prop · H103100 · 2014-04-09 00:00:00 — Underlaget för den allmänna pensionsavgiften utgörs av de pensionsgrundande ersättningarna, varför intäkterna från denna avgift i regel följer utvecklingen av skatteunderlaget för de direkta skatterna på arbete. Intäkterna från den allmänna pensionsavgiften ökar från 2013 till 2018. Alla skattskyldiga som betalar allmän pensionsavgift får en skattereduktion av den allmänna pensionsavgiften, vilket innebär att skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften ökar i samma utsträckning. Intäkterna från indirekta skatter på arbete bedöms ha uppgått till 2013. Arbetsgivar- och egenavgifter utgör den huvudsakliga delen av intäkterna. Utvecklingen på arbetsmarknaden är av störst betydelse även för intäkterna från arbetsgivar- och egenavgifterna. Intäkterna från de indirekta skatterna ökar varje enskilt år och uppgår till 2018 (se tabell 5.4). Hushållens kapitalinkomster fastställs i den årliga beskattningen av hushållens inkomster, som är klar i november året efter inkomståret. Det innebär att kapitalinkomster ännu inte är fastställda och att endast en prognos för skatteintäkterna finns tillgänglig . Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomsterna och kapitalutgifterna. Den största delen kommer från realiserade kapitalvinster. Diagram 5.5 Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetsprisindex 1988–2018 Index 2000 = 100 Taxerade kapitalvinster (vänster axel) Aktieprisindex (höger axel) Fastighetsprisindex (höger axel) Källor: , , Affärsvärlden och egna beräkningar. bedöms de taxerade kapitalvinsterna uppgå till . Det är betydligt högre än 2012, då de uppgick till ca . De högre vinsterna kan förklaras både av en uppgång på börsen och på en prisuppgång på bostäder . Den årliga utvecklingen av kapitalvinsterna antas återgå till den genomsnittliga historiska nivån på av BNP. I diagram 5.5 visas aktieprisindex och fastighetsprisindex tillsammans med utfall och prognos för de taxerade kapitalvinsterna. Hushållens ränteinkomster minskade kraftigt jämfört med . De lägre inkomsterna kan förklaras av att de korta räntorna i genomsnitt låg på en lägre nivå 2013 än 2012, samt att hushållen minskat sitt sparande i räntebärande tillgångar. Det lägre ränteläget gav även lägre ränteutgifter och sammantaget bedöms föränd- ringen i hushållens räntenetto bidra positivt till utvecklingen av skatteintäkterna 2013. Även bedöms räntenettot bidra positivt till utvecklingen av skatteintäkterna. Men i takt med gradvis stigande räntor bedöms räntenettot bidra negativt till förändringen av skatteintäkterna 2016–2018. Med undantag bedöms inkomster från aktieutdelningar bidra positivt till utvecklingen av skatteintäkterna samtliga år . Sammanlagt uppgår intäkterna från hushållens skatt på kapital till 2013. – 2018 bedöms skatteintäkterna uppgå till 38– . Intäkterna från skatt på företagsvinster ökar Intäkterna från skatt på företagsvinster uppgick till (se diagram 5.6). Utfallet är avsevärt svagare än 2011, en minskning om . Det svaga utfallet förklaras till en betydande del av att bolagsskattesatsen sänktes från . Genom denna förändring har det funnits incitament för företag att minska sina skatteinbetalningar . Detta har bl.a. skett genom att vinstmedel avsatts till periodiseringsfonder. Följden är att dessa vinstmedel kommer att beskattas . har den underliggande makroekonomiska utvecklingen varit fortsatt svag. Framför allt har de exporterande företagen drabbats av en vikande efterfrågan. Med en svag vinstutveckling beräknas företagsskatteintäkterna ha fortsatt att minska detta år. Försvagningen blev dock marginell i förhållande till 2012 och intäkten från skatt på företagsvinster beräknas bli 2013. Till följd av att den ekonomiska aktiviteten i såväl som i omvärlden väntas förstärkas ökar kapacitetsutnyttjandet och vinsterna stiger för företagen. Då vinstunderlaget ökar stiger inkomster från skatt på företagsvinster, och över den resterande prognosperioden. beräknas intäkterna från skatt på företagsvinster uppgå till . Diagram 5.6 Skatt på företagsvinster –2018 Källor: , och egna beräkningar. Tabell 5.7 Fastighetsskatt och fastighetsavgift 2012–2018 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. Efter en låg nivå 2013 stiger intäkterna från avkastningsskatten kraftigt Intäkterna från avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, beräknas minska till 6,2 miljarder. Den kraftiga minskningen förklaras av ett stort fall i nivån för statslåneräntan 2012. Avkastningsskatten baseras, utöver storleken på tillgångarna, på nivån för statslåneräntan föregående år. 2013 har statslåneräntan återigen stigit. I kombination med ett ökat värde på sparandet i pensions- och kapitalförsäkringar medför en högre nivå för statslåneräntan att avkastningsskatten stiger kraftigt . ökar avkastningsskatten till . Under resterande prognosperiod fortsätter avkastningsskatten att öka (se tabell 5.4). Detta är främst en konsekvens av ett ökat värde på sparandet, men även av en stigande nivå för statslåneräntan. Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift ökar Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift bedöms uppgå till 2014, för att därefter öka till nästan 2018 (se tabell 5.7). Ök- ningen härrör till allra största delen från den kommunala fastighetsavgiften, som väntas räknas upp till följd av stigande inkomstbasbelopp, som husprisökningar medför stigande taxeringsvärden på småhus. 5.1.3Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter. beräknas intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror uppgå till , för att därefter öka med och uppgå till 2018. Prognosen för intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror redovisas i tabell 5.8. Tabell 5.8 Skatt på konsumtion och insatsvaror 2012–2018 Miljarder kronor och årlig procentuell förändring Utvecklingstakt (%) -0,5 Utvecklingstakt (%) -0,5 Utvecklingstakt (%) -0,5 -0,3 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: , och egna beräkningar. Intäkterna från mervärdesskatt kommer till stor del från hushållens konsumtion. Eftersom mervärdesskatten är differentierad mellan olika varu- och tjänstegrupper påverkas intäkterna även av konsumtionens sammansättning (se diagram 5.7). Diagram 5.7 Hushållens konsumtion i löpande priser och intäkter från mervärdesskatt 2000–2018 Hushållens konsumtion, lp Anm.: För mervärdesskatteintäkterna finns utfall . För hushållens konsumtion finns utfall . Källor: , , och egna beräkningar. Skattebasen för mervärdesskatten består också av offentlig konsumtion samt av investeringar och förbrukning i både näringsliv och offentlig sektor62. Av de totala mervärdesskatteintäkterna kommer från företag och hushåll. Staten och kommunerna svarar för av mervärdesskatteintäkterna. Intäkterna från mervärdesskatten ökade 2013, vilket är starkare än utvecklingen av hushållens konsumtion i löpande priser. Det beror bl.a. på att de delar av hushållens konsumtion som i genomsnitt beskattas med högre skattesatser, såsom konsumtion av sällanköpsvaror, ökade mer än vad hushållens konsumtion som helhet gjorde. väntas intäkterna från mervärdesskatten öka med . Hushållens konsumtion bedöms öka i förhållandevis hög takt och bidrar till att öka intäkterna från mervärdesskatten. Däremot väntas företagen avvakta med sina maskininvesteringar vilket håller tillbaka ökningen av intäkterna. –2018 väntas hushållens konsumtion växa starkt till följd av stigande disponibla inkomster och ett i utgångsläget högt sparande. Dessutom väntas den stigande efterfrågan från omvärlden medföra ett ökat investeringsbehov hos företagen. Detta gör att intäkterna från mer- 62 Skattebasen utgörs i de senare fallet av ingående mervärdesskatt i verksamheter som saknar skatteplikt och som därmed inte kan dra av ingående mervärdesskatt. värdesskatten ökar med för att 2018 uppgå till . Punktskatterna skiljer sig från mervärdesskatten genom att de oftast är baserade på konsumerad kvantitet i stället för på marknadspriset. I likhet med vad som gäller för övriga skatter är det på kort sikt konjunkturen som, bortsett från regeländringar, betyder mest för utvecklingen av punktskatteintäkterna. Intäkterna från punktskatterna uppgick till 2013. Införandet av trängselskatt i , tillsammans med högre energiskatt på dieselbränsle, ledde till högre punktskatteintäkter, vilket motverkades av lägre skatteintäkter från tobak. –2018 väntas intäkterna från punktskatterna öka med för att 2018 uppgå till . En stigande inflationstakt ger högre skattesatser på energi- och koldioxidskatt vilket i sin tur leder till högre skatteintäkter, trots att användningen av bensin och oljeprodukter inte beräknas öka nämnvärt. Dessutom väntas införandet av trängselskatt på och höjningen av trängselskatten i medföra högre skatteintäkter . Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP. Normalt har regelförändringar i skattesystemet störst inverkan på förändringen av skattekvoten. Som exempel kan nämnas att en viktig förklaring till minskningen av skattekvoten 2014 är förstärkningen av jobbskatteavdraget, som trädde i kraft vid ingången av 2014 (se tabell 5.9). ökar skattekvoten i förhållande till 2012, vilket i huvudsak förklaras av en stark utveckling av hushållens pensionsinkomster. Öv- riga år är förändringarna av den totala skattekvoten ganska små. Däremot sker vissa sammansättningsförändringar. Intäkterna från skatt på konsumtion minskar som andel av BNP, medan intäkterna från skatt på kapital ökar som andel av BNP –2018. Den tydliga ökningen 2014 av intäkterna från skatt på kapital som andel av BNP beror både på en ökning i hushållens kapitalinkomster (som andel av BNP) och på en ökning av företagens vinster (som andel av BNP). och framåt är det huvudsakligen intäkterna från skatt på företagsvinster som bidrar till att intäkterna från skatt på kapital ökar som andel av BNP. Tabell 5.9 Skattekvot, 2012–2018 Källor: , och egna beräkningar. 5.2Inkomster i statens budget I statens budget tillämpas periodiserad redovisning av skatterna. Det innebär att skatterna redovisas under det inkomstår då den skattepliktiga händelsen ägde rum. Inkomster på statens budget ska enligt budgetlagen (2011:203) redovisas kassamässigt, dvs. när de faktiska in- och utbetalningarna av skatterna sker. Av denna anledning tillämpas även kassamässig redovisning av statens skatter. De kassamässiga skatteinkomsterna består av betalningar som kan avse skatter för olika inkomstår. Skillnaden mellan statens skatteintäkter och skatteinkomster utgörs av periodiseringar. Periodiseringarna består i sin tur av uppbörds- och betalningsförskjutningar samt anstånd. Utfall och prognoser för de inkomster som redovisas under övriga inkomster på statens budget presenteras i tabell 5.4. Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens verksamhet består bl.a. av utdelningar från statens aktieinnehav, affärs- verkens inlevererade överskott, inlevererade överskott, ränteinkomster och offentligrättsliga avgifter. Inkomsterna blev , vilket är lägre än utfall. från de statligt ägda beräknas inkomsterna av statens verksamhet gradvis minska och sedan ligga kvar på ca fram . Utöver ändringarna i utdelningsantaganden förklaras minskningen bl.a. av en gradvis minskning i inlevererade överskott, samt en korrigering av inkomsttitel Ränteinkomster på studielån som gjordes i samband med att CSN-systemet lades om. Enligt beslut (se prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56) nollställs inkomsttiteln . Inkomster av försåld egendom Utfallet för inkomster av försåld egendom blev . De totala försäljningarna från Nordea uppgick till 41 mil- inkomster av försåld egendom redovisas resterande av försäljningsinkomsterna från Nordea motsvarande samt statens försäljning av motsvarande . –2018 har inkomsterna från försäljning av statens aktieinnehav beräkningstekniskt antagits till . Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas återbetalning av lån utställda av staten. Inkomsttiteln domineras av återbetalning av studiemedel upptagna . I nuvarande system finansieras studielånen inte med anslag utan med lån i . Återbetalning av studielån upptagna 1989 och senare redovisas därför under posten nettoutlåning i stället för under denna inkomsttyp. under inkomsttypen Återbetalning av lån till . –2018 beräknas inkomsterna under denna inkomsttitel gradvis minska med ca eftersom antalet återbetalare blir färre. Under inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster redovisas avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter. De senare utgör huvuddelen av inkomsterna under inkomsttypen. uppgick inkomsterna till , varav utgjordes av de statliga pensionsavgifterna. väntas dessa inkomster gradvis öka till . Ökningen förklaras främst av ökade inkomster från statliga pensionsavgifter. Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen avser Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 22 Kommunikationer samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inkomsterna uppgick till , varav bidrag från utgjorde den största enskilda posten (7,). Prognosen för inkomsttypen ligger 2014–2018. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomsttypen Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet består av två delar: tillkommande inkomster och avräkningar i anslutning till skattesystemet. Tillkommande inkomster består av inkomster som bruttoredovisas på statens budget. Motsvarande poster avräknas på andra inkomsttitlar eller förekommer med samma belopp på budgetens utgiftssida. Det gäller t.ex. skatter som tillfaller EU, som den mervärdesskattebaserade EU-avgiften och tullmedel. Under tillkommande inkomster redovisas också kommunala utjämningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. De tillkommande inkomsterna uppgår till 7–2014–2018. Den största delen av avräkningarna utgörs av statliga och kommunala myndigheters kompensation för betald mervärdesskatt. Som avräkningar redovisas dessutom avgiftsintäkter som redovisas på myndigheters m.fl. in- och utlåning i , t.ex. insättnings- och stabilitetsavgifter. Avräkningarna uppgår till mellan -89 och -2014–2018. Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto Under inkomsttypen Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto redovisas stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. Redovisningen syftar till att öka möjligheter att granska statens budget. Alla skattekrediteringar som tidigare redovisats under denna inkomsttyp har numera upphört eller flyttats till budgetens utgiftssida. 5.2.3Ändrad redovisning av inkomsttitlar Följande inkomsttitel tillkommer: 1286 Stöd till yrkesintroduktionsanställning Tabell 5.10 Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående –2018 -47,1 -14,4 -7,6 -14,1 -0,3 -0,2 -2,8 -7,5 -0,1 Ändringar av grundavdraget (regionalt, pensionärer) -1,9 -3,5 -7,5 -1,2 -2,5 Ändrade avdragsregler (lånedatorer, pensionssparande m.m.) -0,4 -0,1 -0,1 -4,2 -0,3 -4,2 -0,3 -21,8 -10,0 -0,3 -12,0 -10,8 -10,0 -12,0 Husavdrag (skattereduktion för ROT- och RUT-tjänster) -11,0 -0,3 -20,9 -1,6 -0,1 -0,3 -0,1 -1,8 -0,3 -12,8 -8,1 -1,6 -0,1 -0,3 -0,1 -1,8 -0,3 -13,0 -0,1 -7,2 Sänkt skattesats, begränsning av ränteavdrag -7,2 Andelar i handelsbolag, underskottsföretag -0,1 -0,2 -0,6 Småhus: sänkt skattesats, begränsat markvärde, frysning, avg. -0,2 Hyreshus: sänkt skattesats, frysning, övergång till avg. -0,6 Övriga skatter på kapital -0,2 -5,3 -0,1 -0,7 -4,8 Ändrade regler för kapitalförsäkringar -0,1 Höjd kapitalvinstskatt för bostäder Höjt belopp för uthyrning av privatbostäder -0,2 -0,1 -0,2 Ändrade 3:12-regler, sänkt expansionsfondsskatt, penninglån -0,1 -0,2 -0,4 -0,2 Förmögenhetsskatt: höjda fribelopp, sänkt skatt, fryst underlag, slopad -0,1 -0,2 -0,5 -4,5 -5,4 -0,1 -0,1 Förändrad hantering av mervärdesskatt på import -0,1 Sänkt skatt på restaurang- och cateringtjänster -5,4 -0,1 Skatt på energi och miljö -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,1 Avfallsskatt, naturgrusskatt m.m. -0,4 Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -0,1 -1,2 Skatt på vägtrafik, trängselskatt m.m. -0,1 -1,2 Restförda och övriga skatter -0,4 -0,7 -0,3 -0,1 -0,1 -0,4 -0,7 -0,3 -0,1 -46,1 -13,5 -6,8 -2,9 -9,0 -12,7 Totala skatteintäkter, exkl. utdebitering -47,4 -14,1 -6,8 -4,0 -11,4 -15,2 Källa: Egna beräkningar. –De takbegränsade utgifterna ökar med ca . Som andel av BNP faller dock utgifterna från till under samma period.63 –Utgifterna i ålderspensionssystemet ökar med ca . Det beror främst på högre inkomst- och tilläggspensioner, som bl.a. är en följd av löneökningar och av att antalet pensionärer ökar . –Utgifterna på utgiftsområdena i statens budget, exklusive utgifterna för statsskulds- räntor, ökar med ca . Som andel av BNP faller dock utgifterna från . –De utgiftsområden som bidrar mest till utgiftsökningen är utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer, utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och utgiftsområde 22 Kommunikationer, som sammanlagt ökar med ca . 63 De reformer och den finansiering som redovisas i tabell 2.2 ingår inte i beräkningen av statens budget och offentliga sektorns finanser i denna proposition. 6.1Utgifterna på statens budget och takbegränsade utgifter Utgifterna på statens budget delas in i 27 utgiftsområden och posten Minskning av anslagsbehållningar. Till budgetens utgiftssida hör även nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen. De utgifter som omfattas av utgiftstaket, de s.k. takbegränsade utgifterna, omfattar utgiftsområde 1–25 och 27 samt ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med (se tabell 6.1). Av ökningen kan , , hänföras till utgifter på budgetens utgiftsområden exklusive statsskuldsräntorna. Uttryckt som andel av BNP beräknas dock dessa utgifter vara lägre 2018 än 2013. Återstoden av ökningen av de takbegränsade utgifterna är hänförlig till ålderspensionssystemets utgifter, vilka beräknas öka med . Uttryckt som andel av BNP motsvarar detta en ökning . Utgifterna för statsskuldsräntor beräknas öka med , huvudsakligen till följd av stigande räntenivåer. Utgifterna varierar dock förhållandevis mycket mellan olika år , bl.a. till följd av bedömningar om när större obligationsbyten kommer att genomföras. Budgeteringsmarginalen, dvs. skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna, beräknas uppgå till 16 miljarder bedömning av utgiftstakets nivåer innebär att budgeteringsmarginalen beräknas uppgå till 45 respektive dessa år (se avsnitt 4.4). Tabell 6.1 Utgifter på utgiftsområden i statens budget och takbegränsade utgifter –2018 Miljarder kronor om inget annat anges 1Inklusive förändringar av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgiftsområden på statens budget (exklusive statsskuldsräntor) och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. 3Regeringens bedömning av utgiftstak (se avsnitt 4.4). Källa: Egna beräkningar. 6.1.1Takbegränsade utgifter –2018 I prognosen för utgifterna per utgiftsområde och i beräkningen av utgiftsramarna –2018 har hänsyn tagits till tidigare beslutade och aviserade utgiftsreformer och besparingar samt nu föreslagna åtgärder i propositionen Vårändringsbudget (se tabell 6.4). Vidare har de makroekonomiska förutsättningarna, volymantaganden inom vissa transfereringssystem, samt den pris- och löneomräkning som ligger till grund för beräkningarna, uppdaterats jämfört med de beräkningar som presenterades i budgetpropositionen . Förändringen av anslagsbehållningar på ramanslag för förvaltnings- och investeringsändamål –2018 redovisas under posten Minskning av anslagsbehållningar (se tabell 6.2).64 64 Förändringar av anslagsbehållningar är skillnaden mellan anvisade medel och beräknade faktiska utgifter, dvs. nettot mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. Tabell 6.2 Utgifter per utgiftsområde Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets kris- Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2013/14:1, bet.2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56 och förslag till propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99). 3Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 4Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 5Regeringens bedömning av utgiftstak (se avsnitt 4.4). Källa: Egna beräkningar. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med . Utgiftsökningen 2014 förklaras bl.a. av volymförändringar inom utgiftsområdena 8 Migration och 13 Integration och jämställdhet, reformer inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och pris- och löneomräkningen av förvaltnings- och investeringsanslag. Utgiftsökningarna 2015– 2018 förklaras främst av makroekonomiska förändringar som påverkar utgifterna inom ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De viktigaste faktorerna bakom den årliga förändringen av de takbegränsade utgifterna framgår av tabell 6.3. Tabell 6.3 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Övrigt (volymer m.m.) 1 Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten ingår inte. Vidare ingår inte medel som i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99) föreslås tillföras transfereringsanslagen (i första hand transfereringsanslag som är känsliga för förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar). Källa: Egna beräkningar. Förändringar till följd av beslutade, föreslagna och aviserade åtgärder Beslutade, föreslagna och aviserade åtgärder beräknas minska utgifterna under utgiftstaket för staten med sammanlagt (se tabell 6.3). I tabell 6.4 redovisas hur denna förändring fördelas på enskilda år och utgiftsområden. Nedan kommenteras några av de största utgiftseffekterna –2018 till följd av beslutade, föreslagna eller aviserade åtgärder. Tabell 6.4 redovisar nettoförändringar mellan år och påverkas av att tidigare satsningar eller temporära program upphör eller minskar i omfattning. rekommenderade Europeiska investeringsbankens styrelse att öka det inbetalade kapitalet med i syfte att öka bankens utlåningskapacitet. deltog i den föreslagna kapitalhöjningen med 2013. Eftersom detta är en engångsåtgärd minskar utgifterna under utgiftsområde 2 2014 jämfört med . och de mest sjuka äldre, vilket innebär att utgifterna under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskar med . Med anledning av regeringens överenskommelse med om att utveckla den svenska takprismodellen för äldre läkemedel samt Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets mer aktiva arbete med att utveckla den värdebaserade prissättningen beräknas utgifterna för bidraget till läkemedelsförmånen successivt minska med mellan ca 500 och . Inom arbetsmarknadspolitiken föreslås bl.a. stärkta anställningsstöd för långtidsarbetslösa. Denna reform beräknas öka utgifterna under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv med 2014 och 2015–2017. upphör tidigare temporära satsningar. Den tidigare förstärkningen av Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader minskar successivt och programinsatser för korttidsarbetslösa minskar .