prop · H20323 · 2014-12-03 00:00:00 — Enligt nuvarande regelverk har alla nyanlända rätt att få en lots, oavsett möjligheter att etableras på arbetsmarknaden. Detta innebär att lotsarna arbetar med en mycket heterogen grupp av människor där endast har en skolgång som är sexårig eller kortare. De nyanlända är en svår målgrupp att få ut i arbete jämfört med övriga arbetssökande och det ﬁnns därför naturligen begränsningar för vad lotsarna kan åstadkomma inom ramarna för uppdraget. Riskerna med nuvarande ersättningssystem är att lotsleverantörer som är beroende av resultatersättningen inte vill eller klarar av att bedriva verksamheten när det visar sig att de inte lyckas uppnå de resultat som krävs för att kunna erhålla resultatersättning. Detta är något som riskerar att leda till att de företag som önskar fokusera sitt stöd mot arbetsmarknaden inte väljer att leverera I slutändan kan detta leda till att de nyanlända får ett sämre utbud av leverantörer att välja bland, med en lägre kvalitet på tjänsten som följd. 7.2Målen med valfrihetssystemet riskerar att inte nås 7.2.1De nyanländas förutsättningar för att göra välgrundade val är begränsade Grundtanken med att upphandla lotstjänsten inom ramen för ett valfrihetssystem är att de nyanlända själva ska ges möjlighet att välja sin lots och därmed kunna påverka vilken hjälp de får i etableringen. För att valet ska vara deras eget är det uttalat att arbetsförmedlarna som hjälper de nyanlända vid valet ska vara neutrala och inte styra individen mot någon leverantör. Det ﬁnns dock ﬂera brister i förutsättningarna för att de nyanlända ska kunna göra välgrundade val av lots. Till att börja med kan de nyanlända ha svårt etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? att förstå och sätta sig in i vad en lots är och hur den kommer att påverka etableringen. De saknar en tidigare referensram som gör att de kan avgöra detta och har förmodligen aldrig gjort ett liknande val tidigare. Utöver att förutsättningarna för valet är svåra, bidrar andra faktorer till att försvåra valet. Dels är de olika lotsleverantörernas tjänsteutbud likartat vilket medför att det blir svårt att avgöra skillnaden mellan leverantörer. Språket är dessutom av central vikt vid valet av lots. lotsföretagen beskriver sina tjänster, ﬁnns endast på svenska vilket många inte kan läsa. Även om Arbetsförmedlingen bistår med översättning genom tolk i det fall den nyanlände önskar det, måste det anses som en begränsning av valfriheten att individen själv inte kan ta del av informationen. Det ﬁnns heller inget poäng- eller betygssystem för lotsleverantörerna trots att ett sådant skulle kunna underlätta för de nyanlända vid valet då det skulle ge en indikation om lotsleverantörernas kvalitet och utförande. enkätundersökning till nyanlända pekar på att de anser sig ha fått tillräcklig information inför valet av lots. har både arbetsförmedlare och lotsar påpekat att nyanlända har svårt att förstå vad lotsen egentligen ska hjälpa dem med. Utöver de inneboende problem som beskrivits förekommer det uppgifter både från lotsar och arbetsförmedlare om att lotsar lockar till sig nyanlända genom att erbjuda dem otillåtna gåvor och förmåner. Detta är ytterligare en faktor som riskerar att bidra till att åsidosätta välgrundade val och ett fungerande valfrihetssystem där leverantörerna ska konkurrera utifrån tjänstens kvalitet. bedömer att det ﬁnns begränsningar för de nyanlända vad gäller att tillgodose sig de positiva aspekterna av valfriheten. Oinformerade och mindre välgrundade val kan bidra till att de nyanlända inte får tillgång till bästa beﬁntliga hjälp och att deras etableringsprocess inte blir så eﬀektiv som den skulle kunna vara. 7.2.2Valfrihetssystemet bidrar inte till kvalitetshöjning i tjänsten och självsanering av branschen i tillräckligt hög utsträckning Upphandling av lotstjänsten inom ramen för ett valfrihetssystem är tänkt att bidra till en kvalitetshöjning av