prop · H103187 · 2014-03-18 00:00:00 — liga kostnader som avser rörelsen samt räntekostnader och avkastning. En prisförändringsprövning med index medger en prisförändring som är avsedd att följa utvecklingen av ett eller flera index. en indexbaserad metod, medges göra prisökningar i takt med ett eller flera relevanta index. Det innebär att prisökningarna inte baseras på respektive fjärrvärmeföretags egna kostnadsförändringar utan på mer Sådana index kan kopplas till exempelvis relevant utveckling av energipriser eller en generell kostnadsutveckling för en hel Metoden innebär därmed att fjärrvärmeföretaget inte nödvän- digtvis får täckning för sina kostnadsökningar i det enskilda fallet för aktuell tidsperiod utan siktar på att estimera vad som är en rimlig pris- förändring av fjärrvärmepriserna för kunderna. prövningen frikopplas således från företagens aktuella situation. Ei bedömer att en prisändringsprövning med index är mest De tre metoderna har jämförts utifrån kundernas, företagens och samhällets perspektiv för att avgöra vilken av metoderna som är mest Ei:s analys visar är att metoderna totalt sett uppfyller intressenternas kriterier ungefär lika bra. lingsmetoden bedöms som lika bra ur kundens perspektiv när det gäller förutsättningar att skapa stabila och förutsägbara prisförändringar etc. medan den kostnadsbaserade metoden bedöms som sämre. värmeföretagen bedöms de tre metoderna sammantaget vara ungefär lika bra utifrån kriterierna att ge kostnadstäckning, stimulera investeringar och effektiviseringar samt stimulera kunddialog. tiv med hänsyn till kvaliteten och den administrativa bördan för intressenterna är den kostnadsbaserade metoden bäst, följt av index och förhandlingsalternativet bedöms som sämst. sammantaget som mest ändamålsenlig och det är även en av de metoder som är bäst ur ett kundperspektiv. Metoderna kan också bedömas från mer strikt principiella utgångs- Det främsta skälet för varför en förhandlingsbaserad prisänd- ringsprövning inte bör vara aktuell överhuvudtaget är att det kommer att behövas en slutlig prövningsinstans för hur prisförändringarna ska prövas när parterna inte kan komma överens. Det systemet riskerar att leda till att förhandlingarna inte lyckas utan går till en sådan slutlig instans för prövning utifrån vad som rimligtvis bör vara fastställda kriterier. innebär att förhandlingarna i sig inte är en metod som rimligen kan fungera som prisförändringsprövning. När det gäller den kostnadsbaserade prisförändringsprövningen utgår den från fjärrvärmeföretagets egna kostnader. Med en sådan metod får före- tagen därför inget incitament att effektivisera sin verksamhet. till att hela risken för eventuella kostnadshöjningar i fjärrvärmeverksam- heten läggs över på kunderna. För att prisförändringsprövningen därför inte ska leda till ineffektiva företag kan det krävas någon form av Det är emellertid inte okomplicerat att utgå från fjärrvärmeföretagens bokförda kostnader och anläggningar, särskilt om den ingående prisnivån inte beaktas. prisförändringsprövning baserad på företagets egna förhållanden innebär att hänsyn måste tas till de faktiska förutsättningarna i cirka 400 fjärr- värmenät (prisområden). En prisförändringsprövning med index kan däremot utformas efter vad som kan anses vara allmänt acceptabla prisökningar utifrån fastställda Dessutom är det möjligt att utforma metoden så att den administrativa bördan minimeras och en mycket liten grad av individuella bedömningar görs. Ei:s förslag till metod vid införande av prisförändringsprövning med index Ett problem med att prisförändringspröva fjärrvärmepriset är att det inte enbart är en komponent, utan åtminstone två, ibland upp mot fyra, olika priskomponenter som påverkar priset och kundens slutliga kostnad. Vid införande en reglering genom prisförändringsprövning måste det därför definieras vad som utgör ett pris. När det finns flera priskomponenter måste dessa vägas samman för att undvika att prisförändringspröva varje enskild priskomponent. Ei föreslår att sammanvägningen av de olika priskomponenterna för respektive abonnemang som ska prisförändringsprövas sker genom att fastställa kostnadsförändringen för en normalkund utifrån normalförbrukningen för de olika priskomponenterna. Normalförbrukningen för respektive priskomponent hålls sedan och används för att beräkna kostnadsförändringen från till nästa. Kostnadsförändringen utgör därmed ett tak för hur mycket respektive priskomponent i kundens abonnemang kan förändras . När prisförändringarna ska prövas är Ei:s förslag att ett fjärrvärmeindex används för att skapa förutsättningar att ge företagen långsiktig kostnadstäckning. Ett sådant index bör, för att undvika oönskade variationer, baseras på kostnadsutvecklingen i branschen . I och med att ett index baseras på den sammantagna kostnadsutvecklingen i branschen kommer de företag som har en kostnadsutveckling som är större än index att få ett direkt effektiviseringskrav för att bibehålla sin lönsamhet. Höjningar får enligt förslaget inte göras över den nivå som index medger. För det fall detta skett ska nästkommande års prisförändring, uttryckt i procentenheter, reduceras med två gånger den överskridande delen vilket innebär att detta års höjningsutrymme sänks dubbelt så mycket som kompensation till kunderna för att företaget höjt priserna mer än godkänt prisökningsutrymme. Förslaget innehåller också begränsningar för hur ackumulerat prisförändringsutrymme får disponeras. Att fjärrvärmeföretagen följer det föreslagna regelverket bör kontrolleras. För att möjliggöra detta kommer det krävas ytterligare redovisnings- och dokumentationskrav för företagen. Ei bedömer att det behövs ett detaljerat regelverk för att införa en prisförändringsprövning och en likabehandlingsprincip Den föreslagna metoden för prisförändringsprövning kräver ett detaljerat regelverk för att den ska fungera. Det krävs också regler för likabehandling som innebär att alla kunder som befinner sig inom samma kundkategori garanteras samma priser och övriga villkor. En ny definition av fjärrvärmeverksamhet behöver införas för att fjärrvärmelagen ska bli tillämplig gentemot flera tänkbara aktörer inom fjärrvärmeområdet. Därigenom kan det säkerställas att företagen inte genom associationsrättsliga åtgärder kan undandra delar av sin verksamhet från prisförändringsprövning eller likabehandlingsprincip enligt den föreslagna regleringen. Domstolarnas sammansättning kan också behöva anpassas till de mål som kan bli aktuella vid en prisändringsprövning. Frågan om fjärrvärmenämndens roll har också belysts. Som en konsekvens av att Ei föreslår nya bestämmelser om prisförändringsprövning som innebär en grundläggande förändring av regelverket på fjärrvärmemarknaden anser Ei att de nuvarande bestämmelserna om medling blir överflödiga. Därför föreslås att bestämmelserna om medling tas bort i fjärrvärmelagen. Som en konsekvens av dessa förändringar i fjärrvärmelagen föreslås även att avvecklas. Särskilda konsekvenser och risker med att införa en prisförändringsprövning En sådan prisförändringsprövning som Ei har utrett enligt direktiven i regeringens uppdrag, innebär att den ingående prisnivån för fjärrvärme- företagen inte beaktas. Principiellt bör även den ingående nivån på priset utgöra en komponent av vad som kan räknas som en rimlig prisföränd- ring eftersom det kan finnas prisnivåer som är för höga . betyder att det förslag som Ei nu lämnat på regeringens uppdrag, innebär att det grundläggande problemet, risken för överprissättning till följd av företagens monopolställning, inte åtgärdas. Dessutom kan prisförändringsprövning, utan prövning av själva pris- nivån, medföra en uppenbar risk att företagen, fram till dess att regel- verket träder ikraft, gör kraftiga prishöjningar av de prisförändrings- prövade abonnemangen för att få en så hög ingående prisnivå som Ei bedömer att ett införande av prisförändringsprövning innehåller flera väsentliga risker för en bristande kundtrygghet som främst är kopplade till att den ingående prisnivån inte prövas. Ei bedömer dock att ett alternativ där en fullständig prisreglering av prisnivån sker för både produktion och distribution inte kommer att gagna utvecklingen av Ett sådant scenario riskerar att leda till en situation där det indirekta konkurrenstryck, som finns på fjärrvärme- marknaden och det eventuella konkurrenstryck som skulle kunna skapas , helt elimineras. Erfarenheterna från regleringen av både elnäts- och gasnätsmonopolen visar dessutom att en prövning av skäliga nivåer på priserna är komplicerade och omfattande i praktiken. Ei vill därför framhålla att det vore önskvärt att i första hand söka åstadkomma förbättrade konkurrensförhållanden istället för införande av en fullskalig prisreglering. Ei föreslår därför att regeringen överväger vilka ytterligare utredningsinsatser som bör genomföras innan ett beslut fattas om ett eventuellt införande av en prisförändringsprövning. Lagförslag i rapporten och likabehandlingsprincip för fjärrvärme Förslag på ändring i fjärrvärmelagen (2008:263). Denna lag innehåller bestäm- ses i denna lag distribution i melser om fjärrvärmeverksamhet. rörledning av hetvatten eller annan värmebärare för uppvärmning, om en obestämd grupp inom ett visst geografiskt område får anslutas till fattar även produktion och försäljning av den värme som distribueras i rörledningar, om den som bedriver distributionen även bedriver produktionen och försäljningen av värmen. I denna lag avses med fjärrvärmeföretag: juridisk person som bedriver fjärrvärmeverksamhet, fjärrvärmekund: den som ingått ett avtal om fjärrvärme med ett fjärrvärmeföretag, konsument: fjärrvärmekund som är en fysisk person och som använder fjärrvärme i huvudsak utanför näringsverksamhet, avtal om fjärrvärme: avtal om distribution i rörledning av en värmebärare för uppvärmning och om försäljning av den distribuerade värmen. I denna lag avses med abonnemang: avtal om fjärr- värme som inkluderar samtliga tjänster som är nödvändiga för att erhålla fjärrvärme för uppvärmningsändamål i för abonnemangsformen avsett utrymme eller byggnad, avtal om fjärrvärme: avtal om distribution i rörledning av en värmebärare för uppvärmning och om försäljning av den distribuerade värmen, fjärrvärme: hetvatten eller annan värmebärare för uppvärmning, fjärrvärmeföretag: juridisk person som bedriver fjärrvärmeverksamhet, fjärrvärmekund: den som i egenskap av slutkund ingått ett avtal om fjärrvärme med ett fjärrvärmeföretag, hetvatten eller annan värmebärare för uppvärmning till slutkund om en obestämd grupp inom ett visst konsument: fjärrvärmekund som är en fysisk person och som Ett fjärrvärmeföretag ska dela in samtliga slutkunder i särskilt angivna kundkategorier. För varje kundkategori ska det finnas ett särskilt abonnemang. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om indelning i kundkategorier. Ett fjärrvärmeföretag får höja priserna för avtal avseende sådant abonnemang som avses i 5 a § högst en gång . Förhandling om avtalsvillkor för fjärrvärme Ett fjärrvärmeföretag ska förhandla med en fjärrvärmekund som begär förhandling om priset för fjärrvärme eller om kapaciteten hos en anslutning till fjärrvärmeverksamheten. Att ett fjärrvärmeföretag kan ha en förhandlingsskyldighet även i fall då företaget gjort en ensidig ändring av avtalsvillkoren till fjärrvärmekundens nackdel följer av 19 §. Ett fjärrvärmeföretags skyldighet att förhandla med en fjärrvärmekund innebär att fjärrvärmeföretaget ska 1.ange skälen för det avtalsvillkor som förhandlingen gäller, 2.ge fjärrvärmekunden tillräcklig information för en bedömning av skäligheten av avtalsvillkoret, och 3.försöka komma överens med fjärrvärmekunden om avtalsvillkoret. En höjning enligt 5b § ska vara rimlig. Vid bedömningen av vad som utgör en rimlig höjning ska företagets tidigare höjningar som omfattas av regleringen i 5b § beaktas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som utgör en rimlig höjning och den närmare beräkningen av denna. Förhandling om avtalsvillkor för Om en förhandling inte leder till någon överenskommelse ska fjärr- värmekunden om att förhand- lingen är avslutad och ange skälen muntligen vid ett möte mellan muntlig underrättelse inte görs ska Om en förhandling mellan ett Paragrafen upphävs. fjärrvärmeföretag och en fjärr- värmekund inte leder till någon överenskommelse om villkor för fjärrvärme, får fjärrvärmeföretaget eller fjärrvärmekunden ansöka om medling. En ansökan om medling ska ges in till den myndighet som medlar enligt denna lag. kommit in till myndigheten inom från den dag fjärr- värmeföretaget enligt 9 § under- Den som ansöker om medling ska som ansökan ges in En konsument ska i stället betala . Bilaga 5 Den myndighet som medlar enligt denna lag fattar beslut om medling. En ansökan om medling ska bifallas endast om myndigheten bedömer att en medling kan leda till en överenskommelse mellan fjärrvärmeföretaget och fjärrvärmekunden. En ansökan om medling ska avvisas om 1.sökanden inte betalat ansökningsavgiften, 2.ansökan inte innehåller en tillräcklig redogörelse för de omständigheter som har betydelse för medlingsuppgiften, trots att sökanden förelagts att avhjälpa bristen, eller 3.ansökan har kommit in för sent till myndigheten. När den myndighet som medlar enligt denna lag bedömer att det inte längre finns anledning att fortsätta en medling, ska myndigheten avsluta medlingen. Fjärrvärmeföretaget och fjärrvärmekunden ska underrättas om ett beslut att avsluta medlingen. Den myndighet som medlar enligt denna lag får meddela de förelägganden som behövs för medlingsuppgiften. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. Om fjärrvärmeföretag i avtal om fjärrvärme givits rätt att ensidigt ändra avtalsvillkoren till nackdel för en fjärrvärmekund, gäller bestämmelserna i 18–26 §§. Om fjärrvärmeföretag i avtal om fjärrvärme givits rätt att ensidigt ändra avtalsvillkoren till nackdel för en fjärrvärmekund, gäller bestämmelserna i 18, 22–26 §§. Om fjärrvärmeföretaget gör en ändring av avtalsvillkoren, ska fjärrvärmekunden skriftligen underrättas om ändringen senast före den dag de ändrade villkoren ska börja gälla. I underrättelsen ska skälen för ändringen anges samt en upplysning lämnas om att fjärrvärmekunden har rätt att begära förhandling, ansöka om medling och säga upp avtalet. Om fjärrvärmeföretaget inte följer bestämmelserna i första och andra styckena, får de ändrade villkoren inte tillämpas. Om fjärrvärmeföretaget gör en ändring av avtalsvillkoren, ska fjärrvärmekunden skriftligen underrättas om ändringen senast före den dag de ändrade villkoren ska börja gälla. I underrättelsen ska skälen för ändringen anges samt att fjärrvärmekunden har rätt att säga upp avtalet. Om fjärrvärmeföretaget inte följer bestämmelserna i första och andra styckena, får de ändrade villkoren inte tillämpas. Ett fjärrvärmeföretag är skyldigt att förhandla med en fjärr- värmekund om en ensidig ändring av avtalsvillkoren till fjärr- kunden begär förhandling inom tre veckor från den dag kunden enligt 18 § underrättades om de ändrade förhandling enligt 19 §, men träffas inte någon överens- kommelse mellan parterna, får de från den dag de ska börja gälla, dock tidigast från den att förhandlingen avslutats. Detta gäller inte de fall som avses i 21 § eller om fjärr- enligt 23 §. 2013/14:187 Medling Om en ansökan om medling Paragrafen upphävs. gjorts enligt 10 § i fråga om en ensidig ändring av avtalsvillkoren till fjärrvärmekundens nackdel, men träffas inte någon överenskommelse mellan parterna, får de ändrade villkoren börja tillämpas från den dag de ska börja gälla. Villkoren får dock börja tillämpas tidigast från den dag myndigheten meddelade beslutet att avsluta medlingen eller, om ansökan lämnats utan bifall, tidigast för det beslutet. Detta gäller inte om fjärrvärmekunden säger upp avtalet enligt 24 §. förhandling enligt 19 §, men träffas inte någon överens- fjärrvärmekunden rätt att säga upp avtalet senast från den dag fjärrvärmeföretaget enligt 9 § att förhandlingen avslutats. gjorts enligt 10 § i fråga om en ensidig ändring av avtalsvillkoren men träffas inte någon överens- fjärrvärmekunden rätt att säga upp avtalet senast från den beslutet att avsluta medling eller, om ansökan lämnats utan bifall, senast för det beslutet. Vid prövning av mål enligt denna lag ska förvaltningsrätten bestå av två lagfarna ledamöter och två experter som ska ha kunskap om produktion och distribution av fjärrvärme. Vid prövning av mål enligt 5 a – c §§ denna lag ska förvaltningsrätten istället bestå av, utöver två lagfarna ledamöter, en expert som ska ha kunskap om produktion och distribution av fjärrvärme samt en ekonomisk expert. Om en av experterna får förhinder sedan handläggningen har påbörjats, är rätten ändå domför. Första stycket första och andra meningen gäller inte om något annat följer av 18 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. När kammarrätten prövar mål enligt denna lag ska kammarrätten bestå av tre lagfarna ledamöter och två experter som ska ha kunskap om produktion och distribution av. Vid prövning av mål enligt 5 a–c §§ denna lag ska kammarrätten istället bestå av, utöver tre lagfarna ledamöter, en expert som ska ha kunskap om produktion och distribution av fjärrvärme samt en ekonomisk expert. Om en av experterna får förhinder sedan handläggningen har påbörjats, är rätten ändå domför. Kammarrätten är domför utan experter vid prövning av mål som anges i 12 § andra stycket 1–3 lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar samt vid prövning av mål som är av enkel beskaffenhet. I övrigt gäller, även i mål som avses i första stycket, 12 § femte- sjunde styckena lagen (1971:289) stolar i fråga om kammarrättens och frågor som behandlas sam- tidigt därmed ska dock en expert ingå i rätten, om inte målet är av enkel beskaffenhet. Regeringen förordnar dem som ska tjänstgöra som expert enligt 57 och 58 §§. Den som förordnas som expert ska vara svensk medborgare och får inte vara underårig, i konkurs eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Inträffar medan en expert deltar i behandlingen av ett mål en omständighet som medför att förordnandet ska upphöra att gälla, ska förordnandet ändå anses fortsätta att gälla i det pågående målet. Förslag på ändring i lag (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar En kammarrätt är domför med tre lagfarna ledamöter. Fler än fyra lagfarna ledamöter får inte sitta i rätten. När det är särskilt föreskrivet att nämndemän ska ingå i rätten, är en kammarrätt domför med tre lagfarna ledamöter och två nämndemän. Fler än fyra lagfarna ledamöter och tre nämndemän får i sådant fall inte sitta i rätten. En kammarrätt är domför utan nämndemän 1.vid prövning av överklagande av beslut som inte innebär att målet avgörs, 2.vid förordnande om saken i avvaktan på målets avgörande och vid annan åtgärd som avser endast måls beredande, eller 3.vid beslut varigenom domstolen skiljer sig från målet utan att detta prövas i sak. Handläggs ett mål som avses i andra stycket gemensamt med ett annat mål, får nämndemän delta vid handläggningen även av det senare målet. Bestämmelser om domförhet vid behandling av vissa mål finns i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, och lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt. Bestämmelser om domförhet vid behandling av 13 a §. En förvaltningsrätt är domför med en lagfaren domare och tre nämndemän, om inte annat följer En kammarrätt är domför med tre lagfarna ledamöter. Fler än fyra lagfarna ledamöter får inte sitta i rätten. När det är särskilt föreskrivet att nämndemän ska ingå i rätten, är en kammarrätt domför med tre lagfarna ledamöter och två nämndemän. Fler än fyra lagfarna ledamöter och tre nämndemän får i sådant fall inte sitta i rätten. En kammarrätt är domför utan nämndemän 1.vid prövning av överklagande av beslut som inte innebär att målet avgörs, 2.vid förordnande om saken i avvaktan på målets avgörande och vid annan åtgärd som avser endast måls beredande, eller 3.vid beslut varigenom domstolen skiljer sig från målet utan att detta prövas i sak. Handläggs ett mål som avses i andra stycket gemensamt med ett annat mål, får nämndemän delta vid handläggningen även av det senare målet. Bestämmelser om domförhet vid behandling av vissa mål finns i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt, och fjärrvärmelagen (200:263). Bestämmelser om domförhet vid behandling av kommunalbesvärsmål finns i 13 a § En förvaltningsrätt är domför med en lagfaren domare och tre nämndemän, om inte annat följer av 17 a eller 18 §. läggningen har påbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till målets omfattning eller svårighetsgrad, får antalet lagfarna domare utökas med en utöver vad som följer av första stycket. samma gäller i fråga om antalet några av ledamöterna får förhinder sedan handläggningen har på- börjats gäller första stycket andra meningen i fråga om domförhet. av mål om fastighetstaxering och av vissa mål om elektronisk av 17 a eller 18 §. Om en nämndeman får förhinder sedan handläggningen har påbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till målets omfattning eller svårighetsgrad, får antalet lagfarna domare utökas med en utöver vad som följer av första stycket. Detsamma gäller i fråga om antalet nämndemän. Om någon eller några av ledamöterna får förhinder sedan handläggningen har påbörjats gäller första stycket andra meningen i fråga om domförhet. Förutom bestämmelserna om domförhet i 18 § finns särskilda bestämmelser om domförhet avseende vissa särskilda måltyper i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation samt i fjärrvärmelagen (2008:263). Förslag till lag om ändring i fjärrvärmelagen Härigenom föreskrivs i fråga om fjärrvärmelagen (2008:263) dels att 2 och 54 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas fyra nya paragrafer, 37 a–37 d §§, samt närmast före 2 och 37 a §§ nya rubriker av följande lydelse. I denna lag avses med fjärrvärmeföretag: juridisk person som bedriver fjärrvärmeverksamhet, fjärrvärmekund: den som ingått ett avtal om fjärrvärme med ett fjärrvärmeföretag, konsument: fjärrvärmekund som är en fysisk person och som använder fjärrvärme i huvudsak utanför näringsverksamhet, avtal om fjärrvärme: avtal om distribution i rörledningar av en värmebärare för uppvärmning och om försäljning av den distribuerade värmen. I denna lag avses med avtal om fjärrvärme: avtal om distribution i rörledning av en värmebärare för uppvärmning och om försäljning av den distribuerade värmen, fjärrvärmeföretag: juridisk person som bedriver fjärrvärmeverksamhet, fjärrvärmekund: den som ingått ett avtal om fjärrvärme med ett fjärrvärmeföretag, konsument: fjärrvärmekund som är en fysisk person och som använder fjärrvärme i huvudsak utanför näringsverksamhet, prima värme: värme från hetvatten eller annan värmebärare för uppvärmning som i anslutningspunkten har en sådan temperatur och sådant tryck att den är möjlig att mata in på framledningen utan att ytterligare värmeenergi eller pumpenergi behöver tillföras. Reglerat tillträde till rörledningar Om någon som vill sälja värme begärt tillträde till rörledningar enligt 37 § och en överens- kommelse inte kan träffas, ningarna om den som begärt tillträde efterfrågar det. och endast om den anläggning som ska anslutas inte redan är eller har varit ansluten för inmat- skyldighet att medge ett reglerat tillträde om företaget kan visa att det finns risk för att det lider skada genom tillträdet. reglerat tillträde inte medges, ska underrätta den som begärt till- träde om de skäl som åberopas. en skyldighet att medge reglerat tillträde enligt 37 a § ska erbjuda den som begärt tillträde ett skrift-