013. har deltagit i arbetet för att ta fram en uppförandekod för aktiviteter i yttre rymden som drivs av EU/EEAS. Två öppna konsultationsmöten om rymdkoden hölls 2013. har deltagit i det multilaterala arbetet för att främja och stärka de internationella konventionerna, bland annat vid översynskonferensen för konventionen om kemiska vapen (CWC) och statspartsmötena för konventionen om biologiska och toxiska vapen 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 (BTWC), konventionen om klusterammunition (CCM) respektive (förbud mot antipersonella landminor). engagemang fortsatte även inom ramen för Globala Partnerskapet mot spridning av massförstörelsevapen till icke-statliga aktörer. har, i första hand genom EU, fortsatt verkat för att FN:s handlingsprogram liksom för att bekämpa illegal handel med små och lätta vapen (SALW) genomförs. Regeringen redovisar grunderna för den svenska exportkontrollpolitiken, arbetet och dess resultat, samt utvecklingen på området i en skrivelse till (2013/14:114 Strategisk exportkontroll - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden). Skrivelsen innehåller också en redovisning av exporten av krigsmateriel och av produkter med dubbla användningsområden. avslutades förhandlingarna om ett internationellt vapenhandelsfördrag (, ATT). antog fördraget med en bred majoritet. undertecknade fördraget , och har sedermera med godkännande av (prop. 2013/14:190, 2013/14UU8, rskr. 2013/14:313) tillträtt . trädde också förordningen (2013: 707) om kontroll av vissa skjutvapen, delar till skjutvapen och ammunition samt vissa ändringar i förordningen (1992: 1303) om krigsmateriel, i kraft. Den nya förordningen är ett komplement till EU-förordningen 258/2012 som reglerar vissa frågor i anslutning till FN:s vapenprotokoll. har hanterat en fortsatt stor inströmning av ärenden utan att handläggningstiderna har förlängts. I vissa fall, t.ex. när det gäller varor med dubbla användningsområden, har handläggningstiderna tvärtom minskats som ett resultat av myndighetens effektiviseringsarbete. har antalet ärenden som kräver en mer omfattande beredning inom ISP ökat. En indikation på detta är ökningen av de ärenden som föredragits för (), från ca 10 till 25 ärenden . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 En särskild utmaning är det stora antalet sekretessärenden vid myndigheten, vilket krävt tillfälliga personalförstärkningar för att säkerställa tidskrav och kvalitet. ISP har sett över styrningen av tillsynsverksamheten. Antalet tillsynsbesök har ökat från 12 stycken till sammanlagt 29 besök . Besöken är ett viktigt led i att säkerställa att företagen efterlever gällande regelverk och för att följa upp brister. ISP fick ansvar för viss tillståndsprövning enligt förordning (2013:707) om kontroll av skjutvapen m.m., som genomför förordning (EU) nr 258/2012 i . Ett trettiotal ärenden ingavs . Myndigheten har bistått med expertkompetens i arbetet inom fyra av de fem s.k. exportkontrollregimerna, konventionen mot kemiska vapen, i två rådsarbetsgrupper och två expertgrupper inom ramen för EU, samt i förhandlingarna om . Stödet bedöms som mycket värdefullt. Medlemskap i internationella organisationer och EU EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, GUSP har verkat för att stärka genomslaget av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och varit aktiva i den pågående översynen av den Europeiska utrikestjänsten (EEAS). EEAS samarbete med Kommissionen betonas och samarbetet med EU:s medlemstater behöver stärkas. Ansträngningar har också gjorts för att svenska kandidater i högre utsträckning ska rekryteras till EU-institutionerna. Europeiska kommissionen och EEAS presenterade ett gemensamt meddelande om en samlad ansats i EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP). Ett koherent agerande är viktigt där alla EU:s instrument tillvaratas. har arbetat för att stärka EU:s partnerskap med NATO, inte minst genom att underlätta delaktighet för europeiska NATO- medlemmar som inte är medlemmar i , däribland . Viktigt har varit att stödja den fortsatta utvidgningen av EU, i första hand på . har bidragit till EU:s samtliga krishanteringsinsatser och deltagit aktivt i utformningen av instrumenten för krishantering. Deltagandet i insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) sker i huvudsak genom personalbidrag finansierade under utgiftsområdena 5, 6 och 7. Genom GUSP-budgeten stödjer för säkerhetsstudier (EUISS) samt EU:s satellitcentrum (EU SatCen). En närmare redogörelse för utvecklingen av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) lämnas i skrivelsen 2013/14:115 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen som överlämnades till . Det svenska stödet för FN:s arbete sker genom politik- och idéutveckling, aktivt deltagande i FN:s olika organ, ekonomiska bidrag och tillhandahållande av personalresurser till organisationens olika verksamheter. Bland de av prioriterade verksamhetsområdena finns konfliktförebyggande, fredsbevarande, fredsbyggande, nedrustning och icke-spridning, FN-reform, humanitära frågor, hållbar utveckling, klimatförhandlingar, fattigdomsbekämpning, folkrätt, mänskliga rättigheter, gender och cyberfrågor. engagemang inom FN:s olika verksamhetsområden är också grunden för den svenska kandidaturen till en icke-permanent plats i för perioden 2017- 2018. Ett arbete för att främja kandidatur har inletts och kommer att intensifieras med sikte på inval vid omröstningen i Generalförsamlingen . ska vara en