tjänsten och till att lotsmarknaden självsaneras från de leverantörer som inte är tillräckligt bra. Detta genom att de nyanlända ska välja de leverantörer de anser håller god kvalitet och byta bort dem om de inte är nöjda. I en förlängning ska de leverantörer som efterfrågas ﬁnnas kvar och resterande ska lämna valfrihetssystemet. Detta tycks dock inte ha fungerat beträﬀande lotsmarknaden som präglas av få utträden. Skälen för detta kan vara ﬂera, exempelvis att de nyanlända har svårt att veta vad de kan förvänta sig av tjänsten vilket försvårar förutsättningarna för dem att granskar: etablering och integration inneha en kontrollerande och kvalitetssäkrande roll. Vidare ﬁnns uppgifter från arbetsförmedlare och lotsföretag om oseriösa aktörer i branschen. Det förekommer även uppgifter om att lotsleverantörer försöker tillskansa sig ersättningar på oegentliga sätt, vilket skulle kunna bidra till att det kan löna sig för dem att stanna på marknaden trots att de inte tillhör de leverantörer som skulle klara sig i systemet om det fungerade som det är tänkt. Enligt kan det ﬁnnas skäl att ifrågasätta om en marknadsekonomisk modell som vanligtvis fungerar för varor och tjänster kan fungera eﬀektivt för en helt ny arbetsmarknadspolitisk insats som erbjuds människor som har kommit till . I de allra ﬂesta fall har de nyanlända inte några som helst kunskaper om det svenska samhället. Vissa kommer från länder med helt annorlunda samhällsstrukturer där de möjligen aldrig tagit del av någon arbetsmarknadspolitisk insats. Därtill har omkring hälften av de nyanlända som skrivs in på Arbetsförmedlingen en utbildningsnivå som är kortare än . Med hänsyn till detta bedömer att många nyanlända sannolikt har en för svag ställning för att i praktiken kunna utgöra en tillfredsställande kontrollfunktion i systemet. Valfriheten har i detta fall inte automatiskt lett till en kvalitetshöjning och självsanering i branschen genom att de nyanlända haft makten att välja den lotsleverantör som bäst kan hjälpa individen att etablera sig i ett nytt samhälle. Att systemet inte fungerar kvalitetshöjande och självsanerande som det är tänkt riskerar att påverka de nyanlända och deras etablering. Detta då det föreligger risk för att leverantörer som levererar en tjänst av otillfredsställande kvalitet blir kvar i valfrihetssystemet. 7.3Brister i uppföljningen av lotsleverantörerna 7.3.1Arbetsförmedlingens kvalitetssäkring fungerar inte tillfredsställande Arbetsförmedlingen har ett tydligt ansvar för kvaliteten i lotstjänsten. granskning har dock visat att uppföljning och kontroll av lotsleverantörerna inte fungerar tillfredsställande. De olika aktörerna – lokala arbetsförmedlare, tjänstemän på huvudkontoret, lotsleverantörer har uttryckt att kontroller och uppföljning utförs i för liten utsträckning. Detta gäller redan från upphandlingsförfarandet där kraven i förfrågningsunderlaget kan förtydligas i syfte att förhindra att lotsföretag kommer in i valfrihetssystemet trots att de inte håller en tillräckligt hög standard. Vidare har Arbetsförmedlingen inte utfört tillräckligt mycket kontroller under tjänsteleveranserna, vilket har medfört att lotsföretag som borde uteslutas ur valfrihetssystemet har möjlighet att vara kvar utan att deras brister upptäcks. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? Problem föreligger med att ställa tillräcklig höga krav samt att följa upp tjänsten. Detta kan delvis ses som en följd av tjänstens breda formulering. Brist på resurser har framhållits som skäl för att uppföljning inte skett i den omfattning som skulle behövas för att stävja problemen med tjänstens leverantörer. Eftersom valfrihetssystemet inte bidrar i tillräckligt hög utsträckning till att upprätthålla en hög kvalitet i lotstjänsten, krävs att Arbetsförmedlingen i egenskap av upphandlande myndighet är en god kravställare och garant för lotstjänstens kvalitet. Kvalitetssäkring och uppföljning är aspekter som Arbetsförmedlingen ansvarar för och som bedömer bör ser därför positivt på att Arbetsförmedlingen arbetar med att utveckla uppföljningen. 