prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — erhållna i olika finansiella tillgångar och minskade innehavet av obligationer i utländska valutor. Innehavet ska balansera nämndens åtaganden i respektive valuta. Statens aktier i avyttrades . Försäljningsbeloppet uppgick till , vilket resulterade i en realisationsvinst på (se not 13). - Återförsäkrades andel av Det största innehavet av värdepapper avser Kärnavfallsfonden, som ytterligare ökade fondmedel placerade i bostadsobligationer med . Andelen i Europeiska investeringsbanken ökade med som en följd av att statens andel av bankens kapitalhöjning betalats. Innehavet i , tidigare , redovisades föregående år som ett kortfristigt värdepappersinnehav, eftersom avsikten var att avyttra företaget. innehav avser till största delen nollkupongobligationer som övertogs i samband med avvecklingen av . Syftet med obligationerna är att återbetala resterande lån som ursprungligen avsett finansiering av anläggningstillgångar uthyrda till och . innehav av obligationer minskade med . Som ett led i garantiverksamheten placerar () redovisar försäkringstekniskt beräknat nettovärde på skadefordringar. Fordringarna utgår från de skadebelopp som betalats ut. Avdrag görs för återvunna eller avskrivna belopp. Till detta läggs kapitaliserade räntor samt förfallna, obetalda och upplupna, ej förfallna avtalsräntor. Värderingen av EKN:s fordringar görs utifrån olika kriterier. En utgångspunkt vid bedömning av fordringar på andra länder är det aktuella landets skuldsättning och inkomstnivå samt hur landet skött sina skuldbetalningar. Detta kompletteras med det allmänna riskläget för landet vad gäller krediter och på den återstående löptiden av EKN:s utestående fordran. Försäkringstekniskt beräknat nettovärde på skadefordringar uppgick till . Värdet före reservering av förväntade förluster på EKN:s fordringar uppgick till . (Sida) garanterar och subventionerar U-landskrediter i projekt som Sida bedömer kan få betydande utvecklingseffekter i landet. Posten består främst av det försäkringstekniskt beräknade nettovärdet på skadefordringar inom säkerhetsreserven som är knutet till U-kreditsystemet, , samt premiefordringar på garantitagare inom U-kreditsystemet med . universitets fordringar avser utlåning av donationsmedel till Akademiska Hus. redovisade långfristiga fordringar utgörs av en fordran på Eurocontrol avseende terminal och undervägsavgifter. Annuitetslån (beviljade efter Studielån (beviljade mellan den Studiemedel och äldre lån (beviljade utlåning ökade totalt sett med . Det beror främst på att utlåningen till ökade med nästan . Lånet är upptaget i utländsk valuta för att förstärka valutareserven. fick i uppdrag att ställa ut ett lån om maximalt till den irländska staten. Lånet är ett tillägg till det lånepaket som och EU ställt ut till på villkor att landet genomför ett ekonomiskt reformprogram. betalade ut lånets första del och sista delen betalades ut . Lånet ska vara helt återbetalt 2022. I utlåning ingår också utlåning till premiepensionssystemet och AP- fonderna, eftersom pensionssystemets tillgångar och skulder inte konsolideras i årsredovisningen för staten. , ett statligt bolag som äger, driver och utvecklar flygplatser, betalade tillbaka alla sina lån hos . Detta enligt beslut av regeringen som togs i samband med att flygplatsverksamheten bolagiserades 2010. () administrerar ett flertal lånetyper som kan delas in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån finansierade hos , vilket är de lån som går under benämningen annuitetslån och studielån. Den andra kategorin är lån som ursprungligen finansierades via anslag på statens budget och benämns studiemedel, äldre lån och hemutrustningslån i sammanställningen. CSN:s utlåningsfordran ökade med och uppgick till , inklusive reservation för osäkra fordringar. Den totala utestående lånefordran uppgick till och vid utgången av 2013 var den totala reserveringen för osäkra fordringar . Både