prop · H20310 · 2014-10-21 00:00:00 — Byggbranschen i samverkan, vars remissvar Elektriska Installatörs- organisationen hänvisar till, och Byggindustrier har berört frågan om offentlighet för uppgifter som lämnas i en begäran om utbetalning. De uppgifter som lämnas i begäran om utbetalning ingår som ett led i verksamhet avseende bestämmande av skatt och faller därför under skattesekretessen enligt 27 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Beslut rörande utbetalning är inte ett sådant beslut som enligt 27 kap. 6 § samma lag är undantaget från skattesekretessen. Organisationerna har även föreslagit att det görs en utvärdering av ändringen av vilka uppgifter som ska lämnas i begäran om utbetalning. Frågan om det ändrade uppgiftslämnandet är något som bör ingå i en framtida uppföljning av husavdragssystemet. 6.2Bifogande av faktura eller kvitto till begäran om utbetalning Regeringens bedömning: Det bör inte införas ett krav på att faktura eller kvitto bifogas en begäran om utbetalning. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Byggbranschen i samverkan, vars remissvar hänvisar till, och Bygg- industrier anser att det effektivaste ur ett kontrollperspektiv vore att utföraren alltid ska bifoga en fakturakopia, där material- och arbetskostnad samt arbetskaraktär framgår, men förstår argumentationen avseende den ökade administrativa bördan. Geotec föreslår att det fortsättningsvis ska gå att använda de schabloner som och branscher kommit överens om i kombination med att den aktuella fakturan bifogas ansökan. 2014/15:10 Skälen för regeringens bedömning: Det framförs ibland att det borde införas ett krav på att utföraren alltid ska bifoga faktura eller kvitto vid begäran om utbetalning. I samband med fakturamodellens införande togs uttrycklig ställning mot ett krav på bifogande av faktura (prop. 2008/09:77 s. 39). Ett krav på att bifoga faktura till begäran om utbetalning skulle innebära en ökad administrativ börda för såväl utförarna som , oavsett om fakturan lämnas i pappersform eller elektroniskt. Det skulle också kunna försvåra för vissa företag, främst mindre sådana, att lämna begäran elektroniskt. De uppgifter som skulle kunna hämtas ur fakturan eller kvittot och som är av intresse för granskning kan redovisas i själva begäran. Uppgifterna kan då lämnas på ett enhetligt och strukturerat sätt som gör det enkelt att utläsa dem. har registrerat över tre miljoner köp inom ramen för husavdraget. registrerades närmare fyra miljoner köp. Ett krav på att faktura eller kvitto ska bifogas skulle kräva antingen att handläggare manuellt letar efter uppgifter i miljontals inskickade handlingar som skulle kunna vara utformade på i princip lika många olika sätt som det finns utförare, eller att det infördes en statlig detaljreglering av hur fakturor eller kvitton för RUT- och ROT-arbete utformas. Inget av dessa båda alternativ framstår som rimligt. har alltid möjlighet att begära in underliggande fakturor eller annat underlag om det anses behövligt i det enskilda fallet. Det bör mot bakgrund av vad som anförts inte införas ett generellt krav på att bifoga faktura till begäran om utbetalning. Geotec har föreslagit användning av schabloner i kombination med bifogande av faktura. Regeringen föreslår dock ingen lagreglering av beräkning av arbetskostnad (se avsnitt 6.3). Det finns däremot inget som hindrar att vid bedömning av vad som utgör arbetskostnad hämtar ledning i branschvisa schabloner (se avsnitt 6.1). 6.3Reglering av beräkningen av arbetskostnad Regeringens bedömning: Det bör inte införas någon reglering av hur arbetskostnad beräknas eller någon gräns för hur hög arbetskostnad per arbetad timme som kan ge skattereduktion. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anser att det är en allvarlig miss att inte införa en lagstadgad schablon för beräkning av arbetskostnad i vissa branscher. Den schablonregel som och branschen kom överens om är både rimlig och rättvis till sin konstruktion, lätt att följa upp och handlägga och kanske framför allt allmänt accepterad av branschen. Men den behöver bli tvingande snarare än rekommenderad. Geotec föreslår att det fortsättningsvis ska gå att använda de schabloner som och branscher kommit överens om i kombination med att den aktuella fakturan bifogas ansökan. Skälen för regeringens bedömning: Eftersom skattereduktion för Prop. 2014/15:10 husarbete bara ges för arbetskostnad framförs det ibland att det skulle behöva författningsregleras hur arbetskostnad beräknas eller hur de totala kostnaderna ska fördelas mellan arbetskostnader och andra kostnader som t.ex. materialkostnader. En schablon för beräkning av arbetskostnader skulle vara ett påtagligt ingrepp i avtalsfriheten och det civilrättsliga förhållandet mellan köpare och utförare. Att, som föreslagit, lagreglera arbetskostnaden endast för vissa branscher framstår som märkligt och riskerar dessutom att leda till gränsdragningsproblem. Det är svårt att se hur schablonregler för beräkning av arbetskostnader skulle kunna utformas för att fungera för den mängd av olika tjänster som ryms inom RUT- och ROT-avdragen. Detta gäller oavsett om reglerna skulle ges i lag, förordning eller föreskrifter och oavsett hur diversifierad schablon som används. En schablon skulle svårligen kunna ta hänsyn till individuella prisvariationer relaterade till t.ex. yrkeserfarenhet eller lokala förutsättningar. Den skulle riskera att motverka utveckling av nya tjänster och förädling av befintliga tjänster till nackdel för köpare, utförare och samhällsekonomin i stort. Sådana regler vore också lätta att kringgå, t.ex. genom att en ”påtvingad” lägre timkostnad kompenseras genom att antalet uppgivna arbetade timmar justeras. Hur arbetskostnaden beräknas är en fråga som lämpligen bör avgöras i rättstillämpningen i det enskilda fallet. Regeringen anser således inte att beräkningen av arbetskostnad bör lagregleras. Det finns däremot inget som hindrar att vid en bedömning om uppgivna kostnader för arbete verkligen också avsett arbete t.ex. hämtar ledning i branschvisa schabloner av det slag som och Geotec hänvisat till. Det har även framförts som ett alternativ att man skulle kunna begränsa skattereduktionen till högst ett visst belopp . Det skulle kunna uppnås genom att får upprätta en förteckning över vilka timkostnader som ger rätt till skattereduktion för olika branscher eller genom ett enhetligt schablonbelopp som utgör tak för husavdrag, oavsett vilka RUT- eller ROT-tjänster som utförs. Oavsett vilken metod som väljs skulle en sådan begränsning kunna kringgås genom ett angivande av felaktigt antal timmar. Det finns vidare en påtaglig risk att ett tak, oavsett om det är ett tak för beräkning av arbetskostnad eller ett tak för skattereduktionens storlek – i vart fall – skulle verka prishöjande i branscher eller hos enskilda utförare som har en lägre timkostnadsnorm än en vald schablon. Ett system med förteckningar från skulle dessutom öka den administrativa bördan för såväl de utförare som begär utbetalningar som . Mot bakgrund av det ovan anförda kan införandet av en reglering av hur arbetskostnad beräknas eller en gräns för hur hög arbetskostnad som kan ge skattereduktion inte ses som en framkomlig väg för att motverka fusk och missbruk. Det bedöms därför inte som meningsfullt att utreda dessa frågor ytterligare. 2014/15:10 6.4 Elektronisk begäran om utbetalning Regeringens förslag: En begäran om utbetalning ska lämnas elektroniskt. Kravet på att ansökan ska vara egenhändigt underskriven ändras till ett krav på att den ska vara undertecknad. Regeringens bedömning: bör meddela verkställighetsföreskrifter om lämnande av elektronisk begäran om utbetalning. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorian innehöll dock inget förslag om dispens från skyldigheten att lämna begäran om utbetalning elektroniskt. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anför att företaget avser att starta med enbart elektronisk begäran redan innan en eventuell ny lag träder i kraft. Föreningen , och avstyrker förslaget. Föreningen anför att förslaget skulle slå särskilt hårt mot mindre företag och innebära en konkurrensnackdel i förhållande till stora företag med större tekniska möjligheter. Formkraven bör utformas med hänsyn till hela spannet av utförare och flexibiliteten och valfriheten bör inte begränsas. Företagarna anför att har en hög andel äldre företagare, varav en hel del inte har gått över till elektronisk rapportering till myndigheter. Ett obligatorium riskerar att leda till att äldre företagare väljer att lägga ned verksamheten . anser att det inte har kunnat visas att nyttan överstiger kostnaderna. anser att förslaget begränsar valfriheten för företagen. Vidare saknar konsekvensutredningen uppgift om hur många företag som berörs och kostnaden att anskaffa utrustning eller anlita ombud för att kunna lämna begäran elektroniskt. Ett alternativ till reglering är att i stället uppmuntra utförare att lämna sin begäran elektroniskt genom att informera om fördelarna. är positivt till möjligheten att lämna uppgifter elektroniskt men anser att det även framgent ska finnas möjlighet att lämna uppgifter skriftligen. Det finns fortfarande flera mindre aktörer som inte har haft möjlighet eller förmågan att hantera fakturahanteringen elektroniskt. har ingen invändning mot att begäran ska lämnas elektroniskt men förespråkar att kravet på elektronisk begäran inte görs absolut. Ett generellt krav på elektronisk begäran skulle föranleda små aktörer större administrativa och IT-mässiga kostnader. Byggbranschen i samverkan, vars remissvar hänvisar till, och Sveri- ges Byggindustrier anför att kravet på att begäran ska lämnas elektroniskt kan skapa problem för de minsta företagen men menar att den övergripande erfarenhetsmässiga kvalitetsaspekten är överordnad. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Som framgår av avsnitt 4.2 kan en begäran om utbetalning enligt fakturamodellen lämnas såväl på papper som i elektronisk form. har i sin rapport om uppföljning och utvärdering av fakturamodellen föreslagit att en begäran om utbetalning endast ska kunna lämnas elektroniskt. Begäran som lämnas till på papper är behäftade med fel i större utsträckning än vad som är fallet med begäran som lämnas elektro- Att avskaffa möjligheten att begära utbetalning på papper skulle medföra färre felaktiga begäran eftersom det när en elektronisk begäran lämnas görs en kontroll av att alla obligatoriska uppgifter är ifyllda och även en viss formaliakontroll. Om begäran saknar obligatoriska uppgifter kan den inte lämnas innan begäran har kompletterats. Om brister eller otydligheter framkommer under kontrollen av en begäran kan en komplettering göras snabbare inom det elektroniska systemet. En utförare som lämnar en begäran elektroniskt kan således få en snabbare hantering än om begäran hade lämnats på papper. Elektronisk begäran medför således fördelar både för utföraren och för . Exempel på fel som helt kan undvikas om begäran om utbetalning kommer in via är summeringsfel, avsaknad av obligatoriska uppgifter, avsaknad av undertecknande av utföraren och att betalningsdatum angetts som en senare dag än ansökningsdagen. Mot denna bakgrund anser regeringen – till skillnad mot vad bl.a. Föreningen , och anfört – att en begäran om utbetalning från bör göras elektroniskt. Regeringen föreslår därför att möjligheten att i pappersform begära utbetalning slopas och att 10 § lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete om förutsättningar för elektroniskt lämnande av begäran om utbetalning ska upphöra att gälla. Kravet på att ansökan ska vara egenhändigt underskriven föreslås ändras till ett krav på att den ska vara undertecknad. Begreppet underteckna har i skatteförfarandelagen ansetts kunna användas i fråga om elektroniskt uppgiftslämnande, se propositionen Skatteförfarandet (prop. 2010/11:165 s. 346) och bör ges samma innebörd här. bör meddela verkställighetsföreskrifter om lämnande av elektronisk begäran om utbetalning. gjordes av alla begäran om utbetalningar elektroniskt. Trenden är dock ökande och var siffran . Den som inte själv har eller vill skaffa den utrustning som behövs för att lämna begäran om utbetalning elektroniskt har möjlighet att anlita ett ombud – se avsnitt 6.10 om anlitande av ombud. Det kan dock för att underlätta övergången till ett elektroniskt uppgiftslämnande vara motiverat att i ett övergångsskede i enskilda fall låta utförare lämna begäran om utbetalning i pappersform. Detta gäller främst beträffande små företag som befinner sig i ett uppstartsskede. Det kan vara så att utföraren inte har haft råd eller möjlighet att skaffa nödvändig utrustning eller att anlita ett ombud. bör därför ges rätt att efter ansökan bevilja dispens från kravet att begäran om utbetalning ska lämnas elektroniskt om det finns särskilda skäl. Ett särskilt skäl kan t.ex. vara att utföraren befinner sig i ett uppstartsskede eller av någon annan anledning inte har tillgång till nödvändig utrustning och det inte skäligen kan krävas att utrustning anskaffas . För att inte urholka huvudregeln om elektroniskt uppgiftslämnande bör dispens inte kunna lämnas . Regeringen föreslår därför, i avsnitt 6.13, att dispens ska kunna medges räknat för dispensbeslutet, vilket t.ex. bör ge en utförare som inte har nödvändig utrustning ett skäligt rådrum för att anpassa sig till ett elektroniskt uppgiftslämnande. Ansökan om befrielse ska göras . 2014/15:10 Kravet på att begäran om utbetalning ska lämnas elektroniskt kommer att följas upp med en utvärdering. En sådan utvärdering kommer att ske så snart det är möjligt efter att systemet hunnit tillämpas . Det nya systemet föreslås träda i kraft (se avsnitt 6.13) och utvärderingen kommer att kunna påbörjas tidigast . 6.5Betalning med ett spårbart betalningsmedel Regeringens bedömning: Det bör inte införas ett krav på att köparens betalning ska göras med ett spårbart betalningsmedel. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i finner att det skulle vara värdefullt med ett krav på betalning med spårbara betalningsmedel. anser det bör införas ett krav på spårbart betalningsmedel. Att förslaget om spårbart betalningsmedel förkastats innebär att såväl som mister en möjlighet att utöka ”verktygslådan” för att utreda en ofta svårutredd brottslighet. anser att betalning av ROT- och RUT-arbeten alltid bör ske med ett spårbart betalningsmedel. De nackdelar detta kan innebära uppvägs av behovet för att kunna kontrollera och beivra fusk och missbruk. För seriösa utförare är det även säkrare att slippa hantera kontanter. Kravet innebär inte att kontantbetalningar i stort avskaffas. Skälen för regeringens bedömning: har i sin rapport om uppföljning och utvärdering av fakturamodellen anfört att det för att upprätthålla en sund konkurrens inom de branscher som utför RUT- och ROT-arbete finns skäl att överväga om det för rätt till utbetalning och skattereduktion bör införas ett krav på att betalningen mellan kunden och utföraren ska ha gjorts med ett spårbart betalningsmedel. Med spårbart betalningsmedel avses enligt betalning som förmedlas av en godkänd betalningsförmedlare (som regel genom ett elektroniskt förfarande), där det går att klarlägga att en betalning gjorts med ett visst belopp mellan en betalare och en betalningsmottagare . Ett sådant krav ställs enligt rapporten i motsvarande system, håndværkerfradrag (servicefradrag). Regeringen ifrågasätter inte att en användning av spårbara betalningsmedel innebär fördelar för bl.a. skattekontroll och brottsbekämpning. Att införa ett krav på att köparens betalning ska ha gjorts med ett spårbart betalningsmedel innebär dock i praktiken ett avskaffande av kontantbetalningar. Regeringen instämmer i den i promemorian gjorda bedömningen att en sådan viktig principiell fråga inte bör prövas isolerat inom ramen för husavdraget utan måste ses i ett betydligt större sammanhang. Frågan är således alldeles för stor för att rymmas inom det här lagstiftningsprojektet. Det bör således, i motsats till vad Förvaltningsrätten i , och anfört, inte införas ett krav på att köparens betalning av husarbete ska göras med ett spårbart betalningsmedel. 