prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — Kemikalieinspektionen bedömer att den föreslagna höjningen av skatten kan ge vissa oönskade effekter. Detta p.g.a. att skatten enbart baseras på mängden verksamt ämne. Kemikalieinspektionen anser vidare att det nuvarande skattesystemet för bekämpnings- medel samt undantaget för bl.a. träskyddsmedel bör utredas. avvisar förslaget om ökad skatt på bekämpningsmedel utan återföring till jordbruks- och trädgårds- näringen. geologiska undersökning anser att det krävs utförligare analyser där det redogörs för vid vilken nivå skatten kan ge eftersträvade miljöeffekter. Skogsindustrierna avstyrker förslaget och är av uppfattningen att konsekvensanalyserna i promemorian är bristfälliga. anför att den beräkning som gjorts i promemorian av prisut- vecklingen från den senaste höjningen av skatten inte är rimlig. Ett flertal remissinstanser har också lämnat synpunkter utan direkt koppling till detta lagstiftnings- ärende. Skälen för regeringens förslag: Skatten på bekämpningsmedel syftar till att minska användningen av bekämpningsmedel. Detta är motiverat av hälso- och miljöskäl. Det är därför lämpligt att skatten följer den allmänna prisutvecklingen. Den nuvarande skattenivån på per kilogram verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet har inte höjts . Om skatten på bekämpningsmedel justeras med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen, med nivå som utgångspunkt, beräknas skatten till per kilogram verksam beståndsdel 2015. Det innebär att beräkningen av skattesatsen sker med utgångspunkt från konsumentprisindex till konsumentprisindex . Regeringen föreslår därför att skatten på bekämpningsmedel höjs från till . Ändringen föreslås träda i kraft . Det som , Kemikalieinspektionen, Lantbrukarnas Riksför- bund, geologiska undersökningar och Skogsindustrierna anfört ändrar inte regeringens bedömning. Förslaget föranleder ändring i 2 § lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, se avsnitt 3.4. En höjning av skatten på bekämpningsmedel med , per kilo- gram verksam beståndsdel, beräknas öka skatteintäkterna med . Effekter för myndigheter och domstolar Förslaget att höja skattesatsen medför endast försumbara förändringar för . Dessa förändringar kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. Tillkommande kostnader för ska hanteras inom befintliga och beräknade anslagsramar inom utgiftsområdet. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Förslaget medför sannolikt att priset på bekämpningsmedel ökar något. Det medför att företag som använder bekämpningsmedel får en högre kostnad. Effekten för berörda företag bedöms vara ringa. 6.24.1 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa punktskattefrågor inför budget- propositionen tagits fram (dnr Fi2014/3332). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 8, avsnitt 1. Promemorian har remitterats och innehåller bl.a. förslag om att höja skatten på naturgrus. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 8, avsnitt 2. Förslaget har remiss- behandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 8, avsnitt 3. Remiss- yttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2014/3332). I detta avsnitt behandlas denna del av promemorians förslag. Förslaget om höjd skatt på naturgrus är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet av Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus infördes den . Syftet med lagen är att åstadkomma bättre hushållning med en icke förnybar naturresurs och påskynda utvecklingen mot användning av alternativa material (prop. 1995/96:87, bet. 1995/96:SkU18, rskr. 1995/96:122). Vid införandet uppgick skatten till per ton naturgrus och har sedan införandet höjts två gånger. uppgår skatten till per ton. Skatt ska betalas för brutet naturgrus om utvinningen av naturgruset sker för annat ändamål än markinnehavarens husbehov och utvinningen sker med stöd av särskilda tillstånd. Den som exploaterar en naturgrustäkt är skattskyldig. I vissa fall kan en tillståndshavare bli solidariskt skattskyldig tillsammans med exploatören. 