prop · H2031d10 · 2014-10-23 00:00:00 — 10.6.3Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019. Skälen för regeringens förslag: Den forskning som för hälsa, ar- betsliv och välfärd (Forte) finansierar ges van- ligen i form av flerårigt stöd. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 därför bemyndigas att för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019. Tabell 10.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Erhållet/föreslaget bemyndigande Förslaget om en mer samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst m.m. Bilaga till avsnitt 4.6 i utgiftsområde 9 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bilaga 1 Förslaget om en mer samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst m.m. Bilaga till avsnitt 4.6 i utgiftsområde 9 Sammanfattning av Ds 2014:9 ............................................................................... Lagförslag i promemorian En samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst (Ds 2014:9) .................................................................................. Förslag till lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168) ............. Förslag till lag om ändring i lagen (2006:1570) om skydd mot internationella hot mot människors hälsa ...................................... Remissinstanser till Ds 2014:9............................................................................. 1 Sammanfattning av Ds 2014:9 Sammanfattning av promemorian En mer samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjuk- vård och socialtjänst (Ds 2014:9) I denna promemoria läggs förslag som ska leda till en förbättrad statlig kunskapsstyrning för hälso- och sjukvården och . Myn- digheternas kunskapsstyrning ska bli sam- ordnad, effektiv och anpassad till de behov pati- enter, brukare, olika professioner och huvudmän har. Förslagen ska också leda till en stärkt sam- verkan mellan statliga myndigheter sinsemellan och med kommuner och landsting. Förslagen klargör också att patienters och brukares kun- skaper måste beaktas i myndigheternas arbete med kunskapsstyrning. Kunskapsstyrning definieras i promemorian som de olika former av kunskapsstöd och bin- dande föreskrifter som statliga myndigheter ansvarar för och som riktar sig mot huvud- männen och den verksamhet dessa ansvarar för. Kunskapsstyrning är en förutsättning för en evidensbaserad praktik, dvs. att patienter och brukare ges vård och insatser som baseras på bästa tillgängliga kunskap. En evidensbaserad praktik där overksamma eller skadliga metoder rensats ut leder till ökad trygghet och säkerhet för patienter och brukare samt ger stora sam- hällsekonomiska effekter. En viktig bakgrund till denna promemoria är Statens vård- och omsorgsutredning (dir. 2011:4) och de konstaterade problem som lyfts fram i slutbetänkandet Gör det enklare! (SOU 2012:33). De slutsatser och förslag som Statens vård- och omsorgsutredning lade fram har bl.a. lett till att regeringen valt att göra en stegvis reformering av myndighetsstrukturen på hälso- och sjukvårdens och områden. Som ett första steg inrättades Inspektionen för vård och omsorg, därefter omvandlades Apote- kens service AB till och i det tredje steget fördes uppgifter från och till den nya . Denna prome- moria utgör det fjärde steget i detta förändrings- arbete. En grundläggande utgångspunkt för förslagen är att kunskapsstyrning är en nyckelfråga för att möta kommande utmaningar inom hälso- och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bilaga 1 Effekten av en välfungerande kunskapsstyrning visar sig i mötet mellan enskilda patienter och brukare och olika professioner. För att detta möte ska resultera i att den enskilde får vård och insatser som vilar på bästa tillgängliga kunskap måste hela kedjan fungera, där staten är en aktör bland flera. En väl fungerande kunskapsstyrning hänger således nära samman med en välutvecklad samverkan mellan staten och ansvariga huvudmän i kom- munsektorn. Tre