prop · H2031d8 · 2014-10-23 00:00:00 — rasade i den största skogsbranden i i modern tid. Med anledning av den räddningsinsats som gjordes beslutade regeringen att tillsätta en utredning som ska utvärdera den operativa insatsen och övrigt arbete i samband med skogsbranden och redogöra för vilka lärdomar som kan dras. Vidare ska utredaren identifiera förbättringsåtgärder och eventuella författningsändringar i syfte att stärka samhällets krisberedskap (dir. 2014:116). Det civila försvaret tar sin utgångspunkt i samhällets krisberedskap. Regeringen anser att aktörer med ansvar inom det civila försvaret ska ha en hög förmåga att medverka i gemensamt planeringsarbete i syfte att stärka och upprätt- hålla förmågan att hantera sina uppgifter under höjd beredskap. Detta ligger inom myndig- heternas ordinarie ansvar och ska ske med befintliga anslag. Försvarsmakten är i hög grad beroende av att samhällsviktig verksamhet i övrigt fungerar och kan stödja Försvarsmakten i lösandet av ålagda uppgifter. Det civila försvaret är därmed en viktig del i tröskeln för den som skulle vilja angripa eller använda militära maktmedel för att utöva påtryckningar mot . Fokus för planeringen bör ligga på att stärka Försvarsmaktens operativa förmåga vid höjd beredskap och krig. Civila myndigheter som har särskilt ansvar inför och vid höjd beredskap enligt förordning (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap ska därmed stödja och samverka med Försvars- makten i dess uppgifter. Myndigheterna ska inom bl.a. samverkansområdena arbeta med såväl åtgärder för fredstida krissituationer som planering av åtgärder vid höjd beredskap. Det stora antalet aktörer i krisberedskaps- arbetet utgör en utmaning för arbetet med en enhetlig inriktning och tydlig styrning av området. För att utveckla det förebyggande arbetet och arbetet med att hantera kriser när de inträffar är styrning, uppföljning och utvärdering av krisberedskapen avgörande. Regeringen vill fortsatt utveckla styrning, uppföljning och utvärdering, bl.a. genom att utveckla hanteringen av anslaget 2:4 Krisberedskap, att precisera målen för krisberedskap och att utveckla arbetet med risk- och sårbarhetsanalyser. Detta bidrar till att utveckla krisberedskapen och nå en effektiv resursanvändning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.1Mål för det militära försvaret beslut om inriktningen för Försvarsmakten har beslutat att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet (prop. 2008/09:140, bet. 2008/2009:FöU10, rskr. 2008/09:292). Detta ska ske genom att: –hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen, God försvarsförmåga ska genom planering även finnas i sådan verksamhet som är väsentlig för samhällets grundläggande behov vid ett eventuellt framtida väpnat angrepp samt vid eventuella kriser eller incidenter som inbegriper militära maktmedel i vårt närområde. –förebygga och hantera konflikter och krig samt –skydda samhället och dess funktonalitet i form av stöd till civila myndigheter. Av detta följer att Försvarsmakten, enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer ska lösa följande uppgifter: –försvara och främja vår säkerhet genom insatser på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet, –upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med inter- nationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta samt –med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. ska utvecklas i enlighet med de krav på operativ förmåga som har beslutat och i den takt ekonomin medger (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. Skälen för regeringens förslag: Regeringen fick nyttja en kredit i på högst 40 . Regeringen anser att motsvarande bemyndi- gande bör lämnas . Beredskapskrediten ska säkerställa att en nödvändig beredskaps- höjning inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar nödvändiga betal- ningsmedel. Om beredskapskrediten utnyttjas avser regeringen att återkomma till med redovisning av behovet av medel för den fortsatta verksamheten. bör mot denna bakgrund be- utnyttja en kredit i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. 3.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom det militära försvaret är följande: –Deltagandet i internationella insatser –Andelen befattningar som är tillgängliga –Antalet rekryterade gruppbefäl, soldater och sjömän i förhållande till Försvarsmaktens målbild och planering –Materielförsörjningskostnader i förhållande till intäkter från kunder –aktiverat på balansräkningen i förhållande till avskrivningar (återinvesteringskvot) Försvarsmakten förmåga att lösa myndighetens uppgifter är beroende av insatsorganisationens operativa förmåga. Denna redovisas under . Försvarets förmåga visas även i de insatser som genomförs. Dessa redovisas under . Den operativa förmågan kan bl.a. beskrivas i termer av tillgänglighet och användbarhet. Tillgängligheten manifesteras i de krav på beredskap som gäller för Försvarsmakten: –Försvarsmakten ska, med delar av insats- organisationen, kunna påbörja en insats efter beslut. Resultatet i relation till detta krav beskrivs främst under rubriken incidentberedskap under . –Vid beslut om höjd beredskap bör inte beredskapstiden för något förband överstiga . Centralt för denna beredskap är bl.a. att mobiliserings- och försvarsplanering genomförs, att personal och materiel är krigsplacerad samt att dugligheten i krigsförbanden efterhand når och vidmakthålls på en godtagbar nivå. Utvecklingen av dessa faktorer beskrivs främst under . –Huvuddelen av förbanden i insats- organisationen bör normalt vara tillgängliga och inget förband bör normalt behöva mer än för att bli tillgängligt. För att spegla detta krav redovisas under rubriken samhet hur stor andel av befattningarna som har beredskapskrav . Det finns flera aspekter av användbarhet. Centralt är att det finns ett utbud av förband och kompetenser med förmåga att hantera en bredd av uppgifter. En grund för detta är en personal- försörjning baserad på frivillighet. Övergången från pliktbaserad till frivillig personal speglas av resultatindikatorn ”antalet rekryterade grupp- befäl, soldater och sjömän i förhållande till Försvarsmaktens målbild och planering”, vilken redovisas i avsnitt om personalförsörjning under rubriken . En viktig komponent för att bygga upp den operativa förmågan är krigsförbandens materiel. Under respektive stridskraftsavsnitt under rubriken redovisas vilken materiel som levererats till respektive stridskraft. För att spegla de strukturella förändringarna inom materielområdet redovisas under rubriken och logistikförsörjning två resultat- indikatorer – återinvesteringskvot och anslagens materielandel. I avsnittet redovisas även materieluppfyllnadsgrad. Materieluppfyllnadsgraden utgör en samlad bedömning av i vilken utsträckning krigsför- banden förfogar över den materiel som krävs för att lösa förbandens uppgifter. Genomförd verksamhet med andra myndigheter, länder och organisationer Försvarsmakten ska enligt instruktionen lösa uppgifter enskilt och tillsammans med andra 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 myndigheter, länder och organisationer. För- mågan att verka tillsammans med andra aktörer är central. Förmågan befästs och utvecklas i olika former av insatser och andra gemensamma aktiviteter såsom exempelvis övningar. Hur denna förmåga har utvecklats beskrivs kvalitativt i bl.a. redovisningen under , under internationellt förmåge- utvecklingssamarbete under rubriken verksamhet samt under internationellt materiel- samarbete under rubriken och logistik- försörjning. I tabellen nedan redovisas Försvarsmaktens anslagsförbrukning uppdelad på produktgrupper, enligt Försvarsmaktens redo- visning. Produktgruppen övriga verksamheter omfattar bl.a. statsceremoniell verksamhet och exportstöd. Anslagsförbrukningen redovisas mot anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt (tidigare benämnd Fredsfrämjande förbandsinsatser), anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar samt anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling. Tabell 3.1 Försvarsmaktens anslagsförbrukning 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens bedömning är att Försvarsmakten i huvudsak hade förmåga som motsvarade de krav som då ställdes på myndigheten. Försvarsmaktens samlade operativa förmåga Försvarsmakten ska – i enlighet med och regeringens inriktning – ha en operativ för- måga och en planering som möjliggör genom- förande av omvärldsbevakning, insatser och utveckling av insatsorganisationen. Denna operativa förmåga ska uppnås enskilt och tillsammans med andra. Det fanns dock begränsningar i bl.a. förmågan att hantera ett försämrat omvärldsläge och högre konfliktnivåer. Förmåga att genomföra nationella insatser och upprätthållandet av incidentberedskap Försvarsmakten hade 2013 förmåga att främja svensk säkerhet genom nationella insatser, bedriva omvärldsbevakning, ta fram underlag för beslut om höjd beredskap, upptäcka och avvisa kränkningar samt värna suveräna rättigheter och nationella intressen. Begränsningar finns emellertid i att kunna möta olika händelseutvecklingar och hot som kan uppstå vid ett snabbt och allvarligt försämrat omvärldsläge. Brister finns främst inom för- mågan att med en kraftsamlad insatsorganisation verka vid högre konfliktnivåer och avseende uthållighet kopplat till långvariga påfrestningar. Begränsningar finns också i att kunna ta emot militärt stöd. Förmåga att genomföra internationella insatser Försvarsmakten hade förmåga att främja svensk säkerhet genom internationella insatser. Försvarsmakten hade utöver genom- förda internationella insatser förmåga att ge militärt stöd med delar av insatsorganisationen, även om begränsningar fanns vad gäller till- gänglighet. Vidare hade Försvarsmakten förmåga att bedriva omvärldsbevakning för att upptäcka och identifiera hot mot de internationella insatser som myndigheten deltar i. Förmåga att stödja civil verksamhet Försvarsmakten hade förmåga att lämna stöd till civil verksamhet, med myndig- hetens befintliga förmåga och resurser. Förmåga att ge stöd till samhället har även utvecklats genom att de regionala staberna etablerats. Detta har medfört kortare ledtider och bättre känne- dom om aktuella insatsområden. Samverkans- förmågan med civila myndigheter, såväl regionalt som centralt, har även ökat genom kris- och försvarplanering samt övningar. Regeringen bedömer att Försvarsmaktens förmåga att stödja civil verksamhet fortsatt har utvecklats. Förmågan att utveckla det militära försvaret Försvarsmaktens förmåga uppnås, upprätthålls och utvecklas genom utbildning, övningar och insatser, men även med stöd av kompetens- utveckling, forskning- och teknikutveckling samt studier. Iståndsättande av insatsorganisationen har inneburit ett delvis minskat fokus på långsiktig förmågeuppbyggnad. beslutades om anvisningar till Försvarsmakten om försvarsplaneringen, dvs. inriktningen för nyttjandet av Försvarsmakten i , i närområdet och utanför närområdet. Försvarsmakten har lämnat underlag i enlighet med anvisningarna. Regeringen bedömer att Försvarsmakten, genom sin redovisning huvudsakligen uppfyllt ställda mål. Regeringen vill betona vikten av att planeringen genomförs och att den omfattar samtliga uppgifter inklusive försvar mot väpnat angrepp. Försvarsmakten har upprätthållit beredskap för hävdandet av den territoriella integriteten. Sjöterritoriet och luftrummet har övervakats av fasta och rörliga sensorer. Såväl fartyg som flygplan har funnits i beredskap, utifrån Försvarsmaktens kontinuerliga omvärldsanalys, för identifiering och ingripande mot överträdelser av tillträdesförordningen. Antalet flygföretag har , inom ramen för incidentberedskap jakt och spaning, ökat markant jämfört med . Anledningen har varit en ökad aktivitet i närområdet, såväl avseende omfattning som karaktär. Antalet kränkningar och händelser i luften och till sjöss, relaterade till tillträdesförordningen, har ökat något och uppgår sammanlagt till tretton stycken. Regeringens bedömning är att Försvars- makten har upprätthållit incidentberedskap i enlighet med myndighetens instruktion. har Försvarsmakten deltagit i ISAF, KFOR, EUFOR samt med en flygtransportstyrka inom ramen för FN:s och OPCW:s insats i . Försvarsmakten har vidare deltagit i EUTM samt i EUTM samt bidragit till annan av regeringen beslutad SSR- och kapacitetsuppbyggande verksamhet. Cirka 700 personer har varit kontinuerligt insatta . har Försvarsmakten fortsatt implementeringen av resolution och 1820 omfattande bl.a. integreringen av gender- perspektiv i de internationella insatserna. Försvarsmakten har mot den bakgrunden även utvecklat den missionsförberedande utbild- ningen. Regeringens samlade bedömning är att de förband som deltagit i internationella insatser har uppfyllt de krav som ställts i respektive insatsområde avseende förbandens organisation, bemanning, utrustning och genomförande. Regeringen konstaterar vidare att minskningen av antalet kontinuerligt insatta har skett i enlighet med de uppgifter som myndigheten har fått. Assistance Force (ISAF), tillkännagavs den femte och sista omgången av transitionsprocessen, vilken syftar till att de afghanska säkerhetsstyrkorna (ANSF) ska ta fullt ansvar för säkerheten i landet före utgången av 2014. I takt med den pågående processen har successiva reduceringar av ISAF:s truppnivåer möjliggjorts och ISAF:s roll anpassats till att bli endast stödjande och rådgivande. De afghanska myndigheterna har ansvaret för säkerheten i hela landet. Överföringen har gått planenligt och målbilden om 352 000 personer inom ANSF är uppfylld. De afghanska styrkornas kvalitet har utvecklats i positiv riktning, även om utmaningar kvarstår med exempelvis korruption och hög personalomsättning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 2013 präglades för svenskt vidkommande av omstrukturering av det militära bidraget till en multinationell styrka – Nordic Baltic Transition Support Unit – med deltagare från , , och . Syftet med samarbetet har varit att upprätthålla fortsatt god effekt av verksamheten som planerade militära neddragningar genomförts. Det för- djupade samarbetet har inneburit en ytterligare tyngdpunktsförskjutning från stridande till stödjande verksamhet, i enlighet med inriktning. En utmaning har dock varit bristen på samövning. En annan viktig förändring av det svenska styrkebidraget 2013 skedde i och med om- struktureringen av helikopterenheten då två helikoptrar 10 B ersattes av tre helikoptrar 16. Syftet var att förstärka ISAF:s förmåga till sjukvårdstransporter. reducerades det svenska bidraget från cirka 500 till cirka 300 befattningar. Merparten av det svenska militära bidraget till ISAF avslutades . I samband med detta stängdes Camp Northern Lights och överlämnades till den afghanska staten. Regeringens bedömning är att det svenska styrkebidragets verksamhet bidragit till de afghanska säkerhetsstyrkornas förmåga att självständigt initiera, planera, leda och genom- föra operationer. Förbandet har fullgjort sina uppgifter och bedömningen är att det svenska bidraget, i samarbete med finska, norska och lettiska enheter, har bidragit till att normalisera och stabilisera området. Därutöver har det svenska militära bidraget kunnat understödja ISAF:s norra kommando (RC North) under pågående reducering av verksamheten. De förstärkningar med strategisk reserv, som har skett , har gett möjlighet att lösa bl.a. avveckling av infra- struktur på ett bra sätt. Det har även varit värdefullt för att kunna pröva och utveckla Försvarsmaktens beredskapssystem. De operativa erfarenheterna från har använts i bl.a. utbildning samt reglements- och handboksarbete. genomfördes förberedelser för ett svenskt styrkebidrag bestående av en flygtransportenhet, en flyg- säkringsstyrka, en nationell stödenhet samt 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 stabsofficerare till FN:s stabiliseringsinsats i , MINUSMA. meddelade emellertid att militärt transportflyg av det slag som erbjudit, tvärtemot tidigare uppgifter, inte skulle vara möjligt att använda i insatsen under aktuell tidsperiod. fattade regeringen beslut om att planerat bidrag utgick. har deltagit med fem stabsofficerare i MINUSMA. Stabs- officerarna har varit stationerade vid hög- kvarteret i och där bistått i arbetet med insatsens uppbyggnad. Kosovo Force (KFOR), Kosovo har genom sitt militära bidrag till KFOR medverkat till att upprätthålla säkerhet och rörelsefrihet samt stödja upp- byggnaden av säkerhetsstrukturer i Kosovo. Fram till avvecklingen av det militära bidraget uppgick det svenska styrke- bidraget till 55 befattningar. Stödet har efter avveckling fokuserat på uppbyggnaden av demokratiska institutioner i landet. Ett knappt tiotal svenska befattningar har varit fördelade på Natos rådgivningsgrupp (Nato Advisory Team), Natos samverkans- och rådgivningsgrupp (Nato Liaison and Advisory Team), KFOR:s hög- kvarter samt en militär samverkansofficer vid ambassaden i respektive en rådgivare vid sekretariatet för Kosovos säkerhetsråd. Regeringens bedömning är att det svenska förbandets verksamhet inom ramen för KFOR har haft god effekt i området. har även, genom rådgivning och samverkan med såväl civila som militära aktörer, bidragit till uppbyggnaden av Kosovos säkerhetsstrukturer och därtill bidragit till en god uppfattning om läget och händelseutvecklingen i Kosovo. EU:s insats utanför , EUNAVFOR Operation , har som syfte att bidra till avvärjande, före- byggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån mot fartyg i och . Insatsen skyddar även fartyg från och håller handelsvägar öppna. Stora framsteg har gjorts avseende sjöröveriet i . Fram- stegen förklaras av såväl maritima insatser, däribland operation som rederi- näringens förbättrade egenskydd. har insatsen avvärjt sju piratattacker och till följd har inga lyckade kapningar genomförts. Insatsen har ytterligare undersökt 20 misstänkta pirat- aktiviteter. Detta ska jämföras med 176 piratattacker, 25 lyckade kapningar och 166 misstänkta aktiviteter . Det svenska bidraget bestod av med ombordbaserad heli- kopter, säkrings- och bordningsstyrka samt sjukvårds-/kirurgisk enhet och tjänstgjorde utanför . Bidraget har primärt genomfört under- rättelse- och spaningsuppdrag men även eskorterat ett fartyg och avvärjt ett kapnings- försök. har även bidragit med cirka fem stabsofficerare till insatsen. Regeringens bedömning är att deltagande i operation har bidragit till att uppnå insatsens mål genom att lösa tilldelade uppgifter väl samt bidra till insatsens över- gripande genomförande. Regeringen redovisade i budgetpropositionen sin avsikt att skulle bidra inom ramen för den stridsgrupp som stod i beredskap med som ramnation. Det svenska bidraget bestod av en luftvärns- underrättelsetropp, en artillerilokaliseringsradar, en enhet för indikering av kemiska, biologiska och nukleära hot, vissa stödfunktioner samt stabsofficerare. Regeringen bedömer att målen för del- tagandet inom den brittiskt ledda stridsgruppen har uppfyllts. Anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinstaser (benämnt Försvarsmaktens insatser Anslaget finansierade särutgifter för de internationella förbandsinsatser som Försvarsmakten genomförde. 