prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — Ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning började användas 2011. Systemet innebär att Universitetskanslers- ämbetet ansvarar för dels kvalitetsutvärderingar av utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå, dels prövningar av examenstillstånd. ska ha slutfört den cykel med utbildningsutvärderingar som påbörjades . Inför nästa cykel har en utredare fått i uppdrag att biträda Utbildnings- departementet i arbetet med att se över de grundläggande principerna i ett kvalitets- säkringssystem (U2014:I). Uppdraget ska redovisas . kostade Universitetskanslers- ämbetets arbete med kvalitetssäkring . ansvarade för denna verksamhet som då kostade . Den ökade kostnaden förklaras främst med att arbetet med kvalitetssäkringssystemet utgör en större andel av myndighetens totala verksamhet sedan bildades, och därför får bära en betydligt större andel av myndig- hetens gemensamma kostnader än vad den fick göra på . Dessutom har de gemensamma kostnaderna varit mycket höga på grund av uppstartskostnader vid bildandet av myndigheten, t.ex. flytt till nya lokaler. Studenter som inte är aktiva En effektivitetsanalys utförd av Universitets- kanslersämbetet (Att utveckla uppföljningen av inaktiva studenter – 2014/2) visar att antalet kursregistreringar bland studenter som inte ledde till avklarade poäng (nollpoängsresultat) motsvarade cirka 20 700 helårsstudenter. Detta är en nedgång från föregående hösttermin samt från den högsta noteringen 2010. analys baseras på data från lärosäten som använder det gemensamma studieadministrativa systemet Ladok. Utresande svenska utbytesstudenter ingår inte i analysen, men det gör inresande studenter. Vidare ingår endast lärosäten som omfattas av det prestationsbaserade resurstill- delningssystemet eftersom det endast är dessa lärosäten som får ersättning direkt kopplad till antalet redovisade helårsstudenter. Detta innebär att Försvarshögskolan och lantbruks- universitet inte ingår. Analysen underskattar därmed den totala omfattningen av studenter som inte tar poäng. I absoluta tal är volymen in- aktiva studenter något större på campusförlagd utbildning vilket speglar att campusutbildning- arna utgör en större del av den totala utbild- ningsvolymen. Andelen nollpoängsresultat för- delar sig jämnt mellan kvinnor () och män (). analys visar även att andelen nollpoängsresultat är högst inom utbildningsområden med lägst ersättning. fanns av nollpoängsresultaten inom humanistiskt, samhällsvetenskapligt, teologiskt och juridiskt utbildningsområde, fanns inom naturvetenskapligt, tekniskt och farmaceutiskt utbildningsområde och fanns inom resterande utbildningsområden. Nya myndigheter på högskoleområdet En ny myndighetsstruktur inom delar av utbildningsområdet infördes /2013 i enlighet med propositionen Nya myndigheter på högskoleområdet m.m. (prop. 2011/12:133, 2011/12:UbU22, rskr. 2011/12:278). De myndigheter som berördes var , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbild- ningsområdet, som därmed avvecklades . Verksamheten som tidigare bedrevs vid de tre myndigheterna bedrivs vid två nya myndigheter, och Universitets- och högskolerådet. Även det ansvar som Myndigheten för hade i fråga om bedömning av utländska eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte motsvarar utbildningar enligt högskolelagen (1992:1434) eller utbildningar som kan leda till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina har överförts till Universitets- och högskolerådet. Vidare har de uppgifter som för utveckling i staten tidigare hade att dels anordna utbildning inför deltagande i Europeiska unionens institutioners uttagningsprov, s.k. concours, dels administrera och informera om nordisk och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 europeisk utbytestjänstgöring överförts till Universitets- och högskolerådet. Universitets- och högskolerådet har bedrivit verksamhet inom sina ansvars- områden service, samordning, främjande och utvecklande verksamhet samt internationellt samarbete och mobilitet inom utbildnings- området. Myndigheten har inom dessa områden tillhandahållit ett brett utbud av tjänster inom bl.a. antagningsservice, systemförvaltning, infor- mation