7.3.2Brister i kvalitetssäkring riskerar att leda till minskad måluppfyllelse och att statliga medel används ineﬀektivt Lotstjänsten är ämnad för en grupp som ofta beﬁnner sig i en utsatt situation och som står i beroendeställning i förhållande till myndigheter och övriga aktörer som ska lotsa dem i det nya samhället. Detta medför att det är extra viktigt att de inte utsätts för aktörer som missköter sitt uppdrag och ansvar för etableringen. Klagomål har riktats mot lotsleverantörer och ﬂera fall av fusk från lotsarnas sida har upptäckts. Valfrihetssystemet har som beskrivits ovan inte i tillräckligt hög grad lyckats bidra till självsanering av branschen, som skulle kunna rensa valfrihetssystemet från oseriösa leverantörer som inte levererar en bra tjänst. av kontaktpersonerna på lotsföretagen upplever att det ﬁnns många oseriösa aktörer inom lotsbranschen. Intervjuer pekar också på en utbredd uppfattning om att oseriösa aktörer är mer vanligt förekommande i lotsbranschen än i övriga upphandlade tjänster. Som nämnts riktas en större mängd klagomål mot lotsarna jämfört med övriga upphandlade tjänster och Arbetsförmedlingen har konstaterat kompetensbrister hos samtliga lotsar som granskats avseende detta. En risk med detta är att de nyanlända riskerar att utsättas för leverantörer och en tjänst som inte håller den kvalitet de borde ha tillgång till. Resultatet av detta kan i förlängningen bli att stödet inte har den påskyndande eﬀekt på etableringen som är meningen med tjänsten och i värsta fall kan det inverka negativt på de nyanländas etablering i . Utöver risken för ett system där mindre lämpliga leverantörer anlitas och dessutom tillåts fortsätta verka inom systemet ﬁnns det också en risk för att Arbetsförmedlingen gör felaktiga utbetalningar då kontrollen kan vara bristfällig. I granskning hänvisas till en nyligen publicerad statlig utredning som pekar på att lotstjänsten är just ett riskområde för felaktiga utbetalningar. granskar: etablering och integration Frånsett händelser som kan kopplas till ekonomiskt fusk ﬁnns som ovan nämnts även risk för att tjänster levereras som inte motsvarar den kvalitet som kraven ställer. Förekomsten av båda dessa företeelser bidrar till risken att statliga medel används felaktigt och ineﬀektivt. 7.4Brister indikerar att lotstjänsten inte är en eﬀektiv insats för att påskynda etablering i arbetslivet Enligt och tjänstemän på är det ovisst i vilken utsträckning tjänsten etableringslots, i dess nuvarande utformning, är eﬀektiv och bidrar till att etablera de nyanlända snabbare på arbetsmarknaden. Tjänsten bedrivs parallellt med andra etableringsinsatser, vilket gör det svårt att urskilja eﬀekter av de olika insatserna. Arbetsförmedlingen har dock konstaterat att det inte går att se något samband mellan att de individer som har etableringslots får arbete i högre utsträckning än andra nyanlända. Resultatet av enkätundersökning till nyanlända pekar på att de nyanlända själva inte i särskilt hög utsträckning tror att tjänsten bidrar till att den ökar deras chanser till att få arbete. Samma undersökning visar att de nyanlända som fått mycket hjälp med arbetssökande insatser också i högre utsträckning fått arbete än de nyanlända som istället övervägande fått socialt stöd. Även om det inte är säkert att detta enbart är en eﬀekt av det stödet utan kan bero på andra faktorer, pekar det ändå på att hjälp med arbetssökande insatser sannolikt bidrar till att de nyanlända får arbete. Dock kvarstår faktumet att granskning visar att lotstjänsten präglas mer av socialt stöd än insatser med en direkt koppling till att söka arbete. Kostnader för lotstjänsten har totalt varit och de beräknas öka . Lägger man till beräknade utgifter –2016 blir den totala kostnaden för lotstjänsten totalt . Dessa siﬀror avser alltså endast