prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — Publikt framgångsrika tillfälliga utställningar har bl.a. varit – en abstrakt pion- jär (), utställningen om modeskapande (Statens centrum för arkitektur och design) och (). Exempel på programaktiviteter som erbjudits vid de centrala museerna är bl.a. om vikingaskepp och medel- tida båtar (Statens maritima museer) och Confusion – ett tredagarskonvent kring öst- asiatisk populärkultur (Statens museer för världskultur). Den digitala utvecklingen har lett till att mu- seerna alltmer använder digital teknik och media och det blir allt svårare att definiera gränserna mellan det fysiska erbjudandet och det digitala. Den digitala kommunikationen är viktig för att både enskilda och specifika målgrupper, särskilt barn och unga, i hela landet ska kunna ta del av de centrala museernas verksamhet. , Flickr, Facebook, Instagram, Skype m.fl. tjänster används av museerna parallellt med den egna webbplatsen. Riksutställningar bidrar till utvecklingen av utställningsmediet och bistår museisektorn med omvärldsbevakning både nationellt och inter- nationellt. Myndigheten var bl.a. medarrangör till konferensen om digi- tala medier och teknik i museer och utställ- ningar. Inom ramen för Riksutställningars sam- tidskonstuppdrag har bl.a. Samtidskonstdagarna genomförts i samband med inter- nationella konstbiennal. De centrala museerna har haft drygt en miljon besök till verksamhet i andra kommuner än . Till museer under anslag 8:3 Bidrag till vissa museer har drygt 400 000 besök (uppgift saknas från Àjtte svenskt fjäll- och samemu- seum) gjorts utanför . Därutöver rapporterar att drygt 400 000 besök har gjorts till besöksmål, framför allt kungliga slott, där stora delar av inventarierna och visade föremål hör till museets samlingar. Med anledning av tillkännagivande (bet. 2011/12:KrU1 s. 94–95, rskr. 2011/12:74) har Myndigheten för kulturanalys studerat be- söksmönstren vid de centrala museerna i relation till besöksmönstren under fri entré-reformen 2005 och 2006 och redovisar resultatet i rapporten besöker de centrala museerna? Barns och ungas rätt till kultur Samtliga centrala museer anordnar särskilda aktiviteter riktade till barn och unga. Skolan är en prioriterad målgrupp och museerna vänder sig både till lärare och direkt till eleverna genom pedagogiska visningar, kompetensutveckling och tillhandahållande av pedagogiskt material som lärare kan använda i sin egen undervisning. Un- der 2013 har även en större internationell konfe- rens om barn och museer – Explore! – genom- förts i . Sammanlagt har det enligt Myndigheten för kulturanalys gjorts ca 1,5 miljoner besök av barn och unga vid de centrala museerna (av dessa har varit vid något av följande museer: , , och ) varav ca 340 000 besök gjordes genom ett skolgruppsbesök. Totalt har antalet besök minskat med ca 120 000 jämfört med 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 varav 90 000 kan hänföras till färre besök av skolgrupper. Barn eller barnfamiljer är primär målgrupp för flera av museerna, bl.a. riks- museet och , där i båda fallen mer än hälften av besöken gjorts av barn och unga . Störst andel barn och unga har Forum för levande historia där andelen utgjorde . Diagram 10.2 Besöksutveckling barn och unga vid de centrala museerna 2009–2013 Uppgift om totalt antal besök av barn och unga saknas samtliga år för Arbetets museum. Källor: Uppgifter från Myndigheten för kulturanalys och . för samt egna beräkningar. Forum för levande historia har funnits som egen myndighet. Lärare är en prioriterad målgrupp för Forum för levande historias arbete för att nå fram till eleverna och myndighetens lärarfortbildning är en angelägen och efterfrågad verksamhet. genomfördes 36 fort- bildningar med sammanlagt 1 687 deltagare. Kvinnor stod enligt Myndigheten för kultur- analys i likhet för en något högre andel () av samtliga museibesök än män och andelen har ökat något under de sen- aste fem åren. Andelen varierar från ca 15 pro- cent till mellan olika museer. Det är bara vid tre museer – , Flygvapenmuseum och – och vid Forum för levande historia som andelen män överstiger kvinnornas andel. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Diagram 10.3 Könsfördelning museibesökare –2013 Källor: Uppgifter från Myndigheten för kulturanalys . Myndigheten för kulturanalys har utvärderat de satsningar som gjorts på jämställd- het inom kulturområdet, däribland projekt initi- erade av arbetsgruppen JÄMUS vid Statens hi- storiska museer. Myndigheten konstaterar i sin rapport förebilder och föreställningar, Jämställdhetsarbete på kulturområdet att posi- tiva effekter är att arbetet har stärkt och synlig- gjort det ordinarie arbetet med jämställdhet både inom den egna myndigheten och inom musei- sektorn i stort. Erfarenheter och kunskaper av genomförda projekt har fortsatt att spridas efter redovisningen av uppdraget. Av Myndigheten för delaktighets öppna jämfö- relser 2012 och 2013 framgår att det för många av de centrala museerna kvarstår arbete med att undanröja funktionshinder. Ingen av museimyn- digheterna uppfyller samtliga tretton kriterier för grundläggande tillgänglighet. Av uppfölj- ningen framgår dock att de statliga museerna arbetar bättre och mer systematiskt med tillgänglighet till lokaler, information och verksamhet än vissa andra myndigheter. Åtta av tio museimyndigheter har åtgärdat alla hinder i den fysiska miljön i samtliga sina publika lokaler. Projektet (Handikapphistoria i kulturarvet, ett samarbete mellan Stiftelsen och ) med den digitala insamlingen av levnadsberättelser i lyfts fram som ett viktigt bidrag för att ge personer med funktionsnedsättning en tydligare plats i museernas dokumenterande och kommunicer- ande verksamhet. Magasin med goda klimatförhållanden är avgö- rande för museernas förmåga att långsiktigt bevara sina samlingar. Inför renoveringen av lokaler har hela byggnaden tömts och en total genomgång av samlingarna har genomförts. Större insatser med flytt till nya magasin, eller iordningställande av magasin, har även gjorts vid Flygvapenmuseum, , och Statens maritima museer. har ar- betat med renoverings- och konserveringsåtgär- der efter de brand- och vattenskador som in- träffade . drabba- des 2013 av en vattenläcka i ett magasin, vilket krävt konservering av föremål samt rivning och återuppbyggnad av lokalen. Av de centrala museernas samlingar förvaltas ca två tredjedelar av och . Digitaliserings- läget vid dessa museer ger därmed stor effekt på det sammanvägda resultatet. Vid dessa myndig- heter pågår arbete som syftar till att öka både digitaliseringens takt och kvalitet. Flera centrala museer uppger att föremåls- samlingarna i stor utsträckning är digitalt regi- strerade, men att posterna behöver kompletteras med bilder eller omarbetas för att höja kvaliteten på informationen. Statens maritima museer och Statens histo- riska museer har förberett övergång till nya system för sin samlingsförvaltning som bl.a. medger webbpublicering av samlingsin- formation. De svenska museerna har lanserat en gemensam sökportal, , utvecklad av . Liv- rustkammaren och med Stiftel- sen har via webben öppnat sitt bildarkiv med ca 40 000 bilder för fri an- vändning. Flera centrala museer, bl.a. , och Statens centrum för arkitektur och design, har anlitat Mediekonverteringscentrum i för digitaliseringsuppdrag. Anslaget för inköp av vissa kulturföremål har inte utnyttjats . Kunskapsuppbyggnad och forskning är tillsam- mans med samlingarna grundläggande för att museerna ska kunna utföra sitt uppdrag. Verksamhetens omfattning och förutsätt- ningar skiljer sig stort mellan de centrala muse- erna, men gemensamt är att samlingarna utgör grunden genom att föremålen kan tillföra in- formation som inte finns i skriftliga källor. Som en internationellt framgångsrik forsknings- institution har en särställning bland museerna. Inom det human- istiska området bedrivs forskning bl.a. vid , , Statens maritima museer och . De centrala museerna samverkar inom ett stort antal områden och har bl.a. genom- fört en gemensam upphandling av bevaknings- tjänster. Ett annat exempel är att Nationalmu- seum och har slagit samman sina bibliotek till ett gemensamt speci- albibliotek. är en samlande kraft för museisektorn och har ar- betat med bl.a. mångfalds- och toleransfrågor och vägledning för gallring. har också påbörjat ett gemensamt visionsarbete för museisektorn. 