om högskoleutbildning, kompetens och service i tillträdesfrågor, möjlighet till inter- nationellt samarbete samt tillhandahållit statistik och analys inom sina ansvarsområden. Även den föreskriftsrätt inom bl.a. tillträdesområdet som tidigare låg på , har överförts till Universitets- och högskolerådet. På Universitets- och högskolerådet genomförs även bedömning av utländsk utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå. ansvarar för uppgifter i fråga om kvalitetssäkring, granskning av effektivitet, uppföljning, tillsyn och chefs- utveckling. Ämbetets uppgifter överfördes från . För båda de nya myndigheterna har det , utöver att fullgöra myndigheternas olika uppgifter, till stor del handlat om att stabilisera den nya organisationen och verksamheten genom att t.ex. anpassa den till den ekonomiska ramen och flytta till nya lokaler. Verksamheten har kontinuerligt följts upp och bedömningen är att de mål som ställts upp för verksamheten för året i allt väsentligt har uppfyllts. I budgetpropositionen avgavs att det enligt regeringens mening var nödvändigt med en ökad koncentration av kompetens genom att lärosätena profilerar sig och utvecklar samverkan med varandra för att uppnå högre kvalitet i utbildning och forskning. Efter förslag i budget- propositionen avsattes för att på framställan från universitet och högskolor kunna stödja frivilliga sammanslag- ningar av lärosäten. I budgetpropositionen avsattes och i budget- propositionen avsattes till samma ändamål. I flera budgetpropositioner har också angetts att förändringarna i organisationen bör bygga på lärosätenas egna bedömningar och på frivillighet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Erfarenheter från samgåendena mellan och som bildade Linnéuniversitetet 2012, samt mellan i och som bildade dramatiska högskola 2011, visar att frivillighet är en viktig faktor för att samgåenden ska bli framgångsrika7. godkände efter förslag i budget- propositionen att verksamheten vid på fr.o.m. skulle inordnas i . Regeringen bedömde att ett samgående mellan de båda läro- sätena skulle gynna utvecklingen av såväl utbild- ning som forskning på . bedrivs utbildning och forskning på Campus därmed i regi av . Även om det har gått för att kunna utvärdera resultatet av samgåendet kan det konstateras att verksamheten har haft en positiv utveckling i flera delar. Söktrycket till utbildningarna på Campus har ökat väsentligt jämfört med tidigare. Den inriktning mot s.k. liberal arts education som Högskolan på arbetade med har också större möjligheter att utvecklas i den bredare utbildningsmiljö som kan erbjuda. I vårändringsbudgeten godkände att verksamheterna vid Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola ska ingå i en högskola från (prop. 2012/13:99, utg.omr. 16, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287). konstnärliga högskola startade därefter sin verksamhet . I samband med att den nya högskolan bildades genomfördes den satsning på konstnärlig forskning som aviserades i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). Sammanlagt har därmed antalet statliga universitet och högskolor minskat från 36 till 31 . 7 Linnéuniversitetets tillkomst – En studie av fusionsprocessen (Technopolis group 2011) Det är fler kvinnor än män som studerar på grundnivå och avancerad nivå i högskolan. Även valet av ämnesområde skiljer sig mellan kvinnor och män. Tydligast var skillnaden inom ämnesområdet vård och omsorg där av helårsstudenterna var kvinnor och var män. Inom ämnesområdet teknik var av helårsstudenterna kvinnor och män. Även när det gäller de anställda vid universitet och högskolor finns det skillnader. Av de drygt 19 100 doktoranderna var kvinnor och män. Bland de utländska doktoranderna var skillnad- erna desto större. Antalet utländska doktorander uppgick till cirka 7 000 individer, varav var kvinnor och män. Inom flera anställningskategorier inom den forskande och undervisande personalen i högskolan finns relativt stora skillnader mellan kvinnor och män. Bland adjunkterna var kvinnor och män . Bland lektorerna var andelen kvinnor mindre än andelen män, respektive . Bland professorerna var kvinnor och män. Inom den forskande och undervisade personalen