ersättningarna till lotsarna och samtliga kostnader är därmed inte inräknade. Bland de kostnader som inte ingår kan nämnas kostnader för upphandling, uppföljning och kontroll. har konstaterat ett antal brister och förbättringsmöjligheter avseende lotstjänsten som presenterats ovan. Bedömningen är att vissa åtgärder bör vidtas för att tjänsten ska kunna fungera bättre i förhållande till sitt syfte. Mot bakgrund av att det föreligger brister såväl i förutsättningar för att tjänsten ska vara eﬀektiv som i dess genomförande är samlade bedömning att tjänsten sannolikt inte i tillräcklig utsträckning bidrar till att eﬀektivt etablera nyanlända på arbetsmarknaden. lägger staten en avsevärd summa pengar på satsningen. Granskningens resultat tyder visserligen på att de nyanlända är nöjda med lotstjänsten och etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? har inga skäl att tro att den inte bidrar med något positivt. Ur ett arbetsmarknadsperspektiv leder den dock sannolikt inte till att uppfylla de mål och syften som tjänsten och etableringsreformen har. Mot bakgrund av att staten avsätter en avsevärd summa i syfte att etablera de nyanlända på arbetsmarknaden bedömer därmed att det ﬁnns en risk för att tjänsten etableringslots inte är kostnadseﬀektiv. För att skapa förutsättningar för att tjänsten etableringslots ska påskynda de nyanländas etablering på arbetsmarknaden bör regeringen och Arbetsförmedlingen vidta ett antal åtgärder: yRenodla tjänsten etableringslots utifrån syftet att det framför allt ska vara en arbetsförberedande insats. Etableringslotsens uppdrag är allt för brett formulerat i förhållande till det övergripande målet om en snabbare etablering på arbetsmarknaden. En renodling mot mer arbetsmarknadsfokuserat stöd medför dock att lotstjänsten lämpligen inte kan erbjudas alla nyanlända som skrivs in på Arbetsförmedlingen och får en etableringsplan. Regeringen bör därmed överväga om det är ändamålsenligt att etableringslots erbjuds alla nyanlända arbetssökande. Huruvida en nyanländ ska få en lots kan exempelvis baseras på en arbetsmarknadspolitisk bedömning som görs av arbetsförmedlarna utifrån individens behov och förutsättningar för att kunna ta del av arbetsmarknadsinriktat stöd. Det ﬁnns dessutom skäl för att regeringen i samband med en renodling av tjänsten även ser över vilka förändringar som behövs i ersättningssystemet och omfattningen av tjänsten. yAnalysera hur man tillgodoser de nyanländas behov av socialt stöd. Med anledning av rekommendationen ovan bör regeringen även analysera hur behovet av socialt stöd hos de nyanlända ska tillgodoses samt förtydliga ansvaret mellan olika aktörer för att stödja nyanlända i praktiska frågor relaterade till hur de ordnar sitt liv i och till behov av hjälp med exempelvis myndighetskontakter, vårdgivare och barnomsorg. yInför framtida arbetsmarknadspolitiska åtgärder redogöra för hur utvärdering av åtgärdernas eﬀekter kan möjliggöras. har i tidigare granskningar pekat på behovet av att regeringen inför lanseringen av nya arbetsmarknadspolitiska insatser säkerställer att insatsernas eﬀekter kan utvärderas. Detta kan exempelvis göras genom försöksverksamheter eller genom att implementeringen genomförs med vissa restriktioner som skapar jämförelsegrupper. granskar: etablering och integration yUndersök möjligheterna att stärka de nyanländas förutsättningar att göra välinformerade val av lots. Detta kan exempelvis göras genom att myndigheten tillhandahåller mer information på individens modersmål, erbjuder ytterligare stödinsatser för de nyanlända som önskar få hjälp vid valet av lots och genom inrättande av ett poängssystem. yFörstärk kvalitetssäkring genom ökad kontroll och uppföljning. Både vid upphandlingsförfarandet och som lotstjänsten levereras bör Arbetsförmedlingens kvalitetssäkring förstärkas. Myndigheten bör analysera vilka förändringar som krävs vid upphandlingsförfarandet i syfte att förstärka kontrollen och