centrala perspektiv måste genomsyra den statliga kunskapsstyrningen, denna måste vara anpassad till patienters och brukares, olika pro- fessioners och huvudmännens behov. Eftersom individer kan ha sammansatta behov måste sam- banden mellan hälso- och sjukvård och social- tjänst lyftas fram och onödiga gränser mellan verksamheterna tas bort. Förslagen som läggs i promemorian syftar till att skapa ett nytt, långsiktigt hållbart system vad gäller den statliga kunskapsstyrningen. Rege- ringens styrning av myndigheterna ska bli mer samlad och strategisk, framför allt genom att det formaliseras vilka krav den statliga kunskaps- styrningen ska uppfylla. Åtta statliga myndig- heter (, Folkhälsomyndig- heten, för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), Inspektionen för vård och om- sorg, , , () samt ) bedöms ha centrala roller för den statliga kun- skapsstyrningen och föreslås ingå i ett strategiskt råd, Rådet för statlig kunskapsstyrning inom hälso- och sjukvård och socialtjänst (). har till uppgift att se till att den statliga kunskapsstyr- ningen är samordnad, effektiv och anpassad till de behov patienter och brukare, personal inom hälso- och sjukvård och socialtjänst samt huvudmän har. Kunskapsstyrningen ska kom- municeras på ett samordnat sätt genom effektiva kanaler. Myndigheterna ska företrädas av respektive myndighetschef och deltagandet i rådet är obligatoriskt. Dessa krav och formerna för myndigheternas samverkan föreslås bli regle- rade i en förordning. Som ett led i att minska risken för en splittrad kunskapsstyrning och öka överskådligheten av den formella regleringen på området införs en gemensam författnings- samling där alla myndigheter som har före- skriftsbemyndiganden kungör sina föreskrifter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bilaga 1 Det föreslås att författnings- samling blir den gemensamma författnings- samlingen. Genom sammansättningen av myndigheter i breddas kunskaps- styrningens innehåll. Fortes deltagande skapar en brygga mellan forskarsamhället och myndig- heterna. Genom att Inspektionen för vård och omsorg deltar kan dess erfarenheter och iaktta- gelser från tillsynen tas tillvara i arbetet med att utforma kunskapsstyrningen. Regeringen får genom den formella regleringen bättre förut- sättningar för uppföljning av myndigheternas arbete samt möjlighet till ansvarsutkrävande. Huvudmännen har det fulla operativa ansvaret för verksamheterna inom hälso- och sjukvård och socialtjänst men saknas en formell plats för dessa i de statliga myndigheternas kunskaps- styrningsarbete. En sådan plats skapas genom att det inrättas ett rådgivande organ, Huvudmanna- gruppen för behovsanpassad kunskapsstyrning inom hälso- och sjukvård och socialtjänst (Huvudmannagruppen), bestående av förtroen- devalda i kommuner och landsting. Härigenom möjliggörs delaktighet i den statliga kunskaps- styrningens inriktning och utformning. Renodling av myndigheternas uppdrag m.m. Det föreslås även att vissa myndigheters uppdrag renodlas för att förtydliga myndigheternas roller, underlätta samverkan samt minska risken för dubbelarbete. får genom de förslag som läggs nya centrala uppgifter i det myndighets- gemensamma kunskapsstyrningsarbetet. Social- styrelsens generaldirektör blir ordförande i och Huvudmannagruppen. blir också utgivare av den gemen- samma författningssamlingen vilket dels innebär ett redaktionellt ansvar, dels att blir den centrala punkten för kommunicering av föreskrifter. uppdrag förtydligas genom att vissa uppgifter flyttas till andra myn- digheter. På så sätt ges möjlighet att bli en tydlig, renodlad utvecklingsinriktad kunskapsmyndighet med expertkompetens för hälso- och sjukvård och socialtjänst och som har stabsliknade uppgifter. SBU föreslås få ett samlat ansvar för systema- tiska vetenskapliga kunskapsöversikter inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Detta inne- bär att inte längre ska göra sådana kunskapsöversikter utan att SBU