lånefordran och reserveringen av osäkra fordringar ökade . Ökningen av lånefordran beror dels på att nyutlåningen ökat , dels på att lånebeloppet höjts jämfört med föregående år. Även ökningen av beräknade osäkra fordringar beror på att antalet låntagare blev fler. lånar ut pengar till företag inom energiområdet för att främja affärsutveckling och kommersialisering. (Sida) utlåning avser biståndskrediter och villkorslån. Myndigheten för samhällsskydd och Med varulager och förråd avses råmaterial, råvaror, halvfabrikat och färdiga produkter samt förnödenheter som förbruknings- och tillsatsmaterial. post avser främst material för underhåll och reparation av järnvägsanläggningar. Försvarsmaktens varulager och förråd avser i huvudsak Försvarsmaktens drivmedelslager. varulager består främst av beklädnad, vapen och ammunition. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps varulager avser huvudsakligen ett internationellt lager där det ingår containrar för boende och kontor. En annan del av lagret består av publikationer. Pågående arbeten hos avser uppdragsbeställningar som ännu inte levererats till kund. Pågående arbeten hos Lantmäteriet avser i huvudsak fastighetsbildning, vilket innebär t.ex. avstyckning och reglering med gränsdragning mellan fastigheter. Minskningen av värdet på pågående arbeten jämfört med föregående år beror främst på fakturering av en stor omarrondering inom fastighetsbildning. i innehar ett stort antal fastigheter lokaliserade till omarronderingsområden i Jordfonden, där bytesprojekt pågår eller är planerade. Myndigheternas förskott till leverantörer avser bl.a. underhållstjänster och varuleveranser. Myndigheternas redovisning av kundfordringar avser främst försäljning av tjänster. fordringar utgörs av premiefordringar i garantiverksamheten. Fordringar avseende efterskottspremier har minskat kraftigt. - Fordringar på skattekonto, inkl. - Regressfordringar från infriade Övriga fordringar ökade med jämfört med föregående år. fordringar på skattekontot ökade med . I princip alla debiteringar av skatter och avgifter som gör ingår i skattekontosystemet. fordringar ökade med . Ökningen är främst hänförlig till affärsdagsredovisningen. affärsdagsredovisning uppstår en fordran när en affär ingås som sedan tas bort i samband med att affären betalas. Det är normalt att det är stora fluktuationer i affärsdagsredovisningen. redovisar huvudsakligen fordringar på EU för gjorda utbetalningar av bidrag inom jordbruksfonderna samt fordran på EU för produktionsavgift för socker. Fordran på EU har ökat vilket främst avser landsbygdsprogrammet och beror på att tidpunkten för utbetalning från EU är senare jämfört med föregående år. fordringar utgörs till största delen av fordringar på bidragsskyldiga avseende underhållsstöd, återkravsfordringar och fordringar för EU vård. övriga fordringar består främst av obetalda tullräkningar avseende uppbörd. Orsaken till minskningen är att varuvärdet vid import och debiterad uppbörd var högre på de tullräkningar som var utestående jämfört med . - underkurser, upplåning i svenska - underkurser, upplåning i utländsk - underkurser, statsskulden till nominellt belopp i svenska kronor - underkurs, statsskulden till nominellt belopp i utländsk valuta - övriga förutbetalda kostnader Myndigheten för samhällsskydd och En förutbetald kostnad är en utgift som har betalats ut och som avser inte förbrukade resurser eller inte utnyttjade tjänster som normalt kommer att omvandlas till en kostnad kommande år. Syftet med att periodisera förutbetalda kostnader är att resultaträkningen enbart ska visa årets kostnader för förbrukade resurser och utnyttjade tjänster. En förutbetald kostnad kostnadsförs när resurser har förbrukats eller tjänster har utnyttjats och då reduceras den förutbetalda kostnaden. Underkurser uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är lägre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör underkurs och bokförs som