prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — intäkterna från trängselskattesystemet förväntas bli. Orsaken till att utfallet avviker från budget är främst att Förbifart försenats och investeringarna varit lägre än beräknat. Det nya anslaget 1:14 Trängselskatt i fördes upp på statens budget 2013. Utfallet för anslaget blev , vilket är (20,) lägre än anvisat. Anslaget används i huvudsak till investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg. Några sådana investeringar är Västlänken och en ny vägtunnel under och järnvägsbro över vid som ska finansieras med intäkter från trängselskatten. Anslaget finansierar även system- och administrationskostnader för trängselskatten i . Anslagskonstruktionen är densamma som för trängselskatteanslaget för . Högre utgifter för drift och underhåll kronor (0,) högre än 2012. Drift och underhållsutgifterna för det statliga vägnätet och tillhörande gång- och cykelvägar kronor (6,) mer än 2012. Investeringar i nationell plan Investeringar i regional plan Statsbidrag till enskild väg Totalt för anslaget 1:1 Väghållning Investeringar i den s.k. nationella planen inkluderar både investeringar och förbättringar i det nationella stamvägnätet och tillhörande gång- och cykelvägar samt åtgärder för förbättrad miljö längs det befintliga vägnätet. Dessa utgifter uppgick till , en minskning med (8,) jämfört med . Investeringarna i de regionala planerna ökade (8,) Stora vägprojekt som ingår i den nationella E18 –och E20 . Investeringar i nationell plan Drift, underhåll och trafikledning Räntor och återbetalning av lån Totalt för anslaget 1:2 Banhållning , vilket är (1,) lägre än 2012. Investeringar i den nationella planen minskade med (13,) som utgifterna för drift, underhåll och trafikledning ökade med (8,). Stora banprojekt som ingår i den nationella planen och som har pågått är , och Dubbelspår genom . TEN-T bidrog med till EU ger bidrag till projekt och studier för investeringar i transportinfrastruktur som ingår i det transeuropeiska transportnätverket (TEN- T). Bidragen från EU betalas in på statens budgets inkomstsida (inkomsttitel ) och de aktuella projektens utfall belastar sedan anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk. Bidragen från EU är en medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar i transportinfrastruktur. Utfallet för anslaget blev , vilket är högre än 2012. har använts till att slutföra projektet . Detta projekt fick ingen medfinansiering 2012. Tabell 2.89 UO 22 Beställningsbemyndigande Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till uppgick till och den är huvudsakligen hänförlig till anslaget 1:1 Väghållning, 1:2 Banhållning, 1:11 Trängselskatt i och 1:7 Trafikavtal. Det beslutade beställningsbemyndigandet för Avvikelsen beror framför allt på att det har uppstått senareläggningar och tidsförskjutningar i investeringsprojekt. Detta har medfört att kontrakt inte har tecknats eller tecknats i mindre omfattning än vad som prognostiserats. Det beslutade beställningsbemyndigandet för åtagandena uppgick till . Avvikelsen beror framför allt på att det för den satsning på banhållning som gjordes i budgetpropositionen var svårt att beräkna omfattningen av de ekonomiska åtagandena. Det beslutade beställningsbemyndigandet för anslaget 1:11 Trängselskatt uppgick till . De utestående åtagandena uppgick till . Avvikelsen på beror på att investeringar förskjutits och avtal därmed inte kunnat tecknas som planerat. Det beslutade beställningsbemyndigandet för åtagandena uppgick till 2 Avvikelsen på beror på att ett nytt avtal om Gotlandstrafiken inte tecknades som planerat. Tabell 2.90 UO 22 Utlåning 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436. 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117. Låneramen för är exklusive räntor och mervärdesskatt. 2009/10:16, bet. 2009/10:TU7, rskr. 2009/10:114. Inom utgiftsområdet har beslutat om låneramar på för utlåning. Utestående lån vid utgången av 2013 var . Lånet till (), får enligt beslut uppgå till priser och därutöver mervärdesskatt och ränta. som lämnat uppgår mervärdesskatten till och räntan till i löpande priser, fram till . Utnyttjad ram exklusive dessa poster är därmed i löpande priser. bildades tog bolaget över infrastrukturlån på . Låneramen har minskat i takt med att de har betalat tillbaka lånet och har lånet slutamorterats. Tabell 2.91 UO 22 Garantier 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379. 1995/96:65, bet 1995/96:TU5, rskr. 1995/96:97. 1992/93:100; bet. 1994/95:TU2, rskr. 1994/95:50. 