aktiv kraft i FN. Kandidaturen är anmäld inom ramen för det traditionella nordiska samarbetet och tar sin utgångspunkt i Artikel 23, som stipulerar att medlemsländernas bidrag till FN:s verksamhet ska vara vägledande vid valet av icke-permanenta medlemmar. På det säkerhetsfrämjande området har lämnat stöd till olika FN-institutioner och organisationer nära kopplade till FN- systemet genom finansiella bidrag. Stödet har bland annat gått till utbildningsinsatser för personal som deltar i fredsoperationer, erfarenhetsutbyte, forskning, medling och institutionellt kapacitetsuppbyggande samt till arbete som ökar transparensen inom FN och bidrar till kunskapsspridning i centrala säkerhetspolitiska frågor. har, , bidragit till FN-operationer och FN-ledda processer. har verkat för en förstärkning av FN:s fredsbevarande och konfliktförebyggande kapacitet genom att stödja fortsatta reformer och omstruktureringar av sekretariatet. Genom stödet till och dess institutioner har bidragit till att främja säkerhet och stabilitet i regionen, utifrån en brett definierad syn på säkerhet, som omfattar såväl militär rustningskontroll som mänskliga rättigheter, rättssäkerhet och demokrati. har arbetat aktivt för att säkerställa att gemensamma principer och åtaganden ska upprätthållas och genomföras samt för att stärka genomslaget för EU:s röst i organisationen. har fortsatt att fokusera på den mänskliga dimensionen och även haft rollen som EU:s samordnare för mediefrihetsfrågor vid i . har aktivt medverkat i diskussionen om rustningskontrollfrågorna med särskilt fokus på en uppdatering av Wiendokumentet, och varit pådrivande i frågor som rör digital säkerhet. har även deltagit som en viktig part i Open Skies-sammarbetet och fortsatt att bidra till ökad användning av fördraget genom uthyrning av det svenska Open 100. har ställt personal till förfogande för tjänster i sekretariatet, institutionerna och fältmissionerna, bidragit med observatörer till valobservationsinsatser samt gett stöd till projektverksamhet, med fokus på konfliktförebyggande, främjande av demokrati, mänskliga rättigheter och mediefrihet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 bedriver ett viktigt och värdefullt arbete för att främja de europeiska värderingarna om respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och respekt för rättsstatens principer. har aktivt stött generalsekreterarens reformsträvanden och medverkat till ökat fokus i program och budget på kärnområdena – respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. En omfördelning av resurser till kärnverksamheten är en viktig del av reformagendan. bidrar som medlemsstat till ordinarie budget, delbudgetar samt budgetarna för vissa partsavtal. EU:s anslutning till för mänskliga rättigheter (ECHR) är av stor betydelse för fri- och rättighetsskyddet i . nåddes en preliminär överenskommelse mellan om ett utkast till anslutningsavtal. Utkastet ska remitteras till och liksom till och innan ministerkommittén kan anta anslutningsavtalet. I en skrivelse som överlämnades till redogörs för verksamheten inom och (skr. 2012/13:184). Partnerskapet med Nato bygger på Partnerskapet för fred och . I samband med i 2014 inbjöds en mindre grupp länder, bland dem och , till möjligheten att fördjupa och utveckla partnerskapet (Enhanced Opportunities Programme) utifrån varje enskilt lands specifika vilja, behov och förmåga. dåvarande regering tecknade med stöd av Socialdemokraterna och de gröna ett samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd. Bedömningen gjordes att samarbetet med Nato är avgörande för att utveckla en modern och flexibel och användbar 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 försvarsmakt både för det nationella försvaret och för förmågan att genomföra militära operationer i och utanför vårt närområde. ska inte söka medlemskap i . Regeringen avser återkomma till med en redovisning av hur man avser att utveckla partnerskapet med Nato. Då värdlandsstöd kan omfatta många samhällssektorer, kan redovisningen bland annat inrymma hur regeringen avser utveckla samverkan mellan civila och militära aktörer. har en unik ställning som kunskapsorganisation och forum för politisk dialog, erfarenhetsutbyte och analys inom ett stort antal politikområden samt framtagande av rekommendationer, riktlinjer och policys. Mot bakgrund av den ekonomiska och finansiella krisen bedriver ett arbete kallat NAEC (New Approaches to ) för att bredda och förbättra sin analyskapacitet och sina rekommendationer till medlemsländerna inom en rad områden. NAEC rymmer ett stort antal projekt med det övergripande målet att bidra till högre inkluderande tillväxt och välbefinnande. bedriver även arbete för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster, Base Erosion and Profit Shifting (BEPS). Arbete med bl.a. förnyelse genom innovation och med grön tillväxt har intensifierats. arbete med klimatfrågor och kemikalier är en viktig del av detta arbete. har granskat miljöpolitik. Anslutningsprocessen med har skjutits upp, men anslutningsprocessen med och går snabbt framåt. externa relationer blir allt viktigare, särskilt ansträngningarna att fördjupa samarbetet med . har lämnat viktiga bidrag till arbetet inom G20, inte minst inom sysselsättnings-, jordbruks- och handelsområdet. Forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning har forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning fortsatt genom- förts genom statsbidrag till svenska och utländska forskningsinstitut.