en förutbetald kostnad som periodiseras över lånets löptid. redovisar förutbetalda kostnader avseende hyror på och övriga förutbetalda kostnader som leasingavgifter, telefonikostnader, försäkringar samt drift, underhåll och support av datasystem. Posten förutbetalda kostnader vid utgörs huvudsakligen av förutbetalda hyror och nyttjanderätter. I posten förutbetalda intäkter för ingår bl.a. projektkostnader för med . redovisar förutbetalda hyreskostnader på . Förutbetalda kostnader i övrigt avser exempelvis hyror eller licensavgifter eller år. Som upplupna bidragsintäkter redovisas överenskommen ersättning för genomförd verksamhet som ännu inte erhållits av myndigheten. upplupna bidragsintäkter är främst bidrag för investeringar som till största delen finansieras av kommuner. Av dessa avser väginvesteringar och järnvägsinvesteringar. Upplupna bidragsintäkter vid universitet och andra lärosäten avser främst pågående forskningsprojekt. redovisar upplupna bidragsintäkter på för EU medel. Upplupna ränteintäkter, svenska kronor Upplupna ränteintäkter, utländsk valuta Rådet för Europeiska socialfonden i Som upplupna intäkter redovisas räntor och andra intäkter som upparbetats, men där fakturering eller betalning inte skett till och med brytdagen. upplupna ränteintäkter i svenska kronor och utländsk valuta avser ränteintäkter förknippade med statsskulden som är intjänade men som ännu inte är inbetalda till . Kärnavfallsfondens upplupna intäkter avser upplupna avgifter för producerad el som kärnkraftsbolagen i efterhand betalar till Kärnavfallsfonden med och upplupna ränteintäkter på placeringar. Rådet för Europeiska socialfonden i redovisar upplupna intäkter avseende medel från och integrationsfond. Av upplupna intäkter avser en fordran på EU avseende TA-medel (Technical Assistance). redovisar upplupna intäkter för EU-vård på och upplupna ränteintäkter avseende återkrav på . Upplupna intäkter hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen består av finansieringsavgifter från arbetslöshetskassor och arbetslöshetsavgifter. redovisar upplupna nätintäkter på samt upplupna systemintäkter på . värdepapper och andelar avser repor i egna statspapper ingått i statsskulden. värdepapper och andelar avser huvudsakligen hypoteksobligationer i de fonder redovisar, främst Trafiklivräntefonden. redovisar obligationer, främst hypoteksobligationer, som hör till den frivilliga pensionsförsäkringen och Sjömanspensionsfonden. redovisar banktillgodohavanden i utländsk valuta till motvärdet av samt banktillgodohavanden i svenska kronor i svenska affärsbanker om . belopp avser till största delen klienters bankmedel (deponerade medel samt ansökningsavgifter som inbetalats men ännu ej redovisats mot inkomsttitel). () banktillgodohavanden avser till största delen valutakonton och konton för samarbetsavtal där medel ingår som FMV har för olika samarbetspartners räkning. Likvida medel redovisat av består till största delen medel på ett valutakonto som ska användas i ett EU-projekt. Beloppet erhölls och fördelas ut till projektets partners påföljande år. likvida medel ökade med . Ökningen beror främst på en ökning av pensionsskulden och andra framtida åtaganden med , vilket innebär ökade avgifter och inbetalningar till myndigheten som utbetalningarna är relativt låga. Vidare beror ökningen av kassa och bank på minskade fordringar i den löpande verksamheten med ca . Resultatandelar i hel- och delägda Årets över-/underskott enligt Nettoförmögenheten är skillnaden mellan tillgångar och skulder. Eftersom statens skulder är större än tillgångarna är statens netto- Förändringen av nettoförmögenheten mellan samvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. Nettoförmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens över- eller underskott. Därutöver påverkas nettoförmögenheten av andra transaktioner som förändrar värdet av tillgångar eller skulder utan att de redovisas i resultaträkningen. minskade nettoförmögenheten med , vilket till stor del förklaras av årets underskott, men dessutom finns negativa belopp för transaktioner redovisade direkt mot resultatandelar i dotterföretag. Nedan redogörs för förändringar av poster som ingår i nettoförmögenheten. Vissa händelser som i sig inte innebär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå förklaringar till förändringar av ingående delposter. Uppskrivningskapitalet minskade med . Kapitalet minskar med avskrivningsbeloppen på uppvärderade anläggningar samt med omföring till balanserad kapitalförändring vid försäljning av tillgångar. Donationskapitalet ökade med . Ökningen beror till största delen på att gåvor av kulturtillgångar mottagits av samt att har erhållit donationer i form av konstverk och likvida medel. Resultatandelar i hel- och delägda företag Andelsvärdet är vid årets beräkning till största delen baserat på bolagens egna kapital enligt årsbokslut. Ökningen på består av föregående års resultatandelar (43,), utdelningar betalda (-20,), samt övriga förändringar av eget kapital i dotterbolagen (-8,). Den del av Systembolaget AB:s resultat, motsvarande årets utdelning, som redovisas som skatteintäkt omförs från balanserad kapitalförändring till resultatandel påföljande år (0,). redovisade en minskning av det egna kapitalet vid sidan av resultatet. Förändringen uppgick till -5,och består till största delen av omräkning av pensionsskulden (-5,), kassa- flödessäkring (1,), ägarförändring i koncernföretag (-2,), omräkningsdifferenser vid konsolidering av verksamhet i utlandet (3,) och valutasäkring av utländskt eget kapital (-2,). rapporterade en direkt minskning av eget kapital med avseende främst valutakursdifferenser (-1,). minskade i samband med förändrade redovisningsprinciper för pensionsskulden resultatandelen (-1,). Försäljning och likvidering av företag medförde att resultatandelar överförts till balanserad kapitalförändring (-0,). Den balanserade kapitalförändringen minskade med . Den del av föregående års överskott som ej är hänförligt till resultatandelar påverkade kapitalförändringen negativt med . Utdelningar från dotterbolag enligt föregående stycke ökade denna delpost med motsvarande belopp, . Kapitaltillskott till statliga företag som redovisas som bidrag ökar balanserad kapitalförändring och utjämnas nästkommande år vid omföring av årets underskott (1,). Systembolaget AB:s resultat förs till en del som skatteintäkt, vilket påföljande år omförs till resultatandel från kapitalförändring (-0,). Saldot vid avräkning av inomstatliga betalningar avseende anslag och inkomsttitlar uppgick till och redovisas som en minskning av nettoförmögenheten. Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper medförde en utjämningspost på som redovisas som balanserad kapitalminskning. Eliminering av inomstatliga ensidiga periodiseringar samt diverse fordringar och skulder medför ett saldo på som ökade nettoförmögenheten. Summan av statens interna fordringar och skulder avseende moms minskade nettoförmögenheten med . fordringar och skulder gentemot Ändrad princip avseende bl.a. bundna offerter, EKN Utdelning från hel- och delägda Förändring av eget kapital hos hel- och delägda företag Kapitaltillskott till hel- och delägda företag redovisade som Försäljning och likvidering av aktier i hel- och delägda företag Omföring av resultatandel från Utjämningspost vid eliminering av vid eliminering av ensidiga diverse fordringar och skulder Årets över-/underskott Ovanstående tabell visar de poster som lett fram till nettoförmögenhetens förändring. Se även avsnitt 3.2.1 Nettoförmögenheten. I tabellen nedan redovisas en beräkning av skillnaderna mellan balansräkningens nettoförmögenhet jämfört med statens förmögenhet beräknad i anslutning till nationalräkenskapernas principer. Nationalräkenskapernas beräkningar finns inte färdigställda och jämförelsen görs därför . Avgående poster ur Nettoförmögenheten Fordringar och skulder hos andra