ska göra dessa på förfrågan från . Förslaget syftar till att ge förutsättningar att mer samlat arbeta med kunskapsstöd som vilar både på vetenskap och beprövad erfarenhet. Med det breddade uppdraget avseende blir SBU:s nuvarande namn delvis missvisande. Det förslås därför att myndigheten byter namn till medicinsk ut- värdering. Mot bakgrund av de starka samband som finns mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst och för att stärka patient- och brukar- perspektivet föreslås att Myndigheten för vård- analys uppdrag ska omfatta hela område och den verksamhet som bedrivs med stöd av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Detta innebär att myn- dighetens namn blir delvis missvisande. Det föreslås därför att myndigheten byter namn till Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Som ett led i att renodla upp- drag ges ett samlat an- svar för smittskyddsfrågor, dvs. de myndighets- uppgifter som följer av smittskyddslagen (2004:168) inklusive de nationella vaccinations- programmen. Detta innebär att Folkhälso- myndigheten blir förvaltningsmyndighet för smittskyddet med ansvar för normering, förvalt- ningsuppgifter och beredskap inom området. En principiell utgångspunkt för den föreslagna ansvarsfördelningen är att Folkhälso- myndigheten ska ha ansvar för uppgifter som i huvudsak rör befolkningsskydd. ska vara ansvarig myndighet för vård och be- handling av och insatser till enskilda på individ- nivå inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Som en konsekvens av denna ansvarsfördelning föreslås även att tar över uppdrag att vara nationell kon- taktpunkt enligt WHO:s hälsoreglemente enligt lagen (2006:1570) om skydd mot internationella hot mot människors hälsa. I syfte att effektivisera det administrativa stö- det till () föreslås att blir värd- myndighet för nämnden istället för Kammar- kollegiet. Nämndens ställning som en myndig- het ändras inte genom detta förslag. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bilaga 1 De förslag som läggs innebär att flera myndig- heter kommer behöva arbeta på ett nytt sätt vad gäller samverkans- och kunskapsstyrningsfrågor. För att säkerställa att de förslag som läggs leder till åsyftat resultat föreslås att Statskontoret får i uppdrag att följa och utvärdera de förändringar avseende samverkan och kunskapsstyrning som föreslås. Statskontoret bör även följa upp att den renodling som förslagen innebär leder till en ökad effektivitet och ett minskat dubbelarbete samt redovisa eventuella besparingsmöjligheter till följd av föreslagna förändringar. De föreslagna förändringarna föreslås träda i kraft . Förslagen kommer att finansieras inom befintliga ramar. Förslagen att samla smittskyddsfrågorna på Folkhälso- myndigheten och ansvaret för systematiska vetenskapliga kunskapsöversikter på SBU inne- bär överföring av uppgifter från till respektive SBU. Breddningen av Myndigheten för vårdanalys uppdrag innebär att medel kommer att tillföras myndigheten. Som en konsekvens av förslaget att byta värdmyndighet för kommer resurser för uppdraget att föras över från Kam- markollegiet till . Förslagen bedöms ge positiva effekter i kom- munsektorn. Förslagen ska bidra till att huvudmännen ges ett bättre stöd för en evi- densbaserad hälso- och sjukvård och social- tjänst. Detta leder både till minskade kostna- der och en ökad trygghet och säkerhet för patienter och brukare. Det dubbelarbete som myndigheterna gör som en följd av oklara ansvarsgränser kommer att minska eller helt upphöra. Renodlade uppdrag underlättar också samverkan mellan myndigheterna vilket är en förutsättning för en effektiv och samstämd statlig kunskapsstyrning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bilaga 1 2Lagförslag i promemorian En samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst (Ds 2014:9) 2.1Förslag till lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 7 §, 2 kap. 7 §, 3 kap. 8 och 10 §§, 8 kap. 1, 7 och 12 §§ samt 9 kap. 