prop · H20340 · 2014-12-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2014/15:40 Beskattning av flygbränsle och fartygsbränsle Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en begränsning av skattebefrielsen för bränsle som förbrukas i luftfartyg, skepp och båtar. Genom förslaget klargörs att skattebefrielse endast kan ges när luftfartygen, skeppen eller båtarna används för transport av passagerare eller varor mot ersättning eller tillhandahållande av andra tjänster mot ersättning, av offentliga myndigheter eller för offentliga myndigheters räkning eller för yrkesmässigt fiske. Dessutom föreslås att skattebefrielse ska ges för bränsle som förbrukas av frivilliga försvarsorganisationer och för bränsle som ideella organisationer förbrukar vid sjöräddning, brandövervakning och liknande verksamhet eller övning och utbildning för sådan verksamhet. Skattebefrielsen åstadkoms på samma sätt som . Förslaget är en anpassning till och föranleder en ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ändringen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi .................................................................... Ärendet ..............................................................och dess beredning Bränsle som används i luftfartyg Bränsle som används i skepp och båtar Skattebefrielsen begränsas för bränsle som används i luftfartyg, ................................................................skepp och båtar Skattebefrielsen .................åstadkoms på samma sätt som tidigare Ikraftträdande ...................................- och övergångsbestämmelser Offentligfinansiella ...........................................och andra effekter 8.2Effekter för myndigheter och allmänna Effekter för företagen ....................................................... Effekter för miljön............................................................ 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi .................................................................. Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. 2014/15:40 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att det i lagen (1994:1776) om skatt på energi ska införas en ny paragraf, 1 kap. 11 §, av följande lydelse. Med användning av luftfartyg, skepp och båtar för privat ändamål avses annan användning än 1. transport av passagerare eller varor mot ersättning eller tillhandahållande av andra tjänster mot ersättning, 2. offentliga myndigheters användning eller användning för offentliga myndigheters räkning, 3. frivilliga försvarsorganisationers användning, 4. sjöräddning, brandövervakning och liknande verksamhet, eller övning och utbildning för sådan verksamhet, som utförs av ideella organisationer, eller 5. yrkesmässigt fiske. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Ärendet och dess beredning I rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, nedan energiskattedirektivet, anges att skattebefrielse ska ges för energiprodukter som levereras för användning som flygbränsle (artikel 14.1.b) och för bränsle som används för sjöfart inom gemenskapens farvatten, inklusive fiske (artikel 14.1.c). Skattebefrielse ges dock inte för bränsle som används för privat nöjesflyg eller i privata nöjesfartyg. Energiskattedirektivet har genomförts i svensk rätt genom lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Av 6 a kap. 1 § 3– 5 a LSE framgår att skattebefrielse ges från energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt när luftfartygen, skeppen eller båtarna används för annat än privat ändamål. har påpekat att tillämpning av skattebefrielsen för flygbränsle är generösare än energiskattedirektivets bestämmelser. Mot bakgrund av detta har en promemoria tagits fram inom . Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2014/2294). Kontakt har under hand tagits med . Regeringen har bedömt att någon anmälan av förslaget enligt och rådets direktiv /34/EG av om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster inte är nödvändig. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslaget i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har delvis följt Lagrådets förslag, som behandlas i avsnitt 5 och i författningskommentaren. 4.1 Bränsle som används i luftfartyg De nu gällande svenska reglerna om beskattning av flygbränsle innebär att bränsle som förbrukas i luftfartyg skattebefrias om luftfartyget inte används för privat ändamål (6 a kap. 1 § 5 a och 9 kap. 3 § 4 LSE). Flygfotogen, som till övervägande del används inom kommersiell verksamhet, får köpas in skattefritt om det tankas direkt in i luftfartyget vid leverans från den skattskyldige (7 kap. 1 § 4 LSE). förbrukaren vara godkänd som skattebefriad förbrukare och av den anledningen köpa in flygfotogen skattefritt (8 kap. 1 § LSE). 2014/15:40 skattskyldige har i båda fallen avdragsrätt för skatten, vilket även gäller om denne själv förbrukar flygfotogen för angivet ändamål. Skattebefrielsen för annat bränsle än flygfotogen, dock inte annan bensin än flygbensin, åstadkoms genom ett återbetalningssystem (9 kap. 3 § 4 LSE). När de nu gällande bestämmelserna om den administrativa hanteringen av skattebefrielsen för flygbränsle infördes gjordes vissa överväganden i förarbetena om gränsdragningen mellan privat och kommersiellt ändamål. Regeringen bedömde att flygningar som görs av ett företag med eget luftfartyg och som avser transporter i den egna verksamheten får anses vara för kommersiellt ändamål och medföra skattefrihet (prop. 2007/08:122 s. 15). har med ledning av förarbetena bedömt att om ett företag eller en frivillig försvarsorganisation förbrukar bränsle vid flygutbildning och flygträning för anställda eller kontrakterad personal så anses förbrukningen ske för annat än privat ändamål om utbildningen är avsedd att användas i företagets eller organisationens verksamhet (ställningstagande , dnr 131 782934-08/111). 4.2Bränsle som används i skepp och båtar Skattebefrielsen för bränsle som förbrukas i skepp och båtar, när de används för annat än privat ändamål, åstadkoms på olika sätt beroende på om det är fråga om skepp eller båtar och beroende på vilket bränsleslag det rör sig om. I skepp får allt bränsle utom omärkt olja och bensin förbrukas skattefritt. Förbrukas bensin i skepp och skeppet används för annat än privat ändamål medges återbetalning av skatten, se 9 kap. 3 § 1 LSE. Båtar med fiskelicens enligt fiskelagen (1993:787), nedan fiskelagen, och båtar som har fått medgivande enligt 2 kap. 9 § LSE jämställs med skepp i skattehänseende; dock kan båtar med medgivande enligt 2 kap. 9 § LSE även få återbetalning av skatt på omärkt olja om den förbrukats för annat än privat ändamål, se 9 kap. 3 § 3 LSE. Skattebefrielsen kan också åstadkommas genom att aktören godkänns som skattebefriad förbrukare enligt 8 kap. 1 § LSE. Den som är skattskyldig har rätt till avdrag om bränslet levereras till ett skepp, till en båt med fiskelicens eller medgivande enligt 2 kap. 9 § LSE, eller till en skattebefriad förbrukare, se 7 kap. 1 § 3–5 LSE. Motsvarande gäller om den skattskyldige själv förbrukat bränslet för angivet ändamål, se 7 kap. 1 § 2 LSE. Obeskattat bränsle får som huvudregel inte förbrukas i båtar. Den som förbrukar bränsle i båt som inte används för privat ändamål är i stället hänvisad till att ansöka om återbetalning av skatten i efterhand enligt 9 kap. 3 § 3 LSE. På samma sätt som för skepp finns dock rätt till avdrag för den som är skattskyldig om bränslet av honom förbrukats eller levererats för förbrukning i båt med fiskelicens m.m. (6 a kap. 1 § 4 samt 7 kap. 1 § första stycket 4 LSE). När det gäller sjöfart har bedömt att bränsle som förbrukas i transporter i yrkesmässig verksamhet, exempelvis transporter som hantverkare gör i sin verksamhet, är skattebefriat (RSV 2002:18). I artikel 14.1.b andra stycket i energiskattedirektivet definieras privat nöjesflyg som användning av ett flygplan av dess ägare eller av den fysiska eller juridiska person som har nyttjanderätt till flygplanet antingen via förhyrning eller på annat sätt, för andra än kommersiella ändamål och särskilt andra ändamål än transport av passagerare eller varor eller för tillhandahållande av tjänster mot ersättning eller för offentliga myndigheters räkning. Privat nöjesfartyg definieras i andra stycket i artikel 14.1.c som fartyg som används på motsvarande sätt som privat nöjesflyg. har i två avgöranden (C-79/10, mot Hauptzollamt och C-250/10, Haltergemeinschaft LBL GbR mot Hauptzollamt ) tagit ställning till omfattningen av skattebefrielsen enligt artikel 14.1.b i energiskattedirektivet. I avgörandena uttalar att reglerna om skattebefrielse måste tillämpas på samma sätt inom unionen för att säkerställa att konkurrensen inte snedvrids och att syftet med energiskattedirektivet inte är att skapa generella skattebefrielser. Reglerna om skattebefrielse måste därför tolkas restriktivt. I mål C-79/10 var det fråga om ett företag, , som utvecklade och sålde elektroniska komponenter och programvara. Företaget ägde ett flygplan som användes både för privata ändamål och för flygningar till andra företag och handelsmässor. Företaget ansökte om återbetalning av skatt på bl.a. den flygbensin som använts för transporter till andra företag och handelsmässor. Flygningarna var yrkesmässiga i den bemärkelsen att de skedde i företagets verksamhet. konstaterade att den luftfartsverksamhet som bedrevs av , alltså att transportera medarbetare till kunder eller handelsmässor med hjälp av ett eget flygplan, inte kunde jämställas med användningen av ett flygplan för kommersiella ändamål i den mening som avsågs i artikel 14.1.b. I den mån som luftfartsverksamheten inte användes direkt för att tillhandahålla en flygtjänst mot ersättning omfattades den följaktligen inte av skattebefrielsen för flygbränsle enligt den nämnda artikeln. I mål C-250/10 hade ett företag, Haltergemeinschaft LBL, ansökt om skattebefrielse för bränsle som förbrukats av ett luftfartyg som företaget hyrde ut, med bränsle, till andra företag. konstaterade att uthyrning i sig inte var användning för kommersiellt ändamål. Avgörande var hur företaget som hyrde planet använde det. I det fallet användes flygplanet visserligen yrkesmässigt av hyrestagaren, men inte för att utföra luftfartstjänster mot ersättning. Skattelättnad kunde därför inte beviljas med stöd av artikel 14.1.b i energiskattedirektivet. har påpekat att tillämpning av skattefriheten för flygbränsle är generösare än energiskattedirektivets regler, som de tolkats i de ovan nämnda avgörandena från EU- domstolen, och att det kan misstänkas att samma gäller för fartygsbränsle. överväger därför att vidta åtgärder, däribland att inleda ett överträdelseärende. Regeringen har meddelat EU- kommissionen att de svenska reglerna ska ses över och ändras . Skattebefrielsen begränsas för bränsle som används i luftfartyg, skepp och båtar Regeringens förslag: Skattebefrielsen gäller endast vid transport av passagerare eller varor mot ersättning eller tillhandahållande av andra tjänster mot ersättning, användning av offentliga myndigheter eller för offentliga myndigheters räkning, användning av frivilliga försvarsorganisationer, användning av ideella organisationer när de utför sjöräddning, brandövervakning och liknande verksamhet eller övar och utbildar sig för sådan verksamhet, samt vid yrkesmässigt Detta klargörs genom att en definition av begreppet ”användning för privat ändamål” införs i lagen om skatt på energi. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I regeringens förslag anges dock inte att användning för yrkesmässigt fiske bara kan ske med fartyg och en uttrycklig bestämmelse om att myndigheters egen användning av bränsle är skattebefriad har lagts till. Promemorian innehöll inte heller något förslag om att frivilliga försvarsorganisationer ska få förbruka skattefritt bränsle, liksom andra ideella organisationer i vissa fall. Transportstyrelsen tillstyrker anpassningen till gällande EU-rätt men har , , , Hamnar och har inga synpunkter på promemorians förslag utifrån de intressen dessa instanser har att beakta. och Svenska FlygBranschen avstyrker förslaget. anser att begreppen skepp respektive båt bör användas i stället för fartyg, för att få enhetlighet med de begrepp som används i andra regler i lagen om skatt på energi, förkortad LSE. påpekat att det bör förtydligas dels vad som avses med en transport mot ersättning, dels att offentliga myndigheters egen bränsleförbrukning är Kammarrätten i framför att det bör framgå av själva bestämmelsen vad som avses med en transport mot ersättning. Slutligen påpekar att det bör framgå vilken lagstiftning som ska användas till ledning för bedömningen av vad som utgör Flera remissinstanser, bland andra Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , och Kungliga Svenska () anför att det är önskvärt att frivilliga organisationer som utför uppdrag åt myndigheter får förbruka skattefritt bränsle vid träning och utbildning. anser att privata och ideella flygare som utför t ex skogsbrandsbevakning på myndigheternas uppdrag ska få förbruka skattefritt bränsle. påpekar att beskattningen kommer att bero på om företaget i fråga utför transporterna i egen regi eller köper dem från en annan aktör, vilket är olyckligt ur konkurrenssynpunkt, något som också framhålls av , och och (). Transportstyrelsen påpekar att transporter av varor och gods mot Prop. 2014/15:40 ersättning och tillhandahållande av tjänster mot ersättning anges som exempel på kommersiell användning i de aktuella reglerna i energiskattedirektivet och att det således kan finnas annan kommersiell användning som kan vara skattebefriad. Frivilliga Flygkåren, som liksom , KSAK och Svenska FlygBranschen är negativa till förslaget, menar att förslaget kommer att leda till ökade kostnader för organisationen och de enskilda