2014 ändrades ändamålet för anslaget och en ny anslagspost uppfördes. Syftet med det ändrade ändamålet var att under anslaget inkludera även verksamhet kopplad till säkerhetssektorreform (SSR), kapacitetsuppbyggande insatser samt vissa internationella stabsbefattningar för att däri- genom samla samtliga internationella insatser som beslutas av regeringen, och som belastar utgiftsområde 6, i samma anslag som de väpnade internationella insatserna. Tabellen nedan visar tilldelade medel och utfall för de av regeringen beslutade insatserna. Tabell 3.2 Anslagsutveckling 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt Försvarsmaktens utnyttjande av tilldelade medel beror bl.a. på ett generellt minskat logistiskt behov samt lägre personalkostnader för ISAF- insatsen. Utfallet för avvecklingen av KFOR- förbandsbidraget samt deltagandet i EUTM och EUTM blev även lägre än prognosticerat. Säkerhetssektorreform och övriga insatser Inriktningen för arbete med säkerhets- sektorreform (SSR) innebär att stödet ska utgöra en integrerad och samlad del av en långsiktig svensk politik gentemot det aktuella landet eller regionen och på så sätt, i möjligaste mån, kopplas samman med övriga svenska freds- främjande och konfliktförebyggande insatser samt utvecklingssamarbeten. Omfattningen av SSR-verksamheten har ökat och omfattar nu även kapacitetsuppbyggande verk- samhet. Försvarsmakten bidrog till SSR- och kapacitetsuppbyggande verksamhet i , , på västra och i östra . Verksamheten har bestått av erfarenhets- utbyten, kunskapsöverföring såsom utbildnings- och mentorstöd, sekonderad personal till SSR- insatser och stöd till militär kapacitets- uppbyggnad. Regeringens bedömning är att den svenska SSR- och kapacitetsuppbyggande verksamheten har bidragit positivt till utvecklingen inom respektive verksamhetsområde. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap för SSR- och militärt kapacitetsbyggande verksamhet. Insatsen EUTM mål är att på inbjudan av den somaliska regeringen utbilda den somaliska armén och därigenom förbättra säkerheten i landet. Fram /2014 har cirka 3 600 soldater ur den somaliska armén utbildats. deltog Försvarsmakten med 4–6 stabsofficerare och instruktörer i den EU-ledda utbildningsinsatsen EUTM . Utbildningssamarbete har genomförts med vad gäller civil-militär samverkan, där hade det sammanhållande ansvaret . Utöver utbildning deltog Försvarsmakten med två genderrådgivare för utbildning av de somaliska soldaterna. Insatsen avslutade sin verksamhet i /14 för att istället etablera sig i , . Den svenska styrkan har bidragit till att uppnå insatsens mål och gett Försvarsmakten värdefulla erfarenheter av internationell samverkan. Insatsen EUTM syftar till att utbilda soldater ur den maliska armén med dess över- gripande målsättning att återta kontrollen över de norra delarna av landet. Försvarsmakten har, sedan insatsen inleddes , deltagit med upp till 15 utbildare och stabsofficerare i den EU-ledda utbildningsinsatsen. Den svenska personalen ingår i den nordisk- baltiska utbildningsgruppen som leds av . I gruppen ingår utbildare från , , , och . Utöver utbildare har Försvarsmakten haft en stabsofficer placerad i insatsens högkvarter i . Den svenska styrkan bidrar till att insatsen ska uppnå uppsatta mål i enlighet med missions- planen. Insatsen ger vidare Försvarsmakten goda kunskaper om och erfarenheter av att verka i ökenklimat, både vad gäller personal och materiel. FN:s och OPCW:s insats i Under andra halvan av oktober fram till och med bidrog Försvarsmakten med transportflygresurser i form av en TP-84 () till stöd för FN:s och Organisa- tionen för förbud mot kemiska vapens (OPCW) 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 insats för eliminering av kemiska vapen. huvuduppgift var att bistå med transport av personal och utrustning mellan och . Genomförandet av försvarsreformen fortsätter i enlighet med beslut (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2009/10:269) och regeringens inriktningsbeslut för perioden –2014. Verksamheten inom ramen för respektive stridskraft har i stort genomförts enligt plan. Försening av förmågeuppbyggnad har dock skett avseende bl.a. förmåga att samverka i brigadnivån och förmågan att uppträda i sam- mansatta förband inom marinen och flygvapnet. Försvarsmakten redovisar en minskad flygtid för stridsflygförbanden.