prop · H103106 · 2014-03-11 00:00:00 — Mot den bakgrunden föreslår utredningen att det i patientlagen införs en bestämmelse som tydliggör att en patients medverkan i den egna vården ska utgå från patientens önskemål och individuella förutsättningar. Vidare ska det av patientlagen framgå att närstående får delta i utformningen och genomförandet av vården om det är lämpligt och patienten inte motsätter sig det. Förnyad medicinsk bedömning (second opinion) Möjligheten att få en förnyad medicinsk bedömning (second opinion) inom eller utom det egna infördes i hälso- och sjukvårdslagen . Utredningens bedömning är att bestämmelsen inte har slagit igenom i hälso- och sjukvården på det sätt som det var tänkt när lagstiftningen infördes. Det kan bero på att möjligheten att få en förnyad bedömning ursprungligen villkorades av flera kriterier. Att få en second opinion kan bidra till att skapa trygghet för patienter i särskilt svåra situationer, t.ex. då patienten har förlorat tilltro till sin läkare eller då patienten fått besked om en särskilt svår diagnos som han eller hon har svårt att förlika sig med. Om hälso- och sjukvården medverkar till att en patient får en förnyad medicinsk bedömning kan patienten känna en större tillit till att den diagnos som ställts eller den behandling som föreslås är korrekt. Utredningen anser att dagens regelverk är onödigt begränsande. Utredningen föreslår därför att möjligheten att få en förnyad medicinsk bedömning (second opinion) enbart ska villkoras av att det ska handla om en livshotande eller särskilt allvarlig sjukdom eller skada. Utredningens förslag innebär också att själva begreppet second opinion förs in i lagstiftningen. Om den förnyade medicinska bedömningen leder till att patienten önskar ett annat behandlingsalternativ får detta önskemål prövas utifrån de förutsättningar som anges i bestämmelserna om val av behandlingsalternativ i patientlagen. Utredningen har övervägt om patientlagen ska omfatta verksamheter inom såväl hälso- och sjukvård som tandvård. För detta talar att det i både hälso- och sjukvården och tandvården finns patienter. Det finns emellertid skäl som talar mot att inkludera tandvård i den nya patientlagen. De brister som finns på tandvårdsområdet avhjälps enligt utredningens mening inte genom att tydliggöra vad patienter har för möjligheter till valfrihet eller förnyad medicinsk bedömning. Såväl finansiering som organisering och styrning av tandvården skiljer sig avsevärt från vad som gäller inom hälso- och sjukvården. Utredningen anser därför att patientlagen tills vidare inte ska omfatta tandvård. Utredningen föreslår emellertid att utredningens förslag till bestämmelser om barns ställning i hälso- och sjukvården även ska gälla inom tandvården. Dessa bestämmelser förs in i tandvårdslagen. Utredningen föreslår att patienter ska ges möjlighet att välja offentligt finansierad primärvård och öppen specialistvård inom hela landet. I patientlagen införs en bestämmelse med denna innebörd. I hälso- och sjukvårdslagen (HSL) fastslås att varje landsting ska erbjuda patienter som omfattas av ett annat landstings ansvar för hälso- och sjukvård öppen vård. Vården ska ges på samma villkor som de som gäller för de egna invånarna. Hemlandstinget svarar för kostnaderna för den vård som patienten får i ett annat landsting. Detta gäller under förutsättning att hemlandstingets remissregler följs. Utredningen gör bedömningen att inte ska vara skyldigt att bekosta patientens merkostnader i form av resor och uppehälle i samband med vård i annat landsting som sker inom ramen för patientens fria vårdval. Det är vidare angeläget att landstingens remissregler harmoniseras så att de inte utgör hinder för patientens möjligheter att välja sin vård. Den nationella vårdgarantin är lagstadgad och återfinns i hälso- och sjukvårdslagen. föreslår att bestämmelsen också ska finnas i den nya patientlagen. Enligt utredningens uppfattning bör vårdgarantin vidareutvecklas. Det är särskilt angeläget att prioritera att diagnostiska åtgärder omfattas av garantin. Utredningen anser också att det är angeläget att regeringen och Kommuner och Landsting i överenskommelsen om kömiljarden ställer krav på att det utvecklas gemensamma metoder och definitioner som gör det möjligt att följa patientens väg genom vården och att man också bygger in åtgärder för att förhindra undanträngning av vissa patientgrupper. Kännedomen om vårdgarantin förväntas komma att öka i och med utredningens förslag till en ny patientlag och insatser för att stödja genomförandet av lagen. Utredningen föreslår också – som tidigare framgått – att informationen om vårdgarantin ska anpassas till mottagarens ålder, mognad, erfarenhet, språkliga bakgrund och andra individuella för- Myndigheternas ansvar för information och patientnämndernas roll För att bl.a. stödja genomförandet av den nya patientlagen som utred- ningen föreslår anser utredningen att det ligger ett stort värde i att ge en myndighet i uppdrag att ansvara för nationella informationsinsatser både när det gäller den nya lagen och andra frågor som kan röra patientens ställning i hälso- och sjukvården. Att lägga ett uttalat informationsansvar på en myndighet kan göra det lättare för patienter att hitta informationen. möjlighet att anpassa informationen till personer med olika typer av funktionsnedsättningar och översätta den till olika språk. När det gäller övriga statliga myndigheter på vård- och omsorgsom- rådet bör regeringen förtydliga respektive myndighets informationsupp- drag till patienter och medborgare i myndighetens instruktion, reglerings- brev eller på annat lämpligt sätt. Myndigheterna bör i sin tur förstärka sina insatser för att göra information om sin verksamhet tillgänglig för människor med olika funktionsnedsättningar och till dem som talar andra språk än svenska. Utredningen föreslår vidare att ett förtydligande görs i lagen om patientnämndsverksamhet m.m. med innebörden att nämnderna ska erbjuda patienter den information de behöver för att kunna ta till vara sina intressen i hälso- och sjukvården. Det kan bl.a. handla om frågor som rör den nya patientlagen Motsvarande bestämmelse förs in i patientlagen. har i betänkandet lämnat förslag till en ny patientlag med flera nya bestämmelser som syftar till att stärka patienter- nas ställning i hälso- och sjukvården. Utredningen har vinnlagt sig om att göra den nya lagstiftningen peda- gogisk och lättillgänglig. Detta till trots har inte så mycket vunnits om patienter och andra saknar kunskap om att lagen finns eller om dess inne- Utredningen vill därför framhålla vikten av att reformer och ny lagstift- ning åtföljs av ett antal insatser från flera olika aktörer – bl.a. kommuner och landsting, staten och Kommuner och Landsting – för att de ska kunna genomföras på ett sätt som i slutändan ger önskad effekt. förslag till patientlag innehåller endast in- direkta rättigheter och förmåner för patienterna vilka inte är utkrävbara i Det är viktigt att försäkra sig om att lagstiftningen följs och att patienterna får de möjligheter till inflytande och den information som regleras i lagen. En myndighet bör enligt utredningens förslag efter den nya lag- stiftningens ikraftträdande få i uppdrag att noga följa reformens genom- förande ur ett patientperspektiv. Om uppföljningen visar på ett bristande genomförande är det viktigt att orsakerna till detta klarläggs, vilket möjliggör för regeringen att antingen justera systemet eller överväga andra åtgärder. Utredningen föreslår att lagförslagen ska träda i kraft . Utredningen föreslår vidare en övergångsbestämmelse som är kopplad till förslaget om ökad valfrihet i den öppna vården. Lagförslag i betänkandet Patientlag (SOU 2013:2) 1 Förslag till patientlag 1 § Denna lag syftar till att stärka och tydliggöra patientens ställning. Lagen ska främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. Lagen innehåller bestämmelser om –information (2 kap.), –samtycke (3 kap.), –delaktighet (4 kap.), –val av behandlingsalternativ (5 kap.), –förnyad medicinsk bedömning (6 kap.), –fast vårdkontakt och individuell planering (7 kap.), –tillgänglighet (8 kap.), –val av utförare (9 kap.), –personuppgifter och intyg (10 kap.), –synpunkter, klagomål och patientsäkerhet (11 kap.). 2 § Bestämmelser om ansvaret för hälso- och sjukvårdsverksamhet finns i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Bestämmelser om hälso- och sjukvårdspersonalens skyldigheter och ansvar för vården av patienter finns i patientsäkerhetslagen (2010:659). 3 § Med hälso- och sjukvård avses i denna lag åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Till hälso- och sjukvården hör även sjuktransporter samt att ta hand om avlidna. I fråga om tandvård finns särskilda bestämmelser. Med offentligt finansierad hälso- och sjukvård avses hälso- och sjukvård som finansieras av landsting, kommun eller stat. 4 § Målet med hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. 5 § Patienten ska få sakkunnig och omsorgsfull hälso- och sjukvård av god kvalitet och i överenstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. 6 § Barnets bästa ska beaktas där hälso- och sjukvård ges till barn. 7 § När någon har avlidit ska den som tillhandahåller hälso- och sjukvård fullgöra sina uppgifter med respekt för den avlidne. hänsyn och omtanke. 8 § Patienten ska erbjudas habilitering och rehabilitering, hjälpmedel för funktionshindrade och tolktjänst för vardagstolkning i enlighet med bestämmelserna i 3 b och 18 b §§ hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 1 § Patienten ska få information om 2.de metoder för undersökning, vård och behandling som finns, 3.vid vilken tidpunkt patienten kan förvänta sig att få vård, 4.det förväntade vård- och behandlingsförloppet, väsentliga risker för komplikationer och biverkningar, samt 2 § När det är aktuellt ska patienten även få information om 1.möjligheten att välja vårdgivare och utförare av offentligt finansierad hälso- och sjukvård, 3.övrigt innehåll i denna lag, samt 4.möjligheten att hos ansöka om ersättning för vård i ett annat EES-land. 3 § När patienten inte själv kan informeras ska informationen lämnas till en närstående till patienten om det inte är uppenbart olämpligt och om patienten inte motsatt sig det. 4 § När patienten är ett barn ska även barnets vårdnadshavare få information enligt detta kapitel såvida inte 1.patienten motsätter sig det och har uppnått den ålder och mognad när han eller hon själv har rätt att bestämma i frågor som rör personliga angelägenheter, 2.det kan antas att den underårige lider betydande men om uppgiften röjs för vårdnadshavaren, eller 3.det annars anges i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 5 § Informationen får inte lämnas till patienten eller någon närstående om det finns hinder för detta i 25 kap. 6 eller 7 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) eller i 6 kap. 12 § andra stycket eller 13 § första stycket patientsäkerhetslagen (2010:659). 6 § Information enligt 1 och 2 §§ ska anpassas till mottagarens ålder, mognad, erfarenhet, språkliga bakgrund och andra individuella förutsättningar. Mottagarens önskan att avstå från information ska respekteras. 2013/14:106 7 § Den som ger informationen ska så långt det är möjligt försäkra sig Bilaga 2 om att mottagaren har förstått innehållet i och betydelsen av den lämnade Informationen ska lämnas skriftligen om mottagaren ber om det. 8 § Den som vänder sig till en verksamhet som tillhandahåller hälso- och sjukvård ska när det är lämpligt få upplysningar om metoder för att förebygga sjukdom eller skada. 9 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om hur bedömningar enligt 4 § 1 ska göras. 1 § Hälso- och sjukvård ska ges med respekt för patientens självbestämmande och integritet. 2 § Hälso- och sjukvård får inte ges utan patientens samtycke om inte annat följer av lag. Innan samtycke inhämtas ska patienten få information enligt 2 kap. Patienten kan när som helst ta tillbaka sitt samtycke. Om en patient inte samtycker till viss hälso- och sjukvård ska patienten få information om vilka konsekvenser detta kan medföra. Patienten kan om inte annat särskilt följer av lag lämna sitt samtycke skriftligen, muntligen eller genom att på annat sätt visa att han eller hon samtycker till den aktuella åtgärden. 3 § I samband med att hälso- och sjukvård ges till barn ska barnets inställning till den aktuella åtgärden så långt det är möjligt klarläggas. Barnets åsikt ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad. 4 § Patienten ska få den hälso- och sjukvård som behövs för avvärjande av fara som akut hotar patientens liv eller hälsa även om hans eller hennes vilja på grund av medvetslöshet eller annan orsak inte kan utredas. 5 § När patienten inte endast tillfälligt saknar förmåga att samtycka till hälso- och sjukvård ska vården ges utifrån en bedömning av vad som är bäst för patienten i det enskilda fallet. Bedömningen ska göras löpande. Vid bedömningen ska patientens inställning till den aktuella åtgärden så långt det är möjligt klarläggas och beaktas samt närstående höras. 6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om 1.hur patientens inställning till vård ska inhämtas, 2.hur bedömningar enligt 3 § ska göras. 1 § Hälso- och sjukvården ska så långt det är möjligt utformas och genomföras i samråd med patienten. Patientens närstående får delta i utformningen och genomförandet av vården om det är lämpligt och patienten inte motsätter sig det. 2 § Den som tillhandahåller hälso- och sjukvård till barn ska när det inte är olämpligt sträva efter att samverka med barnets vårdnadshavare. 3 § En patients medverkan i den egna vården ska utgå från patientens önskemål och individuella förutsättningar. Närstående får medverka i vård enligt första stycket om det är lämpligt och patienten inte motsätter sig det. 5 kap. Val av behandlingsalternativ 1 § När det inom offentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet finns flera behandlingsalternativ som står i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet ska patienten ges möjlighet att välja det alternativ som han eller hon föredrar. Patienten ska erbjudas den valda behandlingen om det med hänsyn till den aktuella sjukdomen eller skadan och till kostnaderna för behandlingen framstår som befogat. Den som omfattas av en kommuns ansvar för hälso- och sjukvård enligt 18 § första–tredje styckena hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) har inte rätt till behandling utanför den kommun inom vilken han eller hon är bosatt, om denna kan erbjuda en behandling som står i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. 1 § En patient med livshotande eller särskilt allvarlig sjukdom eller skada ska ges möjlighet att inom eller utom det egna få en förnyad medicinsk bedömning (second opinion). Patienten ska erbjudas den behandling som den förnyade bedömningen kan ge anledning till om förutsättningarna i 5 kap. 1 § är uppfyllda. Fast vårdkontakt och individuell planering 1 § Hälso- och sjukvårdsverksamhet ska bedrivas så att den tillgodoser patientens behov av trygghet, kontinuitet och säkerhet. Olika insatser för patienten ska samordnas på ett ändamålsenligt sätt. 2 § En fast vårdkontakt ska utses för patienten om patienten begär det, eller om det är nödvändigt för att tillgodose hans eller hennes behov av trygghet, kontinuitet, samordning och säkerhet i vården. 3 § En patient ska ges möjlighet att välja en fast läkarkontakt inom primärvården. 2013/14:106 4 § För en enskild som har behov av både hälso- och sjukvård och Bilaga 2 insatser från ska en individuell plan upprättas under de förutsättningar som anges i 3 f § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 5 § Habilitering eller rehabilitering samt tillhandahållande av hjälpmedel ska enligt 3 b § tredje stycket och 18 b § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) planeras i samverkan med den enskilde. 1 § Hälso- och sjukvård ska vara lätt tillgänglig. 2 § En patient ska, om det inte är uppenbart obehövligt, ges en medicinsk bedömning av sitt hälsotillstånd. 3 § Patienter ska erbjudas vårdgaranti inom det egna . Vårdgarantin ska innehålla en försäkran om att den enskilde får 1.kontakt med primärvården, 2.besöka läkare inom primärvården, 3.besöka den specialiserade vården, och Bestämmelser om vårdgarantins innehåll finns i förordningen (2010:349) om vårdgaranti. 4 § Om vårdgarantin enligt 3 § första stycket 3 eller 4 inte uppfylls ska patienten få vård hos en annan vårdgivare utan extra kostnad för patienten. 9 kap. Val av utförare 1 § En patient ska inom eller utom det egna få möjlighet att välja utförare av offentligt finansierad öppen vård under de förutsättningar som framgår av 4 och 5 §§ hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 1 § Inom hälso- och sjukvårdsverksamhet ska personuppgifter utformas och i övrigt behandlas så att patienters och övriga registrerades integritet respekteras. 2 § Patienten har rätt att ta del av sin journal och andra uppgifter om sig själv samt till inflytande över sina personuppgifter i enlighet med bestämmelserna i 8 kap. patientdatalagen (2008:355). Beslut om att inte lämna ut en journalhandling kan överklagas enligt patientdatalagen och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Ytterligare bestämmelser om behandling av personuppgifter inom hälso- och sjukvårdsverksamhet finns främst i patientdatalagen. 3 § Bestämmelser om tystnadsplikt för hälso- och sjukvårdspersonalen samt om sekretess finns i 6 kap. 12 och 13 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659) respektive 25 kap. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 4 § Den som enligt 3 kap. 3 § patientdatalagen (2008:355) är skyldig att föra patientjournal ska på begäran av patienten utfärda intyg om vården. 11 kap. Synpunkter, klagomål och patientsäkerhet 1 § I varje landsting och kommun ska det finnas en eller flera nämnder som utifrån synpunkter och klagomål ska stödja och hjälpa enskilda patienter genom att 1.erbjuda patienter den information de behöver för att kunna ta till vara sina intressen i hälso- och sjukvården, 2.främja kontakterna mellan patienter och vårdpersonal, 3.hjälpa patienter att vända sig till rätt myndighet. Bestämmelser om nämndernas verksamhet finns i lagen (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m. 2 § Inspektionen för vård och omsorg ska enligt 7 kap. 10–18 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659)efter anmälan pröva klagomål mot verksamheter som bedriver hälso- och sjukvård och mot hälso- och sjukvårdspersonal. 3 § En patient som har drabbats av en vårdskada ska enligt 3 kap. 8 § patientsäkerhetslagen (2010:659) informeras om 1.att det inträffat en händelse som har medfört en vårdskada, 2.vilka åtgärder som vårdgivaren avser att vidta för att en liknande händelse inte ska inträffa igen, 3.möjligheten att anmäla klagomål till Inspektionen för vård och omsorg enligt 7 kap. 10 § patientsäkerhetslagen, 4.möjligheten att begära ersättning enligt patientskadelagen (1996:799) eller från läkemedelsförsäkringen, samt 4 § Bestämmelser om vårdgivares skyldighet att ge patienten och dennes närstående möjlighet att delta i patientsäkerhetsarbetet finns i 2 kap. 4 § patientsäkerhetslagen (2010:659). Denna lag träder i kraft . lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)1 dels att 2d § ska upphöra att gälla, dels att 2 a, 2 b, 2 c, 3 a, , 4, 5 och 18 a §§ ska ha följande lydelse. Hälso- och sjukvården skall Hälso- och sjukvården ska bedrivas så att den uppfyller bedrivas så att den uppfyller kraven på en god vård. kraven på en god vård. innebär att den skall särskilt innebär att den ska särskilt 1.vara av god kvalitet med en god hygienisk standard och tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen, 2.vara lätt tillgänglig, 3.bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet, 4.främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen, 5.tillgodose patientens behov av kontinuitet och säkerhet i vården. Vården och behandlingen skall så långt det är möjligt utformas och genomföras i samråd med patienten. Olika insatser för patienten skall samordnas på ett ändamålsenligt sätt. Varje patient som vänder sig till hälso- och sjukvården skall, om det inte är uppenbart obehövligt, ges en medicinsk bedömning av sitt hälsotillstånd. Olika insatser för patienten ska samordnas på ett ändamålsenligt sätt. Varje patient som vänder sig till hälso- och sjukvården ska, om det inte är uppenbart obehövligt, ges en medicinsk bedömning av sitt hälsotillstånd. Patienten ska ges individuellt Patienten och dennes närstående ska ges information enligt 2 kap. 1. sitt hälsotillstånd, patientlagen (2013:000). 2.de metoder för undersökning, vård och behandling som finns, 3.sina möjligheter att välja vårdgivare och utförare inom den offentligt finansierade hälso- och sjukvården, samt 1Lagen omtryckt 1992:567. 2Senaste lydelse 2010:662. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. 3Senaste lydelse 1998:1660. 4. vårdgarantin. lämnas till patienten ska den i stället lämnas till en närstående dock inte lämnas till patienten eller någon närstående om det finns hinder för detta i 25 kap. 6 eller 7 § offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400) eller i 6 kap. 12 § andra stycket eller 13 § första (2010:659). Hälso- och sjukvården skall Hälso- och sjukvården ska arbeta för att förebygga ohälsa. arbeta för att förebygga ohälsa. Den som vänder sig till hälso- och sjukvården skall när det är metoder för att förebygga sjukdom När det finns flera behandlings- alternativ som står i överens- möjlighet att välja behandlings- alternativ enligt vad som anges i beprövad erfarenhet ska lands- tinget ge patienten möjlighet att (2013:000). välja det alternativ som han eller patienten den valda behandlingen om det med hänsyn till den aktu- ella sjukdomen eller skadan och till kostnaderna för behandlingen framstår som befogat. ska ge en patient med livshotande eller särskilt all- möjlighet att få en förnyad varlig sjukdom eller skada möjlig- het att inom eller utom det egna få en förnyad medi- cinsk bedömning, om det medi- patienten eller har stor betydelse 4Senaste lydelse 1998:1660. 5Senaste lydelse 2010:243. behandling den förnyade bedöm- ningen kan ge anledning till. som är bosatta inom eller 3 c § innehålla en försäkran om att den en försäkran om att den enskilde 1.kontakt med primärvården (tillgänglighetsgaranti), 2.besöka läkare inom primärvården (besöksgaranti), 3.besöka den specialiserade vården (besöksgaranti), och 4.planerad vård (behandlingsgaranti). Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om de tidsperioder inom vilka vårdgarantin ska vara uppfylld samt föreskrifter i övrigt om vårdgarantins innehåll. Om någon som vistas inom utan att vara bosatt där behöver omedelbar hälso- och sjukvård, ska erbjuda sådan vård. patienter som omfattas av ett annat landstings ansvar för hälso- och sjukvård öppen vård. ska ges på samma villkor som de som gäller för de egna invånarna. Det landsting som ansvarar för att patienten får vård enligt 3 § svarar för kostnaderna för vård som patienten ges med stöd av Ett landsting får också i andra Ett landsting får också i andra fall erbjuda hälso- och sjukvård åt fall erbjuda hälso- och sjukvård åt den som är bosatt i ett annat den som omfattas av ett annat landsting, om landstingen kommer landstings ansvar för hälso- och överens om det. sjukvård, om landstingen kommer överens om det. Särskilda bestämmelser om hälso- och sjukvård finns i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. 6Senaste lydelse 2010:243. 7Senaste lydelse 2008:345. För hälso- och sjukvård som kräver intagning i vårdinrättning ska det