piloterna. Frivilliga Flygkåren pekar på att Transportstyrelsen kräver att kåren har bruksflygtillstånd och att detta visar att deras flygningar är kommersiella. Enligt strider förslaget mot diskrimineringsförbudet, mot proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna, mot EU:s konkurrensrättsliga principer samt mot statsstödsreglerna. Hjelmco Oil AB:s uppfattning är att regeringen bör behålla nuvarande reglering och söka undantag från energiskattedirektivets regler. ifrågasätter vidare energiskattedirektivets giltighet. KSAK uttrycker oro över hur förslaget påverkar allmänflyget när det blir dyrare att flyga. Enligt KSAK leder försämrade villkor för allmänflyget till att antalet flygtimmar minskar vilket i sin tur påverkar flygsäkerheten och minskar rekryteringsbasen för det kommersiella flyget, något som Svenska FlygBranschen instämmer i. Skälen för regeringens förslag Skattebefrielsen för flygbränsle har fått för stort tillämpningsområde Efter ställningstaganden i mål C-79/10 och C-250/10 kan konstateras att skattebefrielsen för flygbränsle har kommit att få för stort tillämpningsområde i svensk rätt. Av avgörandena följer att endast bränsle som förbrukas vid transport av passagerare eller gods mot ersättning eller utförande av tjänster som sker direkt mot ersättning ska skattebefrias. Reglerna om skattebefrielse för bränsle som används i skepp och båtar ska tolkas i ljuset av de ovan nämnda avgörandena från avseende flygbränsle. Om inte ändrar sina regler överväger att vidta åtgärder, exempelvis att väcka talan mot i . Regeringen kommer därför inte, som och önskar, att motsätta sig krav på att ändra de svenska reglerna eller ansöka om undantag från reglerna. Som påpekar används inte begreppet fartyg i LSE. Visserligen definieras fartyg motsatsvis genom regeln i 1 kap. 6 § LSE som anger att med skepp förstås fartyg vars skrov har en största längd om och en största bredd av , och att med båtar avses andra fartyg. Fortsättningsvis i LSE används dock orden båtar och skepp och inte fartyg. För att reglerna ska vara tydliga bör, som påpekar, enhetliga begrepp användas i LSE. Vidare bör, i enlighet med vad Kammarrätten i anför, det inte anges särskilt 2014/15:40 i lagtexten att skattefriheten för bränsle som används för yrkesmässigt fiske bara gäller fartyg. Skattebefrielse för bränsle vid transporter och tillhandahållande av tjänster mot ersättning När det gäller flygbränsle bör bränsle som förbrukas vid person- och godstransporter av luftfartsbolag i internationell linjetrafik, taxiflyg och annan persontransport mot ersättning även fortsättningsvis omfattas av skattebefrielsen. Transporter som företag utför inom den egna verksamheten, som inte innebär att företaget tillhandahåller tjänster eller transporter mot ersättning, bör inte kunna vara skattebefriade. Detsamma gäller jordbruks- och skogsbruksflygningar och liknande som sker i den egna verksamheten och således inte mot ersättning. På motsvarande sätt kan skattebefrielse på fartygsbränsle bara beviljas företag som använder bränslet för att tillhandahålla sjöfartstjänster mot ersättning. Detta innebär att fartyg som utför transporttjänster i kommersiell sjöfart, i taxibåtstrafik eller annan person- eller godsbefordran bör omfattas av skattebefrielsen. Bränsle som används i ett fartyg i samband med ett företags affärsverksamhet, om den direkta avsikten med användningen inte är att tillhandahålla transporttjänster eller andra tjänster mot ersättning, bör inte vara skattebefriat. Om ett företag äger eller hyr ett fartyg och använder det i sin näringsverksamhet för transport av varor eller personer bör användningen således anses vara för privat ändamål, om inte transporterna sker mot ersättning. Också användning av flygplan eller fartyg för representationsändamål eller för personalrekreation bör anses som användning för privat ändamål i den mening som detta uttryck har i energiskattedirektivet. Att användning av luftfartyg eller fartyg i den egna verksamheten som inte sker mot ersättning inte får skattebefrias följer av de ovan angivna avgörandena från . Det stämmer alltså, som flera remissinstanser påpekar, att beskattningen i viss mån kommer att bero på hur verksamheten organiseras. Detta är dock en följd av den EU-rättsliga regleringen som har skyldighet att följa. Enligt energiskattedirektivet är tillhandahållande av tjänster mot ersättning sådan användning som ska skattebefrias. Lagrådet har påpekat att en transport av varor eller passagerare också är utförande av en tjänst, och att transporter således omfattas av begreppet tillhandahållande av tjänster. Lagrådet