10.4.3 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att resultatet avseende de centrala museernas publika verksamhet är bra och speglar en stor bredd i utbudet. Det kvarstår dock arbete för att de centrala museerna ska nå grupper som är tydligt under- representerade bland museibesökarna. Införande av fri entré på vissa statliga museer kommer att underlätta museernas arbete genom att det undanröjer en av de faktorer som kan utgöra ett hinder för den som är museiovan. Regeringen bedömer att även andra museer kommer att gynnas av en sådan reform eftersom den kan få fler personer att upptäcka museer som besöks- mål. Vidare ger fri entré en viktig signal om att kulturarvet ska vara tillgängligt för alla. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Antalet besök i skolgrupp visar en stadigt minskande trend trots att skolan är en prioriterad målgrupp för de cen- trala museerna med många riktade insatser. Centralmuseerna bör särskilt överväga vilka insatser som krävs för att vända denna trend. Mot bakgrund av resultaten från Myndigheten för delaktighets uppföljning av myndigheternas arbete med att undanröja funktionshinder be- dömer regeringen att det finns anledning för flera av de centrala museerna att öka sitt fokus på att förbättra tillgängligheten. De centrala museerna gör omfattande insatser med ett förebyggande arbete för att säkerställa samlingarnas långsiktiga bevarande, t.ex. genom att förbättra lokalerna. Regeringens bedömning är att de centrala museerna har uppnått ett bra resultat inom detta område 2013. Regeringen vill även framhålla vikten av att museerna fortsatt verkar för ökad kunskap grundad på forskning och samverkan med bl.a. universitet och högskolor. Kvalificerad kunskap har byggts upp inom museerna . Att denna kunskap förvaltas och att fortsatt kunskapsutveckling sker på vetenskaplig grund är nödvändigt. Centralmuseerna har ett särskilt ansvar för detta. Regeringen ser positivt på en ökande grad av samverkan mellan de centrala museerna och på utvecklingen inom . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 10.5.1 8:1 Centrala museer: Myndigheter 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 087 820 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 086 620 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 084 738 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter för följande centrala museer som är myndig- heter: , Nationalmu- seum med , Natur- historiska , Statens museer för världs- kultur, Livrustkammaren och med Stiftelsen , Statens museer, Statens centrum för arkitektur och design, och . Anslaget får även användas av nämnda myndigheter för utgifter för statsbidrag till ändamål inom museiområdet. Tabell 10.3 Sammanställning över medelstilldelningen till Centrala museer: Myndigheter Statens museer för världskultur Statens centrum för arkitektur och Till regeringens disposition för fri entré vid vissa centrala museer Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.4 Sammanställning över avgiftsintäkterna1 till Centrala museer: Myndigheter Statens museer för världskultur Statens centrum för arkitektur och 1I myndigheternas avgiftsintäkter ingår bl.a. entré- och visningsintäkter samt intäkterav försäljning, ev. sponsring och lokaluthyrning m.m. 2Intäkterna för Cosmonovas verksamhet redovisas i separat tabell 10.5. 3Intäkterna för verksamhet redovisas separat i tabell 10.6. Tabell 10.5 Uppdragsverksamhet Cosmonova Tabell 10.7 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 8:1 Centrala museer: Myndigheter Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Regeringen beräknar att anslaget tillförs för att finansiera fri entré vid vissa centrala museer som är myndigheter. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. , 2017 och 2018 uppgår minskningen till , respektive . Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter . , 2017 och 2018 respektive 1 139 327 000 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 10.5.2 8:2 Centrala museer: Stiftelser 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 245 261 tkr prisnivå. 3Motsvarar 245 275 tkr prisnivå. 