myndigheter än , Centrala Tillkommande poster i Statens förmögenhet Uppvärdering av börsnoterade aktier till Pålägg av moms och indexuppräkning till ier samt utökad aktivering av Omvärdering av statsskuld och övriga finansiella poster till marknadsvärde egna kapital utöver grundfond Värdepapper hos Norrlandsfonden, Statens förmögenhet enligt NR-principer Bygdemedel m.m. (länsstyrelser) Som fonder i staten redovisas medel som reserverats för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte bestäms av en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet beskrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av fonder. Kärnavfallsfonden redovisas av myndigheten och förvaltas av Kammarkollegiet. Fonden består av avgifter från kärnkraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna ska täcka alla kostnader nu och för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfallsfonden har ökat kraftigt under . Fondmedlen är placerade i säkerställda obligationer utgivna av bostadsfinansieringsinstitut, i statspapper och på konto i . Vid utgången av 2013 utgjordes av tillgångarnas bokförda värde av säkerställda obligationer. Stabilitetsfonden inrättades enligt beslut i samband med finanskrisen för att finansiera framtida stödåtgärder. Den förvaltas av . Inledningsvis tillfördes genom särskilt anslag på statens budget. Avsikten är att fonden genom de inbetalda stabilitetsavgifterna och bankgarantiavgifterna från banker och andra institut med avkastning, ska öka så att den uppgår till motsvarande av BNP. ökade fondens behållning med (jfr not 5). Ökningen beror huvudsakligen på att fondens innehav av aktier i såldes , vilket gav en vinst på nära . Även Insättningsgarantifonden förvaltas av och utgörs av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek, som baseras på institutens kapitaltäckningsgrad, används till att bygga upp en fond varifrån ersättning betalas ut till kunder i kreditinstitut eller värdepappersbolag som omfattas av garantin och som går i konkurs. Insättningsgarantin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. Insättningsgarantimedlen är placerade i statspapper och till mindre del på konto i . Insättningsgarantifonden har ökat med . redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. Den största är Trafiklivräntefonden och utöver den finns bl.a. Frivilliga yrkesskadefonden och Affärsverksfonden. Batterifonden redovisas av och används för bl.a. omhändertagande av miljöfarliga batterier. Kammarkollegiets fonder avser kollegiets försäkringsverksamhet, men även bl.a. Viltvårdsfonden, Kulturfonden för och samt Författarfonden. Länsstyrelserna redovisar bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder. av beloppet redovisas av i . Bland fonder som inte specificeras i tabellen finns främst medel från vattendomar m.m. hos Havs- och vattenmyndigheten, Brottsofferfonden samt Sjömanspensionsfonden hos . Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Statens pensionsåtagande vid SPV Det stora flertalet myndigheter betalar pensionspremier för de förmånsbestämda tjänstepensionerna och de övriga avtalsförsäkringarna till (). SPV ansvarar och gör avsättningar för merparten av statens pensionsåtagande i den statliga försäkringsrörelsen. Undantag från denna försäkringslösning är de myndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, främst affärsverken. Pensionsskulden ökade med (föregående år var ökningen ). Skulden har beräknats med motsvarande ränteantaganden som de som tillämpats i årsredovisningen för staten de närmast föregående åren (se tilläggsupplysningar) och det innebär att den är lägre än den skuld som SPV redovisar i sin årsredovisning. I nedanstående tabell redovisas förändringens viktigaste delposter enligt en skuldanalys som SPV gjort. Förklaring till förändring av den försäkringstekniska avsättningen i SPV:s tjänstepensionsverksamhet Justering av ingående skuld Grundränta, frigjorda omkostnader Nya och tillfälliga sjukpensioner