6.24.3 Höjd skatt på naturgrus Regeringens förslag: Skatten på naturgrus höjs från per ton naturgrus till per ton naturgrus. Ändringen träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: och tillstyrker förslaget. , och Förvaltningsrätten i har inget att erinra mot förslaget. , Kemikalieinspektionen, Lant- brukarnas , Kommuner och Landsting, , Energi- marknadsinspektionen, , Avfall , Ekologiska Lantbrukarna, , Innovations- och Kemi- industrierna i , , , , , och Återvinningsindustrierna har inte lämnat några synpunkter på förslaget. Bergmaterialindustri (SMBI) konstaterar att användningen av naturgrus har minskat men anser att naturgrusskatten inte torde haft stor betydelse för att minska användningen. SMBI är vidare av uppfattningen att det finns andra mer effektiva medel för att få onödig naturgrus- användning att upphöra. Skatt på naturgrus kommer bara att fördyra viktigt samhälls- byggande. geologiska undersökning anser att punktskatter kan vara ett av flera effektiva verktyg för att driva igenom de politiska satta miljökvalitetsmål som åtagit sig att uppfylla. En förändring av punktskatterna kräver dock en mer komplex konsekvensanalys än den som presenteras i den remitterade promemorian. anför att den beräkning som gjorts i promemorian av prisutvecklingen från den senaste höjningen av skatten inte är rimlig. Ett antal remissinstanser har också lämnat synpunkter utan direkt koppling till detta lagstiftningsärende. Skälen för regeringens förslag: Syftet med skatten på naturgrus är att åstadkomma bättre hushållning med naturgrus och påskynda utvecklingen mot alternativa material. Naturgrus är en ändlig resurs och har sin största betydelse som vattenreningsfilter och grundvattenmagasin. Brutet naturgrus används främst som ballast för väggbyggnad, betongtillverkning och i ut- fyllnadsändamål. I många fall är det möjligt att ersätta naturgrus med andra material, t.ex. krossat berg. Det är därför lämpligt att dessa skatter anpassas efter förändringar i den allmänna prisutvecklingen i syfte att dess styreffekt inte urholkas. Nuvarande skattenivå är per ton naturgrus och den senast höjningen trädde ikraft . Om skatten på naturgrus justeras med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen, med nivå som utgångspunkt, beräknas skatten till per ton naturgrus 2015. Det innebär att beräkningen av skattesatsen sker med utgångspunkt från konsumentprisindex till konsumentprisindex . Regeringen föreslår därför att skatten höjs till per ton naturgrus. Ändringen föreslås träda i kraft . Det som SMBI och geologiska undersökningar har anfört ändrar inte regeringens bedömning. Förslaget föranleder ändring i 3 § lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus, se avsnitt 3.14. En höjning av skatten på naturgrus med per ton, per ton, beräknas öka skatteintäkterna med . Effekter för myndigheter och domstolar Förslaget att höja skattesatsen medför endast försumbara förändringar för . Dessa förändringar kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. Tillkommande kostnader för ska hanteras inom befintliga och beräknade anslagsramar inom utgiftsområdet. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Förslaget medför att företag som bryter naturgrus får en något högre kostnad. Sannolikt kommer denna kostnad att leda till ökat pris för naturgrusanvändare. Effekten för berörda företag bedöms vara ringa. 6.25.1 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa punktskattefrågor inför budget- propositionen tagits fram (dnr Fi2014/3332). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 8, avsnitt 1. Promemorian har remitterats och innehåller bl.a. förslag om att höja skatten på avfall. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 8, avsnitt 2. Förslaget har remiss- behandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 8, avsnitt 3. Remiss- yttrandena finns tillgängliga i Finans- departementet (dnr Fi2014/3332). I detta avsnitt behandlas denna del av promemorians förslag. Förslaget om höjd skatt på avfall är författ- ningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet av Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Lagen (1999:673) om skatt på avfall infördes . Skatten uppgick inledningsvis till per ton avfall och har sedan höjts . uppgår skatten till per ton avfall. Avfallsskatten syftar till att bidra till att minska mängden avfall som deponeras. Skatten ska även bidra till att det blir lönsamt att återanvända, återvinna och genom andra metoder behandla eller utnyttja avfall. Ytterligare ett syfte är att skatten bör bidra till att avfallsmängderna minskar. Skatten tas ut på avfall som förs in till en avfallsanläggning. För att en avfallsanläggning ska vara skattepliktig krävs att farligt avfall eller annat avfall till en mängd av deponeras, dvs. slutligt förvaras, eller förvaras där . Vissa slag av avfallsanläggningar har dock undantagits från skatteplikt. Det är den som bedriver verk- samheten på avfallsanläggningen som är skattskyldig. Avfallsskatt tas ut för i huvudsak allt avfall som förs in till en skattepliktig avfallsanläggning. Undantag från skatteplikt gäller dock för särskilt angivna avfall, material och behandlingsmetoder, exempelvis kompostering. Vidare medges avdrag för skatt på bl.a. avfall som förs ut från anläggningen. Regeringen gav Naturvårds- verket, i samråd med , i uppdrag att göra en översyn och analys av den miljöstyrande effekten av avfallsskatten och vid behov föreslå förändringar av skattens utformning. I uppdraget ingick även att bedöma skatte- och miljöeffekter samt ekonomisk potential vid utvinning av material och mineraler ur nedlagda avfallsanläggningar s.k. . Upp- draget redovisades genom . och bereds nu inom och behandlas därför inte i denna promemoria. Rapporten och remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2014/198). 