6.6Kontroll av utfört arbete på plats Regeringens bedömning: Det behöver inte införas särskilda regler om kontroll på plats av om ett arbete har utförts. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt kommenterat Skälen för regeringens bedömning: En möjlighet till skärpt kontroll av systemet med skattereduktion för husarbete vore att införa särskilda regler om kontroll på plats av arbeten som uppges ha utförts. Det skulle i praktiken innebära en form av besiktning i köparens hem. En sådan ordning kan ifrågasättas ur integritetssynpunkt. Mot detta kan dock i och för sig anföras att det är ett intrång som man som köpare får acceptera om man vill ha en skattefavör. har i sin rapport om uppföljning och utvärdering av fakturamodellen föreslagit införandet av en uttrycklig regel enligt vilken på plats ska få göra en kontroll av om ett arbete för vilket utbetalning sökts har genomförts. En sådan kontroll ska enligt förslaget genomföras i samråd med den som förfogar över platsen. I 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324) fanns bestämmelser om taxeringsbesök och i 14 kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483) reglerades besök eller annat personligt sammanträffande. Bestämmelserna innebar att och skattskyldiga fick komma överens om att träffas för att diskutera oklarheter och göra avstämningar i ett aktuellt ärende. infördes ursprungligen som ett smidigt och informellt komplement till revisionsinstitutet, se propositionen om ny taxeringsorganisation i första instans, m.m. (prop. 1977/78:181 s. 254). Redan i förarbetena till besöksinstitutet framhölls att den omständigheten att det saknades bestämmelser om besök inte hindrade att tjänstemän och skattskyldiga träffades för att reda ut oklarheter i ett aktuellt ärende utan att det snarare var önskvärt att sådana besök kom till stånd. Skälet till regleringen var alltså inte att frivilliga besök kräver författningsstöd. Det som motiverade en reglering var i stället att det inom skatteförvaltningen fanns en osäkerhet om huruvida det var tillåtet att använda frivilliga besök för att reda ut oklarheter i ett ärende (prop. 1977/78:181 s. 149–153, 158–160 och 247–256). är förhållandena annorlunda och bestämmelser om frivilliga besök framstår därför som onödigt och förvirrande i den meningen att det kan uppfattas som oklart huruvida frivilliga besök som inte omfattas av bestämmelserna är tillåtna. Om köparen uppger att ett visst arbete verkligen har utförts, kan redan med dagens regler kräva att köparen styrker sin rätt till skattereduktion. Ett sätt att göra detta kan vara genom ett besök på frivillig basis. Det behövs inga särskilda regler om besök som genomförs i samråd. Följden av att inte kunna styrka att ett arbete som ger rätt till husavdrag har utförts är att skattereduktion inte ges. Om en utförares rätt till utbetalning inte kan styrkas innebär det i praktiken att inte heller köparens rätt till skattereduktion är styrkt. En köpare som vill ha skattereduktion för husarbete har således ett starkt eget intresse av att det kan påvisas att reduktionsgrundande arbete har utförts. 2014/15:10 denna bakgrund inte som meningsfullt med särskilda regler om kontroll på plats. 6.7Utbetalning till utföraren ska ske till ett konto Regeringens förslag: Utbetalning till utförare ska ske till utförarens konto. Möjligheten för utförare att få utbetalning på annat sätt slopas. Regeringens bedömning: Utbetalning till utförare bör inte ske till utförarens skattekonto. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslogs dock att den särskilda överklagandebestämmelsen i lagen om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete skulle slopas som en följd av förslaget att slopa möjligheten till utbetalning på annat sätt än till konto. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Förvaltnings- rätten i anser att det fortsatt finns ett behov av en särskild överklagandebestämmelse i lagen. Det kan inte ses som självklart att förvaltningslagens (1986:223) allmänna överklagandebestämmelser är tillämpliga. Förvaltningsrätten anser vidare att det bör övervägas om reglerna om överklagande bör kompletteras med regler om ett omprövningsförfarande. anför att bolaget tillhör en koncern med ett koncernkonto som samtliga betalningar går till och anser att även ett koncernkonto bör anses som utförarens konto. Skälen för regeringens förslag och bedömning: har i sin rapport om uppföljning och utvärdering av fakturamodellen föreslagit dels att en utbetalning till en utförare alltid ska göras till ett konto, dels att kontot ska tillhöra utföraren. Utbetalning sker till ett bank- eller kreditmarknadsföretagskonto som har anmälts till eller, om något sådant konto inte finns anmält, på annat sätt. Utbetalning via konto medför hanteringsvinster för både och utförarna. betalade ut ca via ca 26 000 utbetalningsavier till ca 7 300 företag som inte anmält ett konto till , motsvarande av de totala utbetalningarna. Det finns inget krav på att det konto som anmäls tillhör utföraren. En utförare kan således välja att destinera en eller flera utbetalningar till någon annans konto. Denna möjlighet kan i och för sig vara en fördel för utförare med skulder att betala och utbetalningar för husarbete att vänta men det gör också systemet känsligare för bedrägliga förfaranden. Lagstiftningen bör ändras så att utbetalningar till konto alltid sker till utförarens konto. I begreppet utförarens bank- eller kreditmarknadsföretagskonto inryms ett koncernkonto som är avsett för bland andra utföraren, även om kontot tillhör ett annat företag i koncernen. Att enbart göra utbetalningar till konto innebär ökad spårbarhet och minskar känsligheten för bedrägliga förfaranden ytterligare. Möjligheten att få pengar utbetalda via utbetalningsavi bör därför slopas. därmed inte längre behov av ett förbud mot att överklaga beslut om sättet för utbetalning, varför förbudet kan slopas. När förbudet slopats inne- Prop. 2014/15:10 håller överklagandebestämmelsen i lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete ingen avvikelse i förhållande till vad som gäller i fråga om överklagande enligt den allmänna regeln om domstolsprövning av förvaltningsbeslut i 22 a § förvaltningslagen (1986:223). I promemorian föreslogs mot denna bakgrund att den särskilda överklagandebestämmelsen i lagen om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete skulle slopas i sin helhet. Det har emellertid ett värde från informationssynpunkt att det av en lag som ger beslutanderätt i vissa frågor till en myndighet också framgår om besluten kan överklagas och i så fall till vem. Regeringen anser därför, i likhet med För- valtningsrätten i , att den särskilda överklagandebestämmelsen inte ska slopas. Regeringen ser däremot inget skäl att införa ett särskilt omprövningsförfarande. Det har ibland framförts att utbetalningar borde ske till utförarens skattekonto. I samband med fakturamodellens införande togs ställning mot en sådan ordning (prop. 2008/09:77 s. 43). Bland annat anfördes att utbetalningen inte borde bli föremål för ränteberäkning på skattekontot och att det skulle krävas en stor ändring av skattekontosystemet för att undanta en post från ränteberäkning. Att använda skattekontot för utbetalningar från skulle innebära att ett antal av skatteförfarandelagens bestämmelser kring skattekonton skulle behöva tillämpas på förfarandet.