4I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per den Tabell 2.92 UO 22 Inomstatliga lån lån i eller utanför lån i och utanför har fattat beslut om låneramar på . Utestående lån vid utgången av 2013 var . RiR 2011:4 IT inom statsförvaltningen – har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till en ökad effektivitet? har granskat om myndigheterna gjort rimliga prövningar om de själva ska producera den IT-kapacitet myndigheten behöver eller om de ska outsourca hela eller delar av den. Ärendet bereds inom . RiR 2012:21 Statens satsningar på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? har granskat regeringens och dess myndigheters arbete inom transportområdet. Regeringen har redogjort för vidtagna åtgärder med anledning av de granskningar genomfört inom ramen för granskningsstrategi Infrastruktur på nya villkor i regeringens skrivelse om statens satsningar på transportinfrastruktur (skr. 2012/13:131). Regeringen har under denna och den föregående mandatperioden vidtagit åtgärder för att reformera och effektivisera transportområdet. Detta har inneburit omstrukturering av myndigheterna inom området, anpassning av regelverk och en förändrad styrning av myndigheternas verksamhet. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2013:5 Staten på telekommarknaden har granskat statens roll på telekommarknaden och om de statliga insatserna på ett effektivt sätt bidragit till att intentioner för marknaden uppnås i ett långsiktigt perspektiv. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om staten på telekommarknaden (skr. 2013/14:32). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2013/14:TU7, rskr. 2013/14:168). RiR 2013:18 Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder har granskat om regeringen har gett myndigheter och aktörerna på järnvägsmarknaden förutsättningar och incitament som bidrar till järnvägens punktlighet. Vidare har granskat om ansvariga myndigheter har åtgärdat, följt upp och återrapporterat förekommande brister som har betydelse för punktligheten. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder i regeringens skrivelse om tågförseningar (skr. 2013/14:201). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.4.23 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tabell 2.93 UO 23 Anslag Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur -0,8 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur -14,2 -9,1 Intervention för jordbruksprodukter m.m. -65,9 -1,7 -3,5 Utgiftsområdet omfattar bl.a. verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd och rennäring samt samefrågor. Utfallet uppgick till och är därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2012 minskade utgifterna med (2,). Svagare krona medför högre gårdsstöd än budgeterat Utfallet för anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. blev , vilket är (1,) högre än anvisat i statens budget. Orsaken är i huvudsak att den svenska kronan blev något svagare i förhållande till euron än beräknat i budgeten. Stödrätternas värde är bestämda i euro men betalas ut i kronor. Därför varierar de beroende på vilken kurs som är fastställd vid utbetalningen. Utgifterna under anslaget 1:19 Från EU- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur blev (14,) lägre än anvisat i statens budget. Orsaken är att utbetalningstakten blivit lägre än vad som antogs i regeringens budget. Utgifterna under anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. blev (65,) lägre än anvisat i statens budget. Orsaken är främst att behovet av offentlig lagring varit lågt till följd av fortsatt höga världsmarknadspriser. Brister i blockdatabasen orsakade finansiella korrigeringar Utfallet för anslaget 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. uppgick till , vilket är lägre än 2012. t.o.m. har återbetalat ca till EU på grund av anmärkningar mot den svenska tillämpningen av gårdsstödet m.m. för stödåren 2005–2008. Detta har finansierats dels genom att anslaget 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. belastats med , dels genom att belasta inkomsttitel Sanktionsavgifter m.m. med (se övriga inkomster). återbetalade , vilket var lägre än 2012. Tabell 2.94 UO 23 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till . Avvikelsen mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är främst hänförliga till anslagen 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Anledningen är att färre pågående miljöersättningar inom landsbygdsprogrammet än vad som beräknats blev aktuella för förlängning. Dessutom blev antalet ansökningar om förlängning färre än beräknat. De utestående åtagandena för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter överstiger det beslutade bemyndigandet med ett mindre belopp (). Tabell 2.95 UO 23 Garantier Tabell 2.96 UO 23 Övriga krediter RiR 2013:12 Skattekontroll - en fråga om förtroende för offentlig förvaltning har granskat skattekontroll och hantering av vissa skatter i statliga myndigheter och kommuner. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om Skattekontroll av statliga myndigheter och kommuner (skr. 2013/14:88). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2013/14:SkU21, rskr. 2013/14:203). RiR 2013:13 Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? har granskat om regeringen och berörda myndigheter effektivt verkat för att nå målen för Landsbygdsprogrammet. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om det svenska landsbygdsprogrammet 2007– 2013 (skr. 2013/14:158). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.4.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Tabell 2.97 UO 24 Anslag Verket för innovationssystem: Forskning och Institutens strategiska kompetensmedel m.m. -1,5 Bidrag till företagsutveckling och innovation -0,8 -2,9 geologiska undersökning: Geologisk -0,8 : Finansiering av likvidatorer -50,0 -3,5 -0,1 Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, politik för utrikeshandel samt politik för handels- och investeringsfrämjande. Utfallet uppgick till , vilket är (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2012 blev utfallet (10,) lägre. Högre utgifter för forskning och utveckling genom Utfallet för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling uppgick till , vilket är (0,) högre än vad som anvisats i budgeten och (11,) högre än föregående år. Ökningen jämfört med föregående år beror bl.a. på satsningar på gruv-, mineral- och stålforskning, test- och demonstrationsanläggningar och strategiska innovationsområden. Högre utgifter för institutens strategiska kompetensmedel Utfallet för anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel m.m. uppgick till , vilket är i nivå med vad som anvisats i Utfallet var (26,) högre än föregående år. avses här industriforskningsinstituten med ägande under . Det högre utfallet jämfört med föregående år beror bl.a. på en satsning på ett nytt om processutveckling och katalys. Överföring av anslagsmedel från till företagsutveckling och innovation Utfallet för anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation uppgick till , vilket är i nivå med budget. Utfallet är (92,) högre än föregående år. Ökningen jämfört med föregående år beror på att överförts från anslaget 1:4 för att finansiera verksamheten i det sammanslagna bolaget . Utfallet för anslaget 1:4 uppgick till , vilket är (2,) lägre än vad som anvisats i (33,) lägre beror på ovan nämnda överföring av anslagsmedel. Kostnaderna för finansiering av likvidatorer högre än beräknat av likvidatorer uppgick till , vilket är högre än vad som anvisats i budgeten. Anslaget ökades med i vårändringsbudgeten eftersom utbetalningarna till likvidatorer som har till uppgift att avveckla företag bedömdes bli högre än vad som hade beräknats i budgetpropositionen. Kostnaderna för finansiering av rättegångskostnader lägre än beräknat Utfallet för anslaget 1:21 Finansiering av rättegångskostnader uppgick till , vilket är (50,) lägre än vad som beräknades i budgeten. Föregående års utfall för anslaget var lägre än . Utfallet för anslaget är svårt att prognostisera eftersom utbetalningarna är beroende av utgången i olika domstolsförhandlingar där för statens talan. Icke medgivet överskridande av anslaget för investeringsfrämjande Utfallet för anslaget 2:4 Investeringsfrämjande uppgick till . De anvisade medlen på statens budget har överskridits med (56,). Överskridandet beror på en avsättning för återkrav av EU-medel i samband med avveckling av Myndigheten för utländska investeringar i . Tabell 2.98 UO 24 Beställningsbemyndigande Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till För anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling beror avvikelsen framför allt på att gjorda åtaganden är lägre än vad de beräknades bli till följd av den forsknings- och innovationspolitiska propositionen (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151). Beställningsbemyndigandet för anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet har inte behövt tas i anspråk då verksamheten lagts om i den del som tidigare bedömdes medföra behov av att besluta om åtaganden som kräver framtida anslag. Tabell 2.99 UO 24 Utlåning 2007/08:1, bet. 2007/08:FiU11. 