Nyavsättning icke aktuell, temporär Nya pensionsersättningar och särskilda Förändring av antastbar förmån Utbetalning, frigjorda omkostnader 1 Till detta kommer tjänstegruppliv- och personskadeersättningar med (föregående år) vilket förklarar avvikelsen i belopp i not 43. Ändrade beräkningsgrunder avser den skuldeffekt som uppstår när de försäkringstekniska beräkningsgrunderna ändras. Per hade räntan i beräkningsgrunderna sänkts från . Tillämpningen av den princip som innebär att en sänkning tillåts slå igenom högst motsvarande , innebär att i beräkningen tillämpas en ränta på . Det ökade skulden med . Nyintjänande avser den skuldförändring som beror på att de aktiva har tjänat in ytterligare rätt till ålderspension och kompletterande efterlevandepension/familjepension . Utbetald pension motsvarar den skuldminskning som utbetalningarna medfört. Posten är en beräkning utifrån tillgängliga data och det kan finnas avvikelser mellan postens värde och bokförda betalningar exempelvis när retroaktiva utbetalningar gjorts. Basbeloppsindexering avser omräkning med förändringen av prisbasbeloppet som görs av pensioner som betalas ut och av fribrev. var denna ökning , vilket gav en skuldökning med . Nyanslutning avser den skuldökning som uppstår i samband med inlösen av förmåner. förekom inga sådana nyanslutningar. Grundränta avser den uppräkning av skulden som enligt de försäkringstekniska riktlinjerna ska göras med antagen ränta (1,). Övriga avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser tar upp avsättning för pensioner och inkomstgarantier till förutvarande och nuvarande ledamöter. Av det totala beloppet avser inkomstgarantier. av den totala avsättningen avser avgångna ledamöter, medan återstoden avser aktiva ledamöter. Årets ökning avser främst aktiva ledamöter. Försvarsmaktens avsättningar har minskat , eftersom årets utbetalningar överstiger årets kostnad för nya avsättningar. Dessa har minskat kraftigt, jämfört med då bl.a. avsättningar gjordes för pensionsersättningar inför omstrukturering av Försvarsmaktens organisation 2013. Ökningen av pensionsavsättningen vid beror till största delen på nyintjänade pensionsförmåner. Övriga avsättningar består till största delen av () avsättningar för risker i garantiengagemang. Reserveringar har gjorts för förväntad förlustrisk i affärerna. Reserveringen vid utgången av uppgick till (netto med hänsyn till återförsäkrares andel ) vilket innebär en minskning med eller . Reserveringen delas in i reservering för ej intjänade och kvardröjande risker, respektive reservering för skador. Det är reservering för ej intjänade som står för huvuddelen, av den totala reserveringen. Den delen sjönk , medan reserveringen för skador ökade med . lägre än som den genomsnittliga risken sjunkit något. Risken i portföljen har minskat som en följd av lägre riskvärderingar på affärer och länder. Dessutom har en kortare löptid i portföljen minskat reserveringsbehovet. Reserveringen som andel av det totala engagemanget har minskat , från 2013. Avsättningarna hos avser till största delen avsättningar för miljöåtgärder och skadeståndskostnader. reserverar medel för framtida garantiförluster. Reserveringen avser till största delen garantin avseende . De förväntade förlusterna i garantiverksamheten ökade med . Det beror huvudsakligen på att en av låntagarna inom Nordiska investeringsbankens portfölj med miljöinvesteringslån ställde in sina betalningar. Försvarsmaktens avsättning för framtida utgifter för omstrukturering enligt främst Försvarsbeslut fortsatte minska . Minskningen avser till största delen avsättning för avveckling av materiel. De kvarstående avsättningarna för omstrukturering avser till avsättningar för avveckling av materiel, medan de återstående delarna främst avser avsättningar för sanering samt avsättning för kompetensväxlings- och kompetensutvecklingsåtgärder. avsättning för frivillig pensionsförsäkring avser verksamhet enligt äldre lagstiftning.