6.25.3 Höjd skatt på avfall Regeringens förslag: Skatten på avfall höjs per ton avfall. Ändringen träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Kommuner och Landsting tillstyrker förslaget men anser att det ska införas först eftersom många kommuner redan beslutat om sina avfallstaxor . Av samma anledning anser även Avfall att ikraftträdandet ska senareläggas. Avfall anser att en höjd skatt med så snabbt ikraftträdande som inte är i linje med den av godkända finansieringsprincipen som innebär att kommuner och landsting inte ska behöva höja skatter eller prioritera om annan verksamhet för att finansiera nya statliga uppgifter. Förvaltningsrätten i , , , , Energi- myndigheten och har inga synpunkter på förslaget. , Kemikalieinspektionen, Energimarknads- inspektionen, Forsmarks kraftgrupp AB, , , geologiska undersökning, bergmaterialindustri, och Kärntekniska sällskap avstår från att yttra sig över förslaget. () avstyrker förslaget och anför att en höjd skatt på avfall kan försvåra utvinning av resurser ur samhällets avfalls- strömmar t.ex. ur askor, slam och ur befintliga deponier. Dessutom framhåller att konkurrensnackdelen för utvinningsrester ur gruvavfall jämfört med gruvnäringen försämras ytterligare. anser också att en höjning av avfallsskatten kan urholka skattebasen genom att avfall som omhändertagits och deponerats på moderna deponier i , istället kommer att ta andra vägar ut i samhället. framhåller bl.a. risken att material exporteras till andra länder för skattebefriad användning i konstruktioner eller andra miljömässigt sämre alternativ jämfört med deponering i moderna deponier. avstyrker förslaget och anför att det inte finns några relevanta motiv till skattehöjningen. motsätter sig också att skatten på avfall föreslås höjas som en eventuell breddning av skatteintaget bereds. Om både en höjning och en breddning genomförs kan det bli förödande för svensk stålindustri. Skogs- industrierna avstyrker förslaget och anför att skatten sannolikt inte har någon miljöstyrande effekt. Skogsindustrierna och Innovations- och Kemiindustrierna i (IKEM) framhåller vidare att en hög skatt kan leda till att andra, ur miljösynpunkt sämre, alternativ än deponering används. Skogsindustrierna och IKEM anser att en eventuell höjning av skatten på avfall måste föregås av en analys av skattens miljöstyrande effekt. anför att den beräkning som gjorts i promemorian av pris- utvecklingen från den senaste höjningen av skatten inte är rimlig. anför att en fortsatt skatte- befrielse för merparten av avfallsslag som skatten höjs för de avfall som är skattskyldiga ytterligare snedvrider incitamenten att minska avfallsmängderna. Återvinning- sindustrierna och ett antal andra remissinstanser föreslår att regeringen utreder frågan om att införa ett undantag från skatt på restavfall vid deponiåtervinning. Skälen för regeringens förslag: Avfalls- skatten syftar till att bidra till att minskning av mängden avfall som deponeras. Skatten ska även bidra till att det blir lönsamt att återanvända, återvinna och genom andra metoder behandla eller utnyttja avfall. Nivån på avfallsskatten har inte höjts . För att upprätthålla miljöstyrningen bör nivån anpassas efter förändringarna i den allmänna prisutvecklingen. Eftersom förslaget syftar till att upprätthålla miljöstyrningen, men inte till att öka eller på andra sätt förändra miljöstyrningen, håller regeringen inte med de remissinstanser som ifrågasätter avfallsskattens styrande effekt eller anför att skattehöjningen medför risk för att avfallet hanteras på ett sätt som är miljömässigt sämre än deponering. Om skatten på avfall justeras med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen, med nivå som utgångspunkt, beräknas skatten till ca per ton 2015. Det innebär att beräkningen av skattesatsen sker med utgångs- punkt från konsumentprisindex till konsumentprisindex . Därutöver görs en avrundning uppåt, från per ton till per ton. Regeringen föreslår därför att avfallskatten höjs per ton avfall. Vad , , Skogsindustrierna, IKEM, och anför ändrar inte regeringens bedömning. Ändringen föreslås träda i kraft . Regeringen håller alltså inte med Avfall och Kommuner och Landsting om att övergångstiden är för kort. Regeringen håller heller inte med Avfall om att det snabba ikraftträdandet strider mot finansieringsprincipen eftersom fullmäktige har möjlighet att fastställa en ny taxa. , Återvinningsindustrierna och ett antal andra remissinstanser har lämnat syn- punkter som berör översyn av deponikatten som remissbehandlades . I den remissen behandlades bl.a. förslag till förändringar avseende avfallslag som undantas från avfallsskatt samt ekonomisk potential vid utvinning av material och mineraler ur nedlagda avfallsanläggningar. Dessa syn- punkter ligger dock inte inom ramen för detta lagstiftningsärende och får närmare behandlas i annat sammanhang. Förslaget föranleder ändring i 4 § lagen (1999:673) om skatt på avfall, se avsnitt. En höjning av skatten på avfall som deponeras med per ton, per ton, beräknas öka skatteintäkterna med 2015. Effekter för myndigheter och domstolar Förslaget att höja skattesatsen medför endast försumbara förändringar för . Dessa förändringar kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. för ska hanteras inom befintliga och beräknade anslagsramar inom utgiftsområdet. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Förslaget medför att företag som deponerar avfall får en högre kostnad vilket sannolikt medför att volymerna avfall kan minska något. Effekten för berörda företag bedöms vara ringa. 6.26Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer 6.26.1 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa punktskattefrågor inför budget- propositionen tagits fram (dnr Fi2014/3332). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 8, avsnitt 1. Promemorian har remitterats och innehåller bl.a. förslag om att höja skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 8, avsnitt 2. Förslaget har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 8, avsnitt 3. Remiss- yttrandena finns tillgängliga i Finans- departementet (dnr Fi2014/3332). I detta avsnitt behandlas denna del av promemorians förslag. Förslaget om höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet av Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer infördes och ersatte då lagen (1984:1104) om särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk. Skatten på termisk effekt är en skatt som betalas av kärnkraftsproducenterna och som tas ut med ett fast belopp per megawatt och månad på den högsta tillåtna termiska effekten enligt de driftstillstånd som innehavarna av kärnkrafts- reaktorer beviljats. Skatten är således oberoende av hur mycket el som produceras i en kärnkrafts- reaktor. Vid införandet av skatten på termisk effekt på kärnkraftsreaktorer uppgick skattesatsen till per megawatt och månad. Efter införandet har skatten höjts . uppgår skatten på termisk effekt till per megawatt och månad. För att undvika oskäliga effekter i samband med onormala stillestånd medges avdrag när en reaktor varit ur drift som överstiger 90 kalenderdygn. Avdrag medges i sådana undantagssituationer enbart för överskjutande kalenderdygn. 6.26.3Höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Regeringens förslag: Skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer höjs per megawatt och månad av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Det avdrag som medges när en kärnkraftsreaktor varit ur drift av mer än 90 kalender- dygn höjs per megawatt och överskjutande kalenderdygn. Ändringen träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , , , , Kemikalie- inspektionen, , Energi- marknadsinspektionen, Avfall , , Geologiska undersökning, bergmaterial industri, , Kommuner och Landsting samt Återvinningsindustrierna har inga synpunkter eller har inte lämnat några synpunkter på förslaget. () avstyrker förslaget och anför bl.a. följande. Marknads- priser på el har halverats , förnyelseinvesteringar medför att anläggningarna inte är väl avskrivna samt att förväntade nya säkerhetskrav förväntas kräva ytterligare stora investeringar . och FKA har inte någon lönsamhet med dagens marknadspriser. Den relevanta prisutvecklingen för kärnkraften borde vara elpriset, som gått ner från till per kWh. Lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt är föremål för ett förhandsavgörande av . Det är inte rimligt att höja en skatt vars existens kan ifrågasättas. Förslaget kan innebära att en eller flera reaktorer måste stängas av vilket kan leda till att försörjningstryggheten av el i