2012/13:46, bet. 2012/13:NU10. Inom utgiftsområdet har beslutat om låneramar för utlåning på . Utestående lån vid utgången av 2013 var . Tabell 2.100 UO 24 Garantier Kreditgarantier till AB Svensk för den mindre skeppsfarten 2 efterborgen), 3 efterborgen), 3 efterborgen), (f.d efterborgen), Svenska efterborgen), 3 1Lagen (1980:1097) om svenska . 2003/04:128, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:273. 3I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statlig borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, 1991/92:FiU30, bet. 1991/92:FiU31, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . Tabell 2.101 UO 24 Övriga krediter iakttagelser – årlig revision för utländska investeringar i har, avseende dess årsredovisning , fått en revisionsberättelse med reservation. uttalar sig med reservation om den drar slutsatsen att det finns väsentliga fel men att de inte är genomgripande för årsredovisningen eller om inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis men drar slutsatsen att möjliga fel inte är genomgripande. Som grund för uttalande om reservation anger följande. för Myndigheten för utländska investeringar i m.m. redovisar ett otillåtet anslagsöverskridande på anslaget 2:4 Investeringsfrämjande anslagspost 2 med . Överskridandet beror på ett bokfört förväntat återkravsanspråk avseende projekt som finansierats med medel från EU:s regionala strukturfonder och som Myndigheten för utländska investeringar i intäktsfört –2012. RiR 2013:10 Statens främjandeinsatser för export har granskat statens insatser för export. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om statens främjandeinsatser för export (skr. 2013/14:55). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2013/14:NU13, rksr. 2013/14:175). 2.4.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Tabell 2.102 UO 25 Anslag Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. Utfallet uppgick till och blev därmed högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (4,). Kommuner och landsting kompenseras för minskade skatteintäkter Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning används för att ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Utgifterna uppgick till , vilket är mer än 2012. Ökningen beror framför allt på ekonomiska regleringar för att kompensera kommuner och landsting för det höjda grundavdraget för pensionärer och den sänkta fastighetsavgiften för hyreshusenheter, vilket ger minskade skatteintäkter till kommuner och landsting. Bidragen till kommunerna uppgick till , en ökning med (4,). Bidrag till landstingen uppgick till , en ökning med (3,). Anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS- kostnader används för att jämna ut kostnaderna mellan kommuner för verksamhet de utför enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, som redovisas på budgetens inkomstsida (inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS-kostnader). På höständringsbudgeten anvisades ytterligare eftersom gjort slutliga beräkningar av LSS-kostnaderna som visade att bidraget till bidragsberättigade kommuner skulle överstiga anvisade medel. Den utjämningsavgift som övriga kommuner betalar till staten ökade med motsvarande belopp och redovisas mot inkomsttitel. RiR 2012:25 Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser har granskat om regeringen har identifierat och analyserat kommunsektorns långsiktiga finansieringsproblem. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser (skr. 2012/13:127). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2012/13:FiU20, rskr. 2012/13:300). 2.4.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Tabell 2.103 UO 26 Anslag -24,2 samband med upplåning och skuldförvaltning -40,8 -70,6 -24,3 Utgiftsområdet omfattar främst räntor på statsskulden, men också provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. I utgiftsområdet ingår även ett särskilt anslag för oförutsedda utgifter. Utgifterna inom utgiftsområdet omfattas inte av det utgiftstak som har beslutat om. Regeringen får enligt 3 kap. 9 § budgetlagen besluta att anslag för räntor på statsskulden samt andra utgifter för upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. (24,) vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2012 minskade utgifterna med (38,). Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. De påverkas också av tekniska faktorer till följd av upplånings- och skuldförvaltningsteknik. redovisar mot anslag enligt utgiftsmässiga principer. Redovisningen är ett netto av inkomster och utgifter i Riksgälds- Därmed påverkas utfallet av realiserade valutakursdifferenser, men inte orealiserade. Utfallet påverkas inte av nettoutlåning eftersom anslaget nettoredovisas. Högre ränteutgifter som beror på att statsskulden ökar till följd av större nettoutlåning motsvaras av en lika stor ökning av ränteinkomsterna. Inkomsterna redovisas under posten Räntor på in- och utlåning. Se tabell 2.104 nedan. Valutakursvinsterna högre än budgeterat Utfallet för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev , vilket är lägre än anvisat i statens budget. Utgifterna för räntor på lån i svenska kronor blev lägre än beräknat. Räntorna på lån i utländsk valuta blev lägre än väntat. I statens budget beräknades inkomster av överkurser vid emission uppgå till . Utfallet blev däremot utgifter till följd av underkurser vid emission med , dvs. en skillnad på . Tabell 2.104 Räntor på statsskulden –2013, fördelning på anslagets komponenter Räntor på lån i svenska kronor -1,3 Räntor på lån i utländsk valuta1 -0,5 Över- (-)/underkurser (+) vid emission -10,8 -11,2 -6,0 -9,5 -0,5 -0,4 Räntor på in- och utlåning1 -6,5 -7,8 -5,7 -4,7 -5,0 -4,2 Valutakursförluster (+)/vinster (-) -2,9 -1,0 -10,3 -9,3 Kursförluster (+)/vinster (-) -0,1 -5,3 1 Räntor på lån till och på lån till andra länder (0,2013) är bruttoredovisade, till skillnad från i årsredovisning. Tabell 2.105 Räntor och valutakurser –2013 årsgenomsnitt 1 Total Competitiveness Weights, ett mått på kronans värde mot en korg av andra valutor. Den största avvikelsen från beräkningen i budgeten är valutakursvinsterna (netto), som blev högre än beräknat. Hur stora valutakursvinster respektive -förluster det blir beror på när lån i utländsk valuta förfaller och hur valutakurserna rört sig jämfört med när lånen togs upp. Dessutom påverkas posten av derivataffärer till eventuella placeringar i utländska valutor. Derivataffärerna görs för att anpassa sammansättningen i valutaskulden till det gällande riktvärdet. Kursförlusterna (netto) blev högre än budgeterat. Kursförluster uppstår när löser in lån , om lånen har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköpstillfället. Kursvinster uppstår vid motsatt förhållande. Byten som leder till kursförluster gör att ränteutgifterna blir lägre kommande år, eftersom ersätter lån som har höga årliga räntebetalningar med lån som har lägre över en längre tidsperiod påverkas alltså inte ränteutgifterna. Skadestånds- och ersättningsanspråk mot staten belastar anslaget Oförutsedda utgifter Utgifterna för anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter uppgick till . I budgeten anvisades . Anslaget är avsett för oförutsedda utgifter som är så brådskande att ärendet inte hinner underställas som utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra anslagsändamål. Regeringen beslutar i varje enskilt fall om när medel från anslaget ska tas i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom indragning från något annat anslag. utnyttjades av anslaget för utbetalning på grund av skadestånds- och ersättningsanspråk mot staten. För att finansiera dessa utgifter gjordes indragningar på: –utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, anslaget 1:2 Kammarkollegiet med , –utgiftsområde 8 Migration, anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden, med , och –utgiftsområde 5, anslaget 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse Högre valutakursvinster bidrog till lägre räntor på statsskulden jämfört med Utgifterna på utgiftsområdet blev (38,) lägre än 2012. Det beror främst på att utgifterna för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev (38,) lägre. Det lägre utfallet beror främst på högre valutakursvinster på skulden i utländsk valuta. Dessutom bidrog lägre kursförluster och lägre räntor på lån i svenska kronor till det lägre utfallet. Åt motsatt håll verkade att det föregående år uppstod inkomster till följd av överkurser vid emission, medan det innevarande år har uppstått utgifter till följd av underkurser vid emission. Låga marknadsräntor som beror på den utdragna lågkonjunkturen i världsekonomin har också bidragit till att sänka statens ränteutgifter. 2.4.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Tabell 2.106 UO 27 Avgiften till Europeiska unionen Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna inom utgiftsområdet utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen för EU-budgeten. EU-budgeten beslutas inom en flerårig budgetram. Eftersom EU-budgetens inkomster och utgifter ska balansera och merparten av inkomsterna utgörs av avgifter från medlemsländerna styr EU-budgetens utgiftsnivå i hög grad utgiftsnivån inom utgiftsområde 27.