uppföljningen av lotsföretagen. Under tjänstens leverans bör Arbetsförmedlingen utöka kontroller och uppföljning. Detta kan göras genom de kontroller som huvudkontoret och marknadsorganisationen har till sitt förfogande samt genom att arbetsförmedlare på de lokala arbetsförmedlingskontoren utför på-plats- besök och följer upp lotsleverantörerna i högre utsträckning. Kraven på underlaget för leverantörernas månadsrapportering bör ses över så att arbetsförmedlarna i större utsträckning ska kunna följa upp de aktiviteter som lotsen har erbjudit individen. Utöver att säkra att de nyanlända får del av en tjänst som håller avsedd kvalitet är syftet med kontrollerna även att förhindra felaktiga utbetalningar. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? granskar: etablering och integration Budgetlagen (2011:203). Förvaltningslag (1986:223). Lag (2007:1091) om oﬀentlig upphandling (). Lag (2008:962) om valfrihetssystem (LOV). Lag (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Myndighetsförordningen (2007:515). Förordning (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin. Förordning (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar. Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Förordning (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Betänkanden, propositioner och skrivelser Betänkande 2008/09:AU1, Utgiftsområde 13 Integration och Jämställdhet. Betänkande 2009/10:AU7, Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd. Betänkande 2012/13:AU1, Utgiftsområde 13 Integration och Jämställdhet. Betänkande 2012/13:AU2, Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Betänkande 2013/14:AU1, Utgiftsområde 13 Integration och Jämställdhet. Proposition 2008/09:29, Lag om valfrihetssystem. Proposition 2008/09:155, Förvärv av kvaliﬁcerade innehav i ﬁnansiella företag, m.m. Proposition 2009/10:60, Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd. Proposition 2009/10:146, Valfrihetssystemet hos Arbetsförmedlingen. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? Proposition 2011/12:1, Budgetproposition Bilaga 2. Proposition 2012/13:1, Budget proposition . Proposition 2013/14:1, Budgetproposition Skrivelse 2008/09:24, Egenmakt mot utanförskap – regeringens strategi för integration. SOU 2008:58, Egenansvar – med professionellt stöd. SOU 2010:88, Vägen till arbete – Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration. SOU 2011:11, , Huvudbetänkande. SOU 2014:16, Det ska vara lätt att göra rätt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende () och anslag inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Regeringsbeslut , Uppdrag till att utvärdera etableringsreformen för vissa nyanlända invandrare, IJ2010/1691/IU. Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen (2011), Interna och externa coachningstjänster – en utvärdering av resultatet, URA 2011:2. Arbetsförmedlingen (), Förfrågningsunderlag Etableringslotsar (dnr: Af- 2010/121363). Arbetsförmedlingen (), Etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, Internrevision rapport 2012:2, (dnr: 2012/293089). granskar: etablering och integration Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingens återrapportering Etablering av vissa nyanlända – analys av genomförandet (dnr: AF-2011/414101). Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingens återrapportering Etablering av vissa nyanlända – analys av genomförandet (dnr: AF-2011/414101). Arbetsförmedlingen () Rapport om fördjupad granskning av kompletterande aktörer (dnr: Af-2013/162687). Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingens handläggarstöd Etableringslots (dnr Af-2013/377898). Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingens återrapportering, Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget (dnr: AF-2012/445712). Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingens återrapportering , prognoser för utbetalningar – 2018 (dnr: Af-2013/508922). Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingens återrapportering , prognoser för utbetalningar – 2018 (dnr: Af-2013/508922). Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013. Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingens återrapportering, Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget (dnr: Af-2013/208922). Arbetsförmedlingen, Beslut om ny modell för leverantörsuppföljning, dnr Af-2013/244214 GD/14/2013. Arbetsförmedlingen, Ansök om att bli etableringslots!. Tillgängligt på [http://www. /download/18.44baec7b12a7ba36e2c80001403/fakta-for-lotsar. Arbetsförmedlingen, Välkommen som etableringslots för nyanlända invandrare. Tillgängligt på [9f518000193/infostod_lotsar.pdf]. Arbetsförmedlingen, Tjänstedeklaration för tjänsten etableringslots. Tillgängligt på [http:// /Om-oss/For-leverantorer/For-kompletterande-aktorer- och-utbildningsleverantorer/Etableringslots/Tjanstedeklaration-etableringslots.html]. Arbetsförmedlingen, Marknadsföring av Etableringslotsar. Tillgängligt på [4d5/marknadsforing_lots.pdf]. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? Arbetsförmedlingen, Vägen till att bli etableringslots. Tillgängligt på [http://www. /Om-oss/For-leverantorer/Bli-etableringslots/Vagen-till-avtal. Arbetsförmedlingen, Webbstöd för leverantörer – Etableringslots. Tillgängligt på [mationsst%C3%B6d+Webbst%C3%B6det+Etableringslots+ver+4+2+201310081.pdf]. Arbetsförmedlingen, Praktiskt stöd. Tillgängligt på [. se/download/18.1bb00beb13eefdbe4bc466f/Praktiskt%2Bst%C3%B6d_ Integration%2Boch%2Betablering.pdf]. Arbetsförmedlingen, Etableringslots. Tillgängligt på [. se/Om-oss/For-leverantorer/For-kompletterande-aktorer-och-utbildningsleverantorer/ Etableringslots.html]. , Integrationssatsningar i regeringens vårändringsbudget, . [] hämtat . Bennmarker H., Grönkvist E., , (2009) Betalt efter resultat – utvärdering av försöksverksamhet med privata arbetsförmedlingar. IFAU, 2009:23. Calmfors, L., , A., Hemström, M, (2002) Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseﬀekter? IFAU, 2002:8. , K., (2010) Vår ekonomi: En introduktion till samhällsekonomin, upplaga 12, , A., och , J., (2011) Arbetsmarknadspolitikens eﬀekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt, IFAU 2011:7. Harkman, A., Mikkonen, M., Okeke, S., (2010) En utvärdering av kompletterande aktörer inom jobb- och utvecklingsgarantin, Working Paper 2010:2, Arbetsförmedlingen. , P och , O., (2006) Arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare – teori, praktik och eﬀekter, IFAU 2006:6. , P., och Nekby, L., (2009) Utvärdering av försöksverksamheten för vissa nyanlända invandrare (FNI), Rapport till , . (2013), Valfrihetssystemet inom Arbetsförmedlingen, 2013:07. granskar: etablering och integration Tillgängligt på []. Liljeberg, L., , , , J., (2012) Vad innebär det att bli coachad? En utvärdering av jobbcoachningen vid Arbetsförmedlingen, IFAU 2012:24. , Information om ﬂyktingguider. Tillgängligt på [Pages/ﬂyktingguider.aspx]. , Mottagande och etablering av nyanlända 2012 – Resultat av en enkätundersökning riktad till kommuner. Tillgängligt på [Mottagande-och-etablering-av-nyanlanda-2012.pdf]. , Etablering och integration. Tillgängligt på [Tematiska-granskningar/Etablering-och-integration/]. Röda Korset (2013), Behov och brister i mottagandet och etableringen av migranter – en kartläggning utifrån Röda Korsets lokala iakttagelser, . Kommuner och Landsting (2010), Vad vet vi om kundval – en forskningsöversikt, . Kommuner och Landsting (2013), 35 åtgärdsförslag för ett hållbart asyl- och ﬂyktingmottagande, . Statistikkonsulterna (2014), Resultatrapport – , undersökning riktad till personer som haft etableringslotsar. Statskontoret 2007:19, Vård, skola och omsorg – Vilken information behöver brukaren för att välja? Statskontoret 2012:22, Etableringen av nyanlända. En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen. () Etableringslotsar får hård kritik. Tillgängligt på [].