prisområde 3 och 4 är hotad samt kommer leda till prishöjningar. Innovations- och kemiindustrierna (IKEM) avstyrker förslaget och anger att det föregår och begränsar den breda och långsiktiga uppgörelse på energiområdet som efterfrågas av regeringen. avstyrker förslaget och har i huvudsak framfört följande. Förslaget står i strid med utgångspunkterna i regeringsförklaringen och baseras på ett felaktigt antagande om den allmänna prisutvecklingen. Konsekvensanalysen bygger felaktigt på att de rörliga produktions- kostnaderna är relativt låga och på att kapital- kostnaderna i kärnkraften är väl avskrivna. Det har inte heller beaktats att lagligheten av skatten på termisk effekt är föremål för prövning. Skogsindustrierna avstyrker förslaget på grund av den inverkan det skulle få på dess medlemmars konkurrenskraft och framtida tillgång på baskraft. avstyrker förslaget av följande skäl. Det finns inget rimligt skäl att höja skatten. Det allmänna prisutveck- lingen har sjunkit och det finns inte utrymme för ytterligare uttag av skatt på termisk effekt. Tidpunkten att ändra är olämplig. Skatten är ifrågasatt då den kan vara i strid med . Regeringen har aviserat tillsättandet av en . Förslaget kan ge betydande konsekvenser. Kraftigt ökade kostnader ökar risk för förtida avveckling vilket kan leda till ökad risk för brist på effekt i energisystemet. Vidare leder förtida avveckling till att skatte- intäkterna minskar. har i huvudsak framfört följande. Ytterligare faktorer, utöver de som behandlats i promemorian, måste beaktas vid bedömningen av det ekonomiska utrymmet för att höja skatten. hyser oro för att ytterligare reduktioner av kärnkraftens lönsamhet kan komma att påverka ägarnas intresse av att driva produktionsanläggningarna En enkel analys grundad på Svenska kraftnäts årliga kraftbalansrapport indikerar att en stängning av 1 och 2 samt markant skulle öka risken för effektbrist i (elområde 3 och 4). Svenska kraftnäts bedömning är att en sådan situation inte kan bemästras endast med ökad förbrukarflexibilitet och ökad vindkrafts- produktion, utan att ytterligare åtgärder måste vidtas för att säkerställa en alternativ tillförsel av kraft till området. Att få till stånd ny produktion alternativt ökad importkapacitet tar tid, sannolikt i storleksordningen 5 – . avstyrker förslaget samt framför i huvudsak följande. Förslaget snedvrider konkurrensen mellan olika kraftslag till kärnkraftens nackdel. Skattehöjningen mot- verkar målsättningen om en god och tillförlitlig tillgång på el till konkurrenskraftiga priser genom att den minskar tillgången på el, skapar osäkerhet om den framtida elförsörjningen och verkar långsiktigt prishöjande. Prisbildningen på elmarknaden kan påverkas genom att priset går upp till följd av att investeringsnivån och kapacitetstillväxten i elproduktionen blir lägre. Detta är allvarligt för det svenska näringslivet och då särskilt för elberoende och internationellt konkurrensutsatt verksamhet. Det är en tydlig inskränkning av möjligheterna till lönsam investering i elproduktion i kärnkraftsanläggningar redan innan blocköver- skridande samtal i en särskild påbörjats. Vidare påpekas att skatten har ifrågasatts ur ett EU perspektiv. Kärntekniska Sällskap har i huvudsak framfört följande. har priset på el fallit med . Slutsatsen om att kärnkraftsbolagen kan bära den kostnadsökning som den höjda skatten innebär är felaktig. Det är inte uteslutet att någon eller några reaktorer kan komma att stänga till följd av en eventuell skattehöjning. Om flera reaktorer skulle stänga kan få allvarliga problem med kraftbalansen. En stängning av en eller flera svenska reaktorer påverkar kraftigt utsläppen av klimatgaser. avstyrker förslaget och framför i huvudsak följande. Det är viktigt att den som ska tillsättas får starta utan alltför låsta positioner och ges en möjlighet till en ordentlig genomlysning av energibehov och hur den ska uppfyllas. Stålindustrin är beroende av stabil eltillförsel till konkurrenskraftig kostnad. Det är viktigt att framtidens elproduktionssystem garanterar en stabilitet både vad gäller effekt, energi och kostnader. Det finns inte några relevanta motiv till den föreslagna skattehöjningen. Att netto- intäkten för staten blir av kostnaden för kärnkraftsägarna tyder på att det inte heller är en särskilt effektiv skatt. Den föreslagna höjningen går långt utöver en prisutvecklingsjustering och motiveras främst av fiskala överväganden. Höjningen kommer att påverka kärnkraftbolagens lönsamhet med åtföljande effekter på produktionsbeslut, investeringsvilja, framtida elpriser och i förläng- ningen industrins konkurrenskraft.