3 och 4 §§ smittskyddslagen (2004:168) ska ha följande lydelse. ansvarar för samordning av smittskyddet på nationell nivå och ska ta de ini- tiativ som krävs för att upprätthålla ett effektivt smittskydd. ska följa och vidare- utveckla smittskyddet. ska som expertmyndighet följa och analysera det epidemiologiska läget nat- ionellt och internationellt och föreslå åtgärder för att landets smittskydd ska fungera effektivt. ska följa och vidare- utveckla smittskyddet och ska ta de initiativ som krävs för att upprätthålla ett effektivt smittskydd. ska följa och analysera det epidemiologiska läget nationellt och internationellt. Regeringen eller, efter regeringens bemyndi- gande, får meddela närmare före- skrifter –om anmälan enligt 5 §, –om uppgifter som avses i 6 § 5, –om undantag från anmälningsskyldigheten enligt 5 § i fråga om viss sjukdom, –om undantag från anmälningsskyldigheten enligt 5 § i fråga om till vem anmälan skall göras, –om undantag från anmälningsskyldigheten enligt 5 § i fråga om kravet på att anmälan skall ske utan dröjsmål, samt –om undantag för uppgift i anmälan enligt 6 § vid viss sjukdom. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter 1.om anmälan enligt 5 §, 2.om uppgifter som avses i 6 § 5, 3.om undantag från anmälningsskyldigheten enligt 5 § i fråga om viss sjukdom, 4.om undantag från anmälningsskyldigheten enligt 5 § i fråga om till vem anmälan ska göras, 5.om undantag från anmälningsskyldigheten enligt 5 § i fråga om kravet på att anmälan ska ske utan dröjsmål, och 6.om undantag för uppgift i anmälan enligt 6 § vid viss sjukdom. Om det finns skäl att misstänka att någon som anländer till har smittats av en sam- hällsfarlig sjukdom, får smittskyddsläkaren be- Om det finns skäl att misstänka att någon som anländer till har smittats av en sam- hällsfarlig sjukdom, får smittskyddsläkaren be- 1Senaste lydelse 2013:634. 2Senaste lydelse 2006:194. 3Senaste lydelse 2004:877. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bilaga 1 sluta att denne samt andra personer som anlän- der med samma transportmedel skall genomgå hälsokontroll på platsen för inresan. Om det i ett visst geografiskt område skett utbrott av en samhällsfarlig sjukdom får Social- styrelsen besluta att personer som anländer till från detta område samt andra personer som anländer med samma transportmedel skall genomgå hälsokontroll på platsen för inresan. Hälsokontroll enligt första och andra stycket får inte vara förenad med frihetsberövande eller innefatta provtagning eller annan åtgärd som innebär kroppsligt ingrepp. Smittskyddsläkaren skall verkställa Social- styrelsens beslut enligt andra stycket. sluta att denne samt andra personer som anlän- der med samma transportmedel ska genomgå hälsokontroll på platsen för inresan. Om det i ett visst geografiskt område skett utbrott av en samhällsfarlig sjukdom får Folk- hälsomyndigheten besluta att personer som an- länder till från detta område samt andra personer som anländer med samma transport- medel ska genomgå hälsokontroll på platsen för inresan. Hälsokontroll enligt första och andra styckena får inte vara förenad med frihetsberövande eller innefatta provtagning eller annan åtgärd som innebär kroppsligt ingrepp. Smittskyddsläkaren ska verkställa Folkhälso- myndighetens beslut enligt andra stycket. Om en samhällsfarlig sjukdom har eller miss- tänks ha fått spridning inom ett avgränsat om- råde utan att smittkällan eller smittspridningen är fullständigt klarlagd, får besluta att ett visst område skall vara avspärrat. Ett be- slut om avspärrning innebär förbud för den som vistas i området att lämna det och förbud för den som befinner sig utanför området att besöka det. Om det kan ske utan risk för spridning av sjukdomen får i det enskilda fallet medge undantag från beslutet om avspärrning. Om en samhällsfarlig sjukdom har eller miss- tänks ha fått spridning inom ett avgränsat om- råde utan att smittkällan eller smittspridningen är fullständigt klarlagd, får besluta att ett visst område ska vara avspärrat. Ett beslut om avspärrning innebär förbud för den som vistas i området att lämna det och förbud för den som befinner sig utanför området att besöka det. Om det kan ske utan risk för spridning av sjukdomen får i det en- skilda fallet medge undantag från beslutet om avspärrning. Smittskyddsläkarens beslut enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol om be- slutet gäller 1.förhållningsregler enligt 4 kap. 3 §, 2.tillfällig isolering enligt 5 kap. 3 §, 3.avslag på begäran om upphörande av isolering enligt 5 kap. 7 §, 4.avslag på begäran om tillstånd att vistas utanför vårdinrättningens område eller meddelande av villkor i samband med sådan vistelse enligt 5 kap. 18 §, 5.återkallelse av tillstånd att vistas utanför vårdinrättningens område enligt 5 kap. 18 §, 6.karantän enligt 3 kap. 9 §, 7. avslag på ansökan om att karantän skall 7. avslag på ansökan om att karantän ska upp- upphöra enligt 3 kap. 11 §, eller höra enligt 3 kap. 11 §, eller 8. avslag på ansökan om undantag från förbud att besöka den som hålls i karantän enligt 3 kap. 11 §. Chefsöverläkares beslut enligt 5 kap. 16 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. 4Senaste lydelse 2004:877. 5Senaste lydelse 2004:877. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bilaga 1 samma gäller beslut enligt 5 kap. 11 § i fråga om den som isolerats enligt 5 kap. 1 §. beslut att avslå en ansökan om beslut att avslå en an- undantag från beslut enligt 3 kap. 10 § om av- sökan om undantag från beslut enligt 3 kap. 10 § spärrning får överklagas hos allmän förvalt- om avspärrning får överklagas hos allmän för- Andra beslut av smittskyddsläkare, chefsö- Andra beslut av smittskyddsläkare, chefsö- verläkare eller enligt denna lag får verläkare eller enligt denna lag får inte överklagas. När muntlig förhandling hålls i mål om isolering enligt 5 kap. 1 § eller fortsatt isolering enligt 5 kap. 5 § ska förvaltningsrätten höra lämplig sakkunnig, om det inte är uppenbart obehövligt. Regeringen eller, efter regeringens bemyndi- Regeringen eller den myndighet som regeringen gande, ska förordna bestämmer ska förordna särskilda särskilda sakkunniga att bistå rätten. sakkunniga att bistå rätten. Från en verksamhet där sekretess gäller enligt 25 kap. 1-5 §§ eller 26 kap. 1 § offentlighets- och sek- retesslagen (2009:400) ska utan hinder av sekretessen lämnas ut sådana uppgifter om den smittade som behövs för en sakkunnigs uppdrag. skall lämna biträde på begäran ska lämna biträde på begäran 1. för att genomföra tvångsundersökning enligt 3 kap. 2 §, 2. för att föra den som skall isoleras enligt 5 2. för att föra den som ska isoleras enligt 5 kap. 1 § eller isoleras tillfälligt enligt 5 kap. 3 § till kap. 1 § eller isoleras tillfälligt enligt 5 kap. 3 § till 3. för att återföra den som har avvikit från en 3. för att återföra den som har avvikit från en vårdinrättning, där han eller hon enligt beslut vårdinrättning, där han eller hon enligt beslut ska skall vara tillfälligt isolerad eller isolerad, eller vara tillfälligt isolerad eller isolerad, eller den som den som inte har återvänt till vårdinrättningen inte har återvänt till vårdinrättningen sedan hans sedan hans eller hennes tillstånd att vistas utan- eller hennes tillstånd att vistas utanför vård- för vård-inrättningens område har gått ut eller inrättningens område har gått ut eller återkallats, 4. för att genomföra hälsokontroll vid inresa 4. för att genomföra hälsokontroll vid inresa enligt 3 kap. 8 § och då upprätthålla ordningen, enligt 3 kap. 8 § och därvid upprätthålla ord- 5. för att föra den som ska hållas i karantän 5. för att föra den som skall hållas i karantän enligt 3 kap. 9 § till vårdinrättning eller annan enligt 3 kap. 9 § till vårdinrättning eller annan plats där karantänsvistelsen ska äga rum, eller plats där karantänsvistelsen skall äga rum, eller 6. för att återföra den som olovligen har avvikit från vårdinrättning eller annan plats för karantäns- vistelsen till denna plats. skall lämna biträde på begä- ska lämna biträde på begä- ran av för att spärra av områden ran av för att spärra av enligt 3 kap. 10 § och för att upprätthålla dessa områden enligt 3 kap. 10 § och för att upprätt- hålla dessa avspärrningar. 6Senaste lydelse 2009:840. 7Senaste lydelse 2004:877. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bilaga 1 Regeringen får meddela föreskrifter om vilka Regeringen får meddela föreskrifter om vilka andra smittsamma sjukdomar än allmänfarliga andra smittsamma sjukdomar än allmänfarliga som skall vara anmälningspliktiga. som ska vara anmälningspliktiga. Regeringen eller, efter regeringens bemyndi- Regeringen eller den myndighet som regeringen gande, får meddela föreskrifter om bestämmer får meddela föreskrifter om vilka vilka andra smittsamma sjukdomar än allmän- andra smittsamma sjukdomar än allmänfarliga farliga som skall vara smittspårningspliktiga. som ska vara smittspårningspliktiga. Regeringen eller, efter regeringens bemyndi- Regeringen eller den myndighet som regeringen gande, får meddela de ytterligare bestämmer får meddela de föreskrifter som krävs föreskrifter som krävs för ett ändamålsenligt för ett ändamålsenligt smittskydd. smittskydd samt till skydd för enskilda. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från lagens tillämpning på Försvarsmakten, i den mån föreskrifterna inte gäller tvångsåtgärd mot enskild. Denna lag träder i kraft . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bilaga 1 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2006:1570) om skydd mot internationella hot mot människors hälsa Härigenom föreskrivs att 5, 10–13, 16 och 30 §§ lagen (2006:1570) om skydd mot internationella hot mot människors hälsa ska ha följande lydelse. skall vara nationell kontakt- punkt enligt hälsoreglementet och ansvara för de uppgifter den är skyldig att fullgöra enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. ska vara nationell kon- taktpunkt enligt hälsoreglementet och ansvara för de uppgifter den är skyldig att fullgöra enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har med- delats med stöd av lagen. Myndigheter, kommuner och landsting som inom sina respektive ansvarsområden får in- formation om ett misstänkt internationellt hot mot människors hälsa skall under- rätta om det misstänkta hotet. Underrättelsen skall innehålla de uppgifter som behöver för att kunna bedöma om det föreligger ett internationellt hot mot männi- skors hälsa. På begäran skall myndigheter, kommuner och landsting inom sina respektive ansvarsområden möjligt lämna den information som Soci- alstyrelsen behöver för att kunna fullgöra sin informationsskyldighet till Världshälsoorgani- sationen. Berörda myndigheter, kommuner och lands- ting skall informera om vilka åt- gärder som har vidtagits och som kommer att vidtas med stöd av denna lag. skall lämna information om åtgärderna till berörda myndigheter, kommuner och landsting. Myndigheter, kommuner och landsting som inom sina respektive ansvarsområden får in- formation om ett misstänkt internationellt hot mot människors hälsa ska underrätta om det misstänkta hotet. Underrättelsen ska innehålla de uppgifter som behöver för att kunna bedöma om det föreligger ett internationellt hot mot människors hälsa. På begäran ska myndigheter, kommuner och landsting inom sina respektive ansvarsområden möjligt lämna den information som behöver för att kunna fullgöra sin informationsskyldighet till Världs- hälsoorganisationen. Berörda myndigheter, kommuner och lands- ting ska informera om vilka åtgärder som har vidtagits och som kom- mer att vidtas med stöd av denna lag. Folkhälso- myndigheten ska lämna information om åtgär- derna till berörda myndigheter, kommuner och landsting. skall, om den får information om ett misstänkt internationellt hot mot männi- skors hälsa, skyndsamt och senast inom 24 tim- mar underrätta om det misstänkta hotet.