har därför föreslagit att transport av passagerare eller varor stryks ur lagtexten. Regeringen instämmer i Lagrådets uppfattning att utförandet av en transport är att anse som en tjänst. I energiskattedirektivets regler används dock båda begreppen. Att använda båda begreppen i den svenska lagtexten följer alltså direktivtexten, är tydligt och bör inte leda till några svårigheter vid tillämpningen. Regeringen instämmer dock med Lagrådet att det i lagtexten bör tydliggöras att tillhandahållande av tjänster avser andra tjänster än transporttjänster. Sådana luftfartstjänster som omfattas av skattebefrielsen är t.ex. flygfotografering, reklamflyg, bogsering av segelflygplan och liknande som sker mot ersättning. Flygutbildningar som innebär att någon tillhandahåller utbildningstjänster, inklusive flygplan med bränsle, mot ersättning, får enligt regeringens uppfattning anses vara tillhandahållande av tjänster för annat än privat ändamål. Beträffande fartyg bör sjöfartstjänster som exempelvis lotsning eller bogsering mot ersättning omfattas, liksom andra typer av tjänster (ett exempel är begravningstjänster till sjöss, se avgörande i C-389/02, Deutsche See Bestattungs-Genossenschaft eG mot Hauptzollamt ). Lagrådet har föreslagit att ”tillhandahållande av tjänster” ersätts med ”utförande av tjänster” för att undvika att bestämmelsen får större tillämpningsområde än avsett. Regeringen har förståelse för Lagrådets synpunkt men vill anföra följande. I den svenska översättningen av energiskattedirektivet anges ”tillhandahållande av tjänster” (att jämföra med engelska ”supply of services” och franska ”prestation de services”). Visserligen kan ”utförande” uppfattas som något snävare än ”tillhandahållande”. Men eftersom lagtexten ska tolkas i ljuset av energiskattedirektivets bestämmelser och avgörandena från EU- domstolen, bör det inte leda till några tillämpningsproblem i praktiken att använda ordet tillhandahållande i stället för utförande. Vid en samlad bedömning anser regeringen därför att det är lämpligast att i lagtexten använda det ord som används i den svenska översättningen av energiskattedirektivet. Uthyrning av ett luftfartyg anses inte i sig vara användning för annat än privat ändamål. Skattebefrielsen är beroende av hur luftfartyget används av den som hyr det. Om den som hyr luftfartyget använder det för att transportera personer eller varor inom den egna verksamheten, för representationsändamål eller intern utbildning är förbrukningen inte skattebefriad. Om den som hyr planet däremot använder det för transport av varor eller personer eller utförande av tjänster mot ersättning är förbrukningen skattefri. Samma sak gäller för fartyg. Enbart uthyrningen i sig utgör alltså inte en kommersiell användning av fartyget. Den som hyr eller chartrar ett fartyg och använder det för nöjesresor får således inte någon skattebefrielse. Det saknar betydelse om fartyget hyrs ut som en del i ett paket som också inkluderar besättning, bränsle och andra tjänster. Transporterna och tjänsterna ska ske mot ersättning Av avgöranden följer att transporterna och tjänsterna måste ske mot ersättning för att bränslet ska skattebefrias. Detta gäller både luftfart och sjöfart. Om ersättningen bara är symbolisk eller avsedd att täcka kostnaderna kan transporten inte anses ske mot ersättning. Ersättningen bör alltså vara av en viss storlek för att ändamålet ska anses som kommersiellt. Kundrabatter och lockpriser som förekommer inom det reguljära linjeflyget kan dock aldrig innebära att dessa flygningar anses utförda för privat ändamål. Någon ändring jämfört med gällande rätt är inte avsedd och det bedöms därför inte vara nödvändigt att det anges i själva bestämmelsen vad som avses med en transport eller tjänst mot ersättning, som Kammarrätten i anser. Skattebefrielse för myndigheters användning av bränsle Bränsle som förbrukas i luftfartyg vid användning av offentliga myndigheter eller för offentliga myndigheters räkning bör alltjämt vara 2014/15:40 skattebefriat. Någon skillnad jämfört med gällande rätt är inte avsedd. Således kommer skattebefrielsen även fortsättningsvis att omfatta de flygningar som på offentligt uppdrag sker i privat eller ideell regi, något som enligt är önskvärt. Till sådana flygningar hör t.ex. militärt flyg, räddningstjänst, skogsbrandsbevakning, trafikövervakning och inspektion av kraftledningar. Även fartyg som används av offentliga myndigheter eller för offentliga myndigheters räkning bör även i fortsättningen kunna förbruka skattebefriat bränsle. Till dessa hör militärens fartyg, , och fartyg, livräddningsbåtar och liknande.