4Motsvarar 245 296 tkr prisnivå. Anslaget får användas för statsbidrag till följande centrala museer som är stiftelser: Nordiska mu- seet, , och Arbetets museum. Tabell 10.9 Sammanställning över medelstilldelningen till Centrala museer: Stiftelser Avgiftsintäkterna för de centrala museerna som är stiftelser uppgick till ca . Tabell 10.10 Sammanställning över avgiftsintäkterna 1 till Centrala museer: Stiftelser 1 I stiftelsernas avgiftsintäkter ingår bl.a. entré- och visningsintäkter samt intäkter av försäljning, ev. sponsring och lokaluthyrning m.m. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 10.11 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 8:2 Centrala museer: Stiftelser Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. , 2017 och 2018 uppgår minskningen till , respektive . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:2 Centrala museer: Stif- telser . , 2017 och 2018 beräk- nas anslaget till , respektive . 10.5.3 8:3 Bidrag till vissa museer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 48 495 tkr prisnivå. 3Motsvarar 48 498 tkr prisnivå. 4Motsvarar 68 453 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till museer och liknande institutioner. Tabell 10.13 Sammanställning över medelstilldelningen för Bidrag till vissa museer1 Ájtte, Svenskt fjäll- och 1 Medelstilldelningen är preliminär. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , 49 117 000 kro- nor respektive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 43 153 tkr prisnivå. 3Motsvarar 43 654 tkr prisnivå. 4Motsvarar 43 658 tkr prisnivå. Tabell 10.14 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 8:3 Bidrag till vissa museer Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade sats- ningar. , 2017 och 2018 uppgår minsk- –2020 för det nya Center. Anslaget får användas för Riksutställningars förvaltningsutgifter. Tabell 10.16 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 8:4 Riksutställningar Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade sats- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 , 2017 och 2018 uppgår minskningen till , respektive . Anslaget ökar med när medel som tidigare omprioriterats inom utgiftsområdet förs tillbaka till anslaget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 8:4 Riksutställningar . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 10.5.5 8:5 Forum för levande historia 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 54 304 tkr prisnivå. 3Motsvarar 49 195 tkr prisnivå. 4Motsvarar 44 311 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Forum för levande historias förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för såväl prissumma som omkostnader för prisutdelning för ett pris för humanitära och demokratifrämjande insatser. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till den fond som inrättats av Task Force for International Cooperation on Holo- caust Education, Research and Remembrance, benämnt . Tabell 10.18 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 8:5 Forum för levande historia Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Forum för levande historia tillförs samt 5 miljoner , sammanlagt 25 miljoner kro- nor, för att genomföra en utbildningsinsats om olika former av rasism. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade sats- ningar. , 2017 och 2018 uppgår minskningen till , respektive . Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 8:5 Forum för levande histo- ria . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , 50 315 000 kro- nor respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 10.5.68:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för utställ- ningsgarantier. Anslaget får även användas för utgifter för inköp av kulturföremål som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar. Tabell 10.20 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 8:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål . 2016, 2017 och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten stöd till trossamfunds verksamhet och stödet till trossamfunden. Tabell 11.1 Utgiftsutveckling inom Trossamfund, utgiftsområde 17 9:1 stöd till trossamfund 9:2 Stöd till trossamfund 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 2.4 anges målen för det statliga stödet till trossamfund som beslutat. Bedömningen av resultatet utgår från statligt stöd till andra trossamfund än som lämnas i form av statsbidrag och avgifts- hjälp, se lagen om stöd till trossamfund. Be- dömningen baseras på uppgifter om bl.a.: –fördelat stöd i form av organisations-, verksamhets- och projektbidrag, –trossamfundens roll i krisberedskapssam- ordning, –samverkan med andra myndigheter och organisationer i frågor som rör trossamfun- Bedömningen utgår vidare från gjorda insatser för att främja kvalitet och förmågan att förnya och utveckla verksamheten. Statligt stöd till andra trossamfund än lämnas i form av statsbidrag och avgifts- hjälp, se lagen om stöd till trossamfund. Nämn- den för statligt stöd till trossamfund (SST) för- delade ca som stöd till trossamfund och samverkansorgan i form av organisations-, verksamhets- och pro- jektbidrag. SST har fördelat bidrag till 41 tros- samfund med ca 750 000 bidragsgrundande per- soner. inrättades Regeringens råd för kon- takt med trossamfunden. Syftet med rådet är att det ska vara ett forum för löpande kontakter samt ett utbyte av kunskap och erfarenheter. Ordförande i rådet är det statsråd som ansvarar för frågor om trossamfund. Rådet består av re- presentanter för staten och trossamfunden. Vid sina sammanträden har aktuella frå- gor med koppling till trossamfunden diskuterats, t.ex. frågeställningar om det religiösa landskapet i och trossamfundens roll i det civila samhället. Den ökade efterfrågan på kunskap om tros- samfunden och deras verksamhet och villkor i olika sammanhang har även inneburit att SST i fortsatt stor omfattning varit remissinstans när det gäller t.ex. utredningsförslag men även anli- tats som expert när det gäller allmänna tros- samfunds- och religionsfrågor. För att tillgodose behovet av expertkunskap i allmänna religions- och trossamfundsfrågor har SST bl.a. förstärkt kansliet med en handläggar- tjänst med fördjupad kompetens inom de mus- limska och ortodoxa trossamfunden. SST har en konsulenttjänst för lokal krisbe- redskap som har till uppgift att utveckla och samordna trossamfundens lokala organisation inom krisberedskap samt att uppmärksamma kommuner på behovet av kontaktnät som även omfattar församlingar knutna till SST. Inrikt- ningen är att hitta lokala arbetsmodeller och lyfta fram goda exempel. I har arbetet med att bygga upp ett trossamfundsråd påbörjats och utbildningsinsatser genomfördes i samverkan med myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). För att möta det ökande behovet att stödja trossamfunden tillfördes anslaget 9.2 Stöd till trossamfund . 11.4.3 Analys och slutsatser Den religiösa mångfalden i samhället, liksom engagemanget för etiska och existentiella frågor, medför ökad uppmärksamhet för och förvänt- ningar på insatser från trossamfunden. Tros- samfunden kan genom sin verksamhet bidra till större kunskap, förståelse och respekt för olika trosinriktningar. Kontakter och samverkan mel- lan olika trossamfund, liksom trossamfundens egen medverkan inom olika samhällsområden, är värdefull. Trossamfunden erbjuder värdefulla mötesplatser där människor kan få ge uttryck för andliga och existentiella behov och frågeställ- ningar. Trossamfundens roll och arbete i krisbe- redskap är mycket betydelsefull och SST:s upp- gift att samordna lokal krisberedskap fyller en viktig roll. Regeringen bedömer att statens stöd till tros- samfunden bidrar till att främja den religiösa mångfalden och att statens stöd till trossamfund används i enlighet med målen för stödet. 11.5.19:1 stöd till trossamfund 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 8 223 tkr prisnivå. 3Motsvarar 8 223 tkr prisnivå. 4Motsvarar 8 224 tkr prisnivå. Anslaget får användas för stöd till trossamfunds förvaltningsutgifter. Tabell 11.3 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 9:1 stöd till trossamfund Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. stöd till trossamfund kommer att hantera bidragsfördel- ningen till andlig vård i sjukvården. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att 1 000 000 kro- nor tillförs anslaget för att finansiera samordningen av arbetet med den 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 andliga vården inom sjukvården.