fanns det också skillnader mellan kvinnor och män i fråga om anställningsform. Bland de tillsvidareanställda var kvinnor och män. Bland de tidsbegränsat anställda var kvinnor och män. Ytterligare uppgifter om fördelningen av kvinnor och män i utbildning på grundnivå och avancerad nivå, utbildning på forskarnivå samt bland den forskande och undervisande personalen finns redovisade under respektive del i resultatredovisningen. Universitets- och högskolerådet har haft i uppdrag att ta emot slutredovisningar av de projekt som har fått stöd av Delegationen för jämställdhet i högskolan samt att sammanställa, analysera och på lämpligt sätt sprida erfarenheterna av delegationens samlade projekt- verksamhet. Resultaten presenteras i rapporten i högskolan – ska den nu ordnas en gång för alla? (U2014/2632/UH) där Universitets- och högskolerådet också lämnar en rad synpunkter och rekommendationer. I slutrapporterna tecknas en delvis nedslående bild av akademin som en organisation präglad av normer och värderingar som bekräftar män som överordnade och där olika villkor råder för kvinnors och mäns meritering och karriär- utveckling. Enligt rapporterna ligger den särbehandling och diskriminering på grund av kön som råder inom universitet och högskolor under ytan, vilket gör att den ofta är svår att få grepp om. vittnar en del av rapporterna om ett pågående generationsskifte gällande forskarideal vilket skulle kunna innebära ett steg mot en mer jämlik forskarkarriär. har haft i uppdrag att följa upp hur jämställdheten vid universitet och högskolor har utvecklats till följd av lärosätenas ökade frihet och själv- bestämmande i fråga om läraranställningar fr.o.m. . Uppdraget redovisas i rapporten i högskolan efter autonomireformen (U2014/3665/UH). Rapporten visar att andelen kvinnor bland den forskande och undervisande personalen har ökat men att ökningen avtagit något , främst bland professorer och lektorer. Förändringen är dock liten och det är för tidigt att avgöra om den är temporär eller inte. Undersökningen fann även genom stickprov att jämställd representation vanligen, men långtifrån alltid, råder i de grupper som ska lämna förslag på sökande vid anställning av lektor eller professor. Däremot var bristerna tydligare i sakkunniggrupper för anställning av professor. Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Summan av universitet och högskolors takbelopp för utbildning på grundnivå och avancerad nivå uppgick till . Därutöver tilldelades universitet och högskolor för särskilda åtaganden. Ett särskilt åtagande är en uppgift som ett universitet eller en högskola har särskild finansiering för och som inte avräknas mot lärosätets takbelopp. För ytterligare information om hur resurstill- delningssystemet för utbildning på grundnivå och avancerad nivå i högskolan fungerar se stycket Kort beskrivning av verksamheten. var det totala utfallet vilket motsvarar av 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 22 av lärosätena hade en över- produktion , vilket innebär fler studenter än vad som ryms inom takbeloppet (se vidare Tabell 7.1). Intresset för högskolestudier är fortsatt högt. I Tabell 7.6 redovisas sökande, inklusive obehöriga sökande, och antagna till högskoleutbildning . Antalet sökande utan tidigare högskolestudier ökade jämfört med föregående höst och uppgick till 134 000 personer, varav var kvinnor och män. Andelen 19-åringar utan tidigare högskolestudier ökade, både bland de med liksom de utan grundläggande behörighet. Av de sökande utan tidigare högskolestudier var andelen 19-åringar . Tabell 7.6 Sökande och antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå Det totala antalet sökande till utbildnings- program och kurser ökade jämfört med . Majoriteten av de sökande var kvinnor och denna fördelning bland de sökande har varit i stort sett oförändrad . Antalet kvinnor och män som antogs till högskoleutbildning var något lägre än föregående år. Bland de antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå var kvinnorna i majoritet. Fördelningen mellan kvinnor och män bland de antagna har varit i stort sett densamma . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet högskolenybörjare, dvs. studenter som var registrerade vid högskole- utbildning i , var omkring 900 färre /13 jämfört med föregående läsår. Männen stod för hela minskningen. Den större andelen män bland de inresande studenterna höjer andelen män bland högskolenybörjare totalt. Trots detta har andelen kvinnor varit större än andelen män under flertalet år. om antalet högskolenybörjare minskade, ökade gruppen inresande studenter med närmare 900 personer jämfört med föregående läsår. Antalet inresande studenter som var nybörjare uppgick till omkring 21 600 personer. /13 var medianåldern för samtliga högskolenybörjare (inkl. inresande studenter) . Exkluderas de inresande studenterna var medianåldern för kvinnor och medianåldern för män . Tabell 7.7 Högskolenybörjare, helårsstudenter och registrerade studenter –2013 Andel kvinnor (procent) Andel män (procent) Andel kvinnor (procent) Andel män (procent) Andel kvinnor (procent) Andel män (procent) Andel kvinnor (procent) Andel män (procent) Källa: /SCB * Uppgifterna avser läsår, dvs. med 2013 avses /13. Totalt fanns knappt 300 000 helårsstudenter registrerade 2013. Antalet helårsstudenter minskade något jämfört . Minskningen beror delvis på indragandet av medel för inaktiva studenter samt införandet av studieavgifter för studenter som inte är med- borgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i (s.k. tredjelandsmedborgare). Minsk- ningen beror också på att ersättningsbeloppen för utbildningsområdena humaniora, samhälls- vetenskap, juridik och teologi har höjts, vilket innebär att den genomsnittliga kostnaden per student har ökat. Ytterligare en förklaring är att en utbyggnad av bl.a. läkar- och tandläkarutbild- ningarna har genomförts vilket delvis har finansierats genom en omfördelning av medel inom högskolesektorn, både mellan och inom lärosäten. Trots minskningen av antalet helårs- studenter mellan ligger utbildningsvolymen kvar på en hög nivå. Andelen kvinnor uppgick till och andelen män till . Fördelningen mellan kvinnor och män har varit i stort sett densamma . Antalet registrerade studenter var något lägre än föregående hösttermin. Också bland de registerande studenterna var antalet kvinnor större än antalet män. En för- till detta, som och lyfter fram i sin rapport och examinerade på grundnivå och avancerad nivå 2012/13 (UF 20 ) är att kvinnor i högre utsträckning än män söker sig till högskolan för att läsa ett yrkesexamens- program eftersom gymnasieskolans yrkes- utbildningar i större delen omfattar traditionellt manliga yrken. Även kvinnornas bättre studie- resultat i gymnasieskolan kan vara en förklaring till den högre andelen kvinnor i högskolan. Därutöver återkommer kvinnor i större ut- sträckning än män till nya studieperioder i högskolan. Under läsåren 2003/04–2010/11 ökade antalet studenter i distansutbildning kraftigt. har antalet dock minskat något vilket följer utvecklingen av antalet registrerade studenter generellt. Andelen kvinnor bland studenterna på distans är något större än andelen kvinnor bland samtliga registrerade studenter. Av gruppen studenter i distansutbildning läste två tredjedelar enbart distansbaserad utbildning. Övriga studenter i distansutbildning kombi- nerade studier på distans med campusbaserad utbildning. Vissa yrkesexamensprogram samt kompletterande utbildningar har riktade satsningar gjorts mot vissa utbildningar inom vård/medicin- och teknikområdet. I Tabell 7.8 redovisas antalet programnybörjare på civilingenjörsutbildningen, högskoleingenjörsutbildningen, läkarutbildning- en, tandläkarutbildningen och sjuksköterske- utbildningen. Som framgår av tabellen har antalet nybörjare på utbildningarna ökat . På flera av utbildningarna finns stora skillnader när det gäller könsfördelningen bland nybörjarna. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.8 Programnybörjare på vissa yrkesexamensprogram Utöver de riktade satsningarna mot utökat antal helårsstudenter på ovanstående utbildningar har medel anvisats till kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk efter- gymnasial utbildning för vissa specifika yrkes- grupper inom vård, pedagogik och juridik. pågick på regeringens uppdrag kompletterande utbildningar vid flera lärosäten för cirka 30 jurister och 365 lärare. Dessutom anordnades kompletterande utbildningar för personer med avslutad läkar-, tandläkar- eller sjuksköterskeutbildning från tredjeland i enlighet med regeringsuppdraget om totalt 121 helårsstudieplatser. Kostnaden för komplet- terande utbildningar för utländska akademiker uppgick till . Utöver dessa utbildningar anordnar kompletterande utbildning för veterinärer. Examina inom högskoleutbildning delas in i tre kategorier: generella examina, konstnärliga examina och yrkesexamina. har antalet avlagda examina ökat med 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ökade antalet examinerade personer . Till viss del förklaras ökningen av att det har blivit vanligare att en student tar ut flera examina för samma studier. Det gäller framför allt vissa yrkesexamina som högskoleingenjörsexamen och sjuksköterskeexamen som kombineras med en generell examen. Diagram 7.2 Antal examina och examinerade personer (examinerade personer) andel kvinnor (Antal examina )andel kvinnor (Antal examina) andel män (examinerade personer) andel män Källa: SCB/ /13 utfärdades 74 400 examina vid universitet och högskolor, 4 300 examina fler än 2011/12. Antalet examinerade personer uppgick till 62 900. Av samtliga examinerade var kvinnor och män. Kvinnorna har varit i majoritet . Antalet master- examina, en examen som tillkom vid införande av den nya examensstrukturen , fortsätter att öka, och /13 utfärdades 8 800 masterexamina, vilket var 1 400 fler än året innan. /13 examinerades 13 100 personer vars utbildningstid var eller längre, vilket var en ökning med 2 000 från läsåret innan. Av dessa var 6 200 kvinnor och 7 000 män. Till största delen beror detta på ett växande antal utfärdade masterexamina. Tabell 7.9 Examina per läsår Andel män (Procent) Andel män (Procent) Andel män (Procent) /13 utfärdades 30 500 yrkesexamina varav 21 100 till kvinnor och 9 400 till män. Detta var en ökning med 1 900 yrkesexamina från läsåret innan. Antalet utfärdade sjuksköterskeexamina var 3 828 /13, vilket var något färre än föregående läsår. Andelen sjuksköterskeexamina utfärdade till kvinnor var och till män. Könsbalansen är den omvända för civilingenjörer. av civilingenjörs- examina utfärdades till kvinnor och till män. Totalt utfärdades 3 344 civilingenjörs- examina /13, vilket var 296 fler än föregående läsår. Bedömning av utländsk utbildning och examina Universitets- och högskolerådet ansvarar för bedömning av utländska utbildningar på gymnasial och eftergymnasial nivå. inkom 6 496 ansökningar och 4 381 ärenden om erkännande av utländska högskoleutbildningar avgjordes. Den genomsnittliga handläggningstiden för bedömning av akademisk utbildning har varit , vilket är en ökning från föregående år, då den genomsnittliga handlägg- ningstiden var . Den längre handlägg- ningstiden beror bl.a. på att fler ärenden har kommit in med anledning av det ökade antalet asylsökande från . Den totala ökningen av antalet ärenden till samtliga enheter på bedöm- ningsavdelningen (akademiska, yrkes- och gymnasiala enheterna) från hela världen var jämfört med året innan, dvs. en ökning från 11 601 ärenden till 13 733 ärenden . På grund av bl.a. händelser i omvärlden prognostiserar Universitets- och högskolerådet ytterligare ökningar av inkom- mande ärenden till bedömningsverksamheten . Universitets- och högskolerådet har genomfört ett uppdrag att utreda behovet av att kunna bedöma utländska examina för personer som saknar dokumentation samt föreslå metoder som skulle kunna användas för bedömning i de fall dokumentation saknas. Utredningen kom fram till att sådan verksamhet skulle omfatta minst 500–600 ärenden och därtill ökade kostnader för hantering. Universitets- och högskolerådet föreslår i sin rapport från uppdraget att myndigheten ska kunna utfärda ett dokument till personer som saknar dokumentation över sin utbildning som bör ses som en kartläggning av sökandens formella utbildningsmeriter. infördes fyra nya examina; förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen. Dessa ersatte den tidigare samlade lärarexamen . fanns nästan 19 000 förstahandssökande till lärar- och förskollärar- utbildningarna. Av dessa hade 14 500 den behörighet som var föreskriven. Detta innebär att antalet behöriga förstahandssökande ökade jämfