prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — Skatt på konsumtion och insatsvaror -15,1 -9,7 -7,7 -5,2 -0,5 -0,1 -1,2 -1,4 -2,4 -1,4 Övriga skatter på energi och miljö -1,7 -0,5 -1,1 -0,6 -0,5 -0,6 Restförda och övriga skatter -6,6 -6,3 -0,3 -1,4 -26,0 -24,6 -6,9 -6,9 -25,6 -24,1 Avgår, kommunala inkomstskatter -599,0 -576,2 -8,3 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -207,3 -201,5 -2,6 -24,2 -35,0 -23,8 -14,0 -38,2 -20,7 -5,1 -0,9 -24,9 Inkomster på statens budget -39,0 -45,5 Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna och kan delas in i direkta och indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag för både direkta och indirekta skatter, medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbetslöshetsersättning och pensioner, endast är underlag för direkt beskattning. Direkta skatter på arbete består till största delen av och statlig inkomstskatt. Under de direkta skatterna på arbete redovisas också skattereduktionerna. Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de följder utvecklingen av utbetalda löner och transfereringar. Posterna under direkta skatter fastställs 2014 och uppgifterna är därmed bedömt utfall, grundat på en prognos. beräknas skatt på arbete ha uppgått till . Jämfört med budgeten har intäkterna reviderats ned med . Det beror i huvudsak på att lönesumman har reviderats ned. Den lägre lönesummeutvecklingen har medfört att skatteintäkterna från direkta och indirekta skatter (inklusive skattereduktioner) blev 4,3 respektive lägre än budgeten, vilket minskar intäkterna från skatt på arbete med samma belopp. De direkta skatterna på arbete består av inkomstskatter till staten och kommuner, allmän pensionsavgift samt skattereduktioner. blev utfallet för de direkta skatterna . beräknas utfallet av de direkta skatterna ha uppgått till . Jämfört med budgeten har de direkta skatterna 2013 reviderats ned med , vilket främst beror på att den kommunala och statliga inkomstskatten blev totalt lägre. Skattereduktionerna har däremot bara reviderats marginellt. beräknas intäkterna från den kommunala inkomstskatten ha uppgått till . Jämfört med budget har intäkterna reviderats ned med . Det förklaras framför allt av att lönesumman blev lägre än enligt vad som bedömdes i budget. Nedrevideringen av lönesumman beror på att timlönen blev lägre än förväntat. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas ha uppgått till 2013. I jämförelse med statens budget har den statliga inkomstskatten reviderats ned med , vilket kan förklaras av den nedreviderade lönesumman. Den allmänna pensionsavgiften tas ut på förvärvsinkomster. Underlaget för avgiften utgörs av pensionsgrundande ersättningar och intäkterna följer därför utvecklingen av skatteunderlaget för direkta skatter. Prognosen beräknas bli , vilket är lägre än statens budget. beräknas den totala skattereduktionen utgöra , vilket är högre än budget. Avvikelsen beror bl.a. på en något högre skattereduktion för husarbeten (ROT- och RUT-avdrag) än beräknat i budget. I jämförelse med ökade de totala skattereduktionerna med . Ök- ningen förklaras ett högre avdrag för den allmänna pensionsavgiften, högre jobbskatteavdrag samt högre skattereduktion för husarbeten. De indirekta skatterna på arbete utgör av skatt på arbete och beräknas 2013 ha uppgått till . Jämfört med föregående inkomstår ökade intäkterna . Till skillnad från de direkta skatterna där merparten av intäkterna överförs till kommunerna, tillfaller de indirekta skatterna huvudsakligen staten och ålderspensionssystemet. Av de indirekta skatterna utgörs huvuddelen av arbetsgivaravgifter. Prognosen är lägre än budget. huvudsakligen på en lägre lönesumma än beräknat. beräknas den särskilda löneskatten bli . Jämfört med budgeten har intäkterna reviderats ned med . Nedrevideringen beror huvudsakligen på att företagens kostnader för pensionsförmåner till de anställda reviderats ned. Jämfört med budgeten beräknas nedsättningarna bli lägre. Revideringen bidrar därmed till ökade totala skatteintäkter. Nedsättningarna beräknas bli högre jämfört med . Skatt på kapital omfattar bl.a. skatt på företagsvinster, hushållens kapitalinkomster samt fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt. beräknas skatt på kapital utgöra av de totala skatteintäkterna. Skatt på företagsvinster utgör mer än hälften av skatt på kapital. Skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster är de skatter som uppvisar störst variationer över åren. Det är också för dessa skatter som prognososäkerheten är störst. De flesta skatter i undergruppen skatt på kapital fastställs i den årliga beskattningen i november året efter inkomståret. Undantagen är kupongskatten och stämpelskatten, som fastställs . Detta innebär att intäkterna från skatt på kapital är en prognos. Skatt på kapital, hushåll Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av kapitalskatten kommer från realiserade kapitalvinster. Kapitalvinsterna har varierat kraftigt mellan åren, vilket leder till att även hushållens kapitalskatt varierar. Kapitalvinsternas storlek beror på marknadsvärdet av olika tillgångar samt när de ackumulerade vinsterna realiseras. Utfallet för hushållens skatt på kapital beräknas bli 2013. Det är högre än budget. Revideringen beror framför allt på att hushållens kapitalinkomster har reviderats upp i större utsträckning än vad hushållens kapitalutgifter har gjort, vilket sammantaget innebär högre intäkter från skatt på kapital. Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar inkomstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Beskattningen utgår från bolagens bokföringsmässiga resultat, men vissa skattemässiga justeringar görs för att få fram den beskattningsbara inkomsten. Utfallet för skatt på företagsvinster bedöms bli 2013. Detta är nästan lägre än budgeten . Att intäkterna från skatt på företagsvinster förväntas bli lägre än budget förklaras till stor del av nya beräkningar för beteendeeffekter från regelförändringar. Dessutom var den makroekonomiska utvecklingen svagare än vad som tidigare förväntades. Med anledning av utfallet har en fördjupad analys gjorts av hur företagen agerat inför regelförändringarna, som trädde i kraft . Företagen anses nu i större utstäckning ha periodiserat vinstmedel för beskattning , genom periodiseringsfonder. Avsättningar till periodiseringsfonder förklarar till stor del det svaga utfallet för företagsskatteintäkterna 2012. Det svaga utfallet motiverar en betydande del av nedrevideringen i prognosen . Den makroekonomiska utvecklingen påverkar företagens vinster och därmed intäkterna från företagsbeskattningen. 2013 var den makroekonomiska utvecklingen svagare i förhållande till förväntningarna som låg till grund för budgeten. Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Förutom värdet på tillgångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen beror avkastningsskatten på statslåneräntan året väsentlighet knytas till en kraftig nedgång i statslåneräntan 2012. fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt avskaffades den statliga fastighetsskatten på bostäder och ersattes av en fastighetsavgift. Avgifter för småhus uppgick till , dock högst av taxeringsvärdet, medan avgiften för bostadsdelen i hyreshus uppgick till per lägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Avgiften indexeras genom att knytas till inkomstbasbeloppet. Intäkterna från den kommunala fastighetsavgiften 2013 beräknas uppgå till , varav för småhus och för bostadsdelen i hyreshus. Jämfört med beräkningen i budgeten har prognosen reviderats upp med . Statlig fastighetsskatt tas ut på den del av hyreshus som avser lokaler samt på industrifastigheter. Den statliga fastighetsskatten beräknas uppgå till , vilket är högre än i budgeten . Upprevideringen förklaras av högre riktvärdesangivelser som ligger till grund för fastighetstaxeringen av elproduktionsenheter. Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomträtter och vid beviljande av inteckningar. Utfallet för intäkterna från stämpelskatt blev . Det är högre än i budgeten . Kupongskatt utgår på utdelning på aktier i svenska aktiebolag och svenska aktiefonder. Skatten betalas av personer som är bosatta utomlands och som fått utdelning från svenska aktiebolag. Kupongskatten uppgick till 2013, vilket är lägre än i budgeten. Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt, punktskatter samt skatt på import bildar tillsammans skatt på konsumtion och insatsvaror. uppgick intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror till , vilket är lägre än i budgeten . Intäkterna från mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtion. Eftersom olika varu- och tjänstegrupper beskattas med olika mervärdesskattesatser beror intäkterna både på den totala konsumtionen och på sammansättningen i konsumtionen. Mervärdesskatt tas ut på varor och tjänsters marknadspris, vilket medför att intäkterna är starkt kopplade till prisökningstakten i ekonomin. Utöver hushållens konsumtion består skattebasen för mervärdesskatt även av offentlig konsumtion, samt förbrukning i både privata företag och offentlig sektor. Intäkterna från mervärdesskatten uppgick till 2013, vilket är lägre än beräknat i budgeten . Det är en följd av att hushållens konsumtion och företagens investeringar ökade mindre än väntat . Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera för de negativa externa effekter för samhället som uppstår i samband med förbrukning av vissa varor och tjänster. Punktbeskattning används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de också har en klar offentligfinansiell betydelse. Punktskatter tas ut på bl.a. tobak, alkohol och energi. Punktskatterna skiljer sig från exempelvis mervärdesskatten i det avseende att de oftast är baserade på konsumerad kvantitet i stället för på marknadspris. Intäkterna från punktskatterna totalt uppgick till , vilket är lägre än i statens budget . Intäkterna från skatt på tobak uppgick till 2013, vilket är lägre än statens budget. Intäkterna från skatt på alkohol uppgick till . Det är marginellt mer än beräknat i satens budget . Intäkterna från skatt på energi uppgick till och det är lägre än väntat. Koldioxidskatten beräknas ha inbringat 2013, vilket är lägre än väntat i satens budget . Att intäkterna från både energi- och koldioxidskatt blev lägre än väntat i budgeten beror på att konjunkturläget blev svagare än väntat och medförde en lägre användning av olika energislag hos både företag och hushåll. Övriga skatter på energi och miljö uppgick till , vilket är lägre än väntat. Det beror till största delen på en ny regel för hur intäkterna från auktionsintäkter från utsläppsrätterna ska periodiseras där intäkterna periodiseras till 2014. Intäkterna från skatt på import blev lägre än väntat och uppgick till 2013. Intäkterna från övriga skatter uppgick till , vilket är i linje med prognosen i statens budget . Restförda och övriga skatter Restförda skatter är nettot av restförda och av indrivna skatter. Bland övriga skatter redovisas omprövningar av tidigare fattade beskattningsbeslut samt diverse inkomster som för till exempelvis Insättningsgaranti- och stabilitetsfondsavgifter, Av- gifter till Kärnavfallsfonden m.fl. Tillsammans uppgick restförda och övriga skatter till 2013. Restförda skatter är lägre än beräknat och övriga skatter är högre än beräknat. Upprevideringen av övriga skatter är ett nettoanstånd till ett företag för äldre taxeringsår. Periodiseringarna består av uppbörds- och betalningsförskjutningar. Uppbördsförskjutningar visar skillnaden mellan inkomsterna i den löpande redovisningen och den periodiserade intäkten. Betalningsförskjutningarna består av skillnaden mellan in- och utbetalningar på samtliga skattekonton och debiterade skatter. Periodiseringarna 2013 beräknas ha uppgått till -23,, vilket är lägre än väntat. Uppbördsförskjutningarna beräknas ha uppgått till 7 miljarder mer än i statens budget . Betalningsförskjutningarna beräknas ha blivit lägre än prognosen i statens budget . Skattelagstiftningen ger skattebetalarna möjligheter att i vissa fall skjuta upp beskattningen av olika typer av inkomster. Fysiska personer har t.ex. möjligheter att skjuta upp beskattningen av en kapitalvinst som uppkommer vid avyttring av en privatbostad. De stora beloppen för uppskjuten beskattning för fysiska personer avser emellertid pensionerna, eftersom de beskattas när pensionen faller ut och inte när pensionsrätterna tjänas in. Det gäller både det egna privata pensionssparandet, men framför allt avtalspensionerna. Även företag har möjligheter att skjuta upp beskattningen av inkomster. De kan t.ex. sätta av delar av sin vinst i periodiseringsfonder. Dessutom kan företag göra skattemässiga avskrivningar som är större än den beräknade ekonomiska värdeminskningen (överavskrivningar). Enligt de skattepolitiska riktlinjer som antogs av (prop. 2007/08:100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259) bör detta slag av uppskjuten beskattning undvikas. De fordringar som är kopplade till olika former av uppskjuten beskattning skulle egentligen påverka redovisningen av den offentliga sektorns nettoförmögenhet. Anledningen till att detta inte görs är att det inte finns någon samlad redovisning av den uppskjutna beskattningen. Det gäller framför allt avtalspensionerna. Ytterligare ett skäl att inte redovisa skattefordringar är att det är mycket svårt att beräkna den fordran som den offentliga sektorn har. Även om det för ett visst år t.ex. finns uppgift om företagens avsatta medel till periodiseringsfonder vet man inte i vilken utsträckning dessa återföringar kommer att påverka skatteintäkterna. Om återföringen sker som företagen har förluster bidrar inte återföringen till ytterligare skatteintäkter. Man måste dessutom nuvärdesberäkna skattefordran vilket gör skattningen än mer osäker. Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkylmässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Dessutom ingår inkomsttyperna Avräkningar i anslutning till skattesystemet och Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Det totala utfallet för övriga inkomster uppgick till totalt och är därmed lägre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. Övriga inkomster blev högre jämfört med föregående år. Tabell 2.9 Övriga inkomster, sammanfattning Inkomster av statens verksamhet Under inkomsttypen redovisas bl.a. rörelseöverskott från statliga affärsverk, från och från statens fastighetsförvaltning. Dessutom redovisas ränteinkomster, aktieutdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter och övriga inkomster av statens verksamhet. Inkomsterna under inkomsttypen uppgick till , vilket är (4,) lägre än beräknat i statens budget. Skillnaden jämfört med budgeten beror främst på att inkomsterna av statens aktier blev (13,) lägre än beräknat. Inkomsterna av statens verksamhet blev (1,) lägre än 2012. Tabell 2.10 Inkomster av statens verksamhet, översikt Högre rörelseöverskott än beräknat från Svenska (6,) högre än beror främst på att Svenska kraftnäts utdelning översteg beräkningen. Även det inlevererade överskottet av statligt stödd exportkredit och överskott blev högre än beräknat. redovisade under föregående år i resultat efter finansiella poster, vilket var en förbättring med jämfört med året innan. Av affärsverkets utdelningspolicy framgår att av resultatet ska utdelas till staten. Detta innebär att affärsverket levererade i utdelning till staten . Utdelningen är (37,) högre än beräknat och (63,) högre än 2012. Aktiebolaget ska redovisa resultatet av den statsstödda kreditverksamheten, överskottet redovisas på inkomsttitel. Överskottet uppgick till , vilket är mer än vad som beräknats i budgeten. (10,) högre än föregående år. till , vilket var (1,) högre än beräknat. Överskottet är av genomsnittliga resultat under den senaste femårs- perioden, före bokslutsdispositioner m.m. Det inlevererade överskottet är (9,) lägre än föregående år. utdelning ska uppgå till av årets vinst. redovisade verket en vinst på , men någon vinstutdelning har inte betalats in på inkomsttitel. redovisade ett negativt resultat 2012 och har därför inte betalat in något överskott. Högre överskott av statens fastighetsförvaltning Överskotten av statens fastighetsförvaltning uppgick till , vilket är (4,) högre än beräknat och (88,) högre än föregående år. Överskottet från uppgick till och överskottet från uppgick till . Överskottet från består dels av en definitiv inleverans av avkastningskrav på , dels av en preliminär inleverans av avkastningskrav på . Vad gäller överskottet från består detta av dels en definitiv inleverans av avkastningskrav på , dels en preliminär inleverans av avkastningskrav på . till 6 020 miljoner (4,) (3,) högre än Räntor på studielån uppgick till , vilket är (10,2 pro- (10,) lägre Övriga ränteinkomster uppgick till 2 (39,) (34,) högre än föregående år. Räntor på skattekonto sorterar av utfallet för dessa inkomster. Inkomster av statens aktier lägre än beräknat Inkomsterna består av utdelning från statligt ägda bolag. Den utbetalade utdelningen baseras på bolagens resultat föregående år. till 20 655 miljoner (13,) kronor (4,6 procent) lägre än Tabell 2.13 Aktieutdelning och 2013 vaara AB () Utdelningen från uppgick till , vilket är (8,) högre än 2012. Bolaget redovisade 2012 ett resultat på , vilket är högre än 2011. har en utdelningspolicy som innebär att utdelning till ägaren långsiktigt ska utgöra av resultatet efter skatt. Utdelningen ska anpassas till en genomsnittlig resultatnivå över en konjunkturcykel. resultat efter skatt uppgick till , vilket är (27,) lägre än resultat. Utdelningen från uppgick till sammanlagt . Utdelningen är högre än 2012. Nordeas policy är att lämna en utdelning som överstiger av årets resultat. Koncernen redovisar i euro och resultatet blev vilket är (18,) högre än resultatet 2011. Utdelningen som utbetalades till staten (24,) kronor (90,) lägre än 2012. Den höga utdelningen genomfördes i syfte att justera kapitalstrukturen och minska soliditeten i koncernen. Årets utdelning är i linje med utdelningsmålet. Utdelningen från TeliaSonera uppgick till 4 601 miljoner, vilket var i nivå med utdelningen . Resultatet uppgick till , vilket är (28,) högre än 2011. utdelning ska enligt utdelningspolicyn långsiktigt uppgå till mellan av årets resultat efter skatt. Utdelningen uppgick till , vilket är (34,) högre än 2012. Koncernens resultat uppgick till , vilket är (44,) högre än 2011. Högre inkomster från offentligrättsliga avgifter (5,) beräknat i budgeten. Finansieringsavgifterna från arbetslöshetskassor och avgifterna vid kronofogdemyndigheterna står för de största skillnaderna mot budgeten. (6,) (20,) högre än beräknat. Skillnaden beror huvudsakligen på att ändrat principerna för redovisning av avgifter mot inkomsttiteln när det gäller grundavgifter i allmänna mål. Inkomsterna från offentligrättsliga avgifter är (6,) Skillnaden mot föregående år förklaras främst av högre finansieringsavgifter från arbetslöshetskassor och högre avgifter vid kronofogdemyndigheterna. Försäljningsinkomsterna uppgick till , vilket är (6,) lägre än beräknat och (15,) lägre än föregående år. I inkomstgruppen försäljningsinkomster ingår även felparkeringsavgifter. Dessa utgör huvuddelen av inkomstgruppens utfall. Lägre inkomster från sanktionsavgifter kronor (9,0 (5,8 Skillnaden i förhållande till budget och utfall föregående år beror på inkomsttiteln för sanktionsavgifter m.m. Utfallet på titeln är (58,) lägre än föregående år. redovisades utfall på titeln eftersom EU belastat med finansiella korrigeringar för stödåren 2005–2007. Korrigeringen för redovisades mot titeln . Denna korrigering var dock lägre än föregående år eftersom den omfattade en kortare stödårsperiod. Utgiften för de finansiella korrigeringarna redovisas på anslag 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Övriga inkomster av statens verksamhet De övriga inkomsterna uppgick till 910 miljoner (14,) (22,0 procent) lägre än De övriga inkomster som Kammarkollegiet redovisar är lägre än föregående år och inkomster från uthyrning av materiel är lägre. betalade in , vilket inte skedde . Inkomster från försäljning av egendom Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. inkomster från försäljning av byggnader och maskiner, mark och annan egendom som exempelvis gruvegendom och aktier. Utfallet uppgick till , vilket är (38,) högre än beräknat och högre än Det årliga beräknade beloppet i budgeten utgör en schablon på –2016. Staten sålde aktier i till ett värde av respektive . Ungefär hälften av aktierna ägdes av Stabilitetsfonden. Försäljningsinkomsterna från dessa aktier disponeras av fonden och redovisas som en förändring av nettoutlåning. Resterande försäljningsinkomster redovisades mot inkomsttitel under inkomster av försåld sålde staten även aktieinnehavet i redovisades som inkomster av försåld egendom. Tabell 2.14 Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas återbetalningar av olika typer av lån där den största delen är återbetalning av studiemedel. Utfallet på inkomsttypen uppgick till , vilket är (7,) lägre än beräknat och (16,) lägre än föregående år. Tabell 2.15 Återbetalning av lån Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa amorteringar och statliga pensionsavgifter. Inkomsterna uppgick till , vilket är (7,) lägre än beräknat i statens budget. vilket är 793 miljoner kronor (7,) lägre än beräknat i statens budget. Tabell 2.16 Kalkylmässiga inkomster De statliga pensionsavgifterna ökade totalt till 9 404 miljoner uppgick till , medan den (2,). Tabell 2.17 Statliga pensionsavgifter Bidrag m.m. från EU Inkomsterna under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen finansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonder. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag arbetsliv, 19 Regional tillväxt, 22 Kommunikationer samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inkomsterna uppgick till och är därmed (11,) lägre än beräknat i statens budget. Jämfört med 2012 blev bidragen från EU (4,) högre. Tabell 2.18 Bidrag m.m. från EU Bidrag från EU till Bidrag från EU till Övriga bidrag från EU Bidrag m.m. från EU Bidragen från har minskat Bidragen från var , vilket är lägre än beräknat i statens budget. Jämfört med 2012 minskade bidragen från med (11,). Gårdsstödet blev , vilket är högre än beräknat i statens budget. Orsaken är i huvudsak att den svenska kronan blev något svagare i förhållande till euro än beräknat i budgeten. Stödrätternas värde är bestämda i euro men betalas ut i kronor. Därför varierar de beroende på vilken kurs som är fastställd vid utbetalningen. På grund av en annan redovisningsprincip om finansiella korrigeringar för stödåren 2005–2008 är återflödet lägre än föregående år. Inkomsterna för Övriga interventioner blev , vilket är lägre än beräknat. Orsaken är främst att behovet av offentlig lagring varit lågt till följd av fortsatt höga världsmarknadspriser. Övriga bidrag från Europeiska garantifonden för jordbruket blev högre än vad som beräknats i statens budget. Löpande redovisningar till (garanti- och landsbygdsfonderna) sker i euro vilket innebär att bär kursrisken. uppgår kursvinsten för de belopp EU har betalat till till ca . Föregående år bokfördes en kursförlust på . Den främsta orsaken till vinsten är att gårdsstödet för utbetalas med kursen per euro som den svenska kronan har minskat något i värde mot euron när inbetalningar har inkommit från EU för förskotterade stöd. Bidragen från EU till landsbygdsutvecklingen blev lägre än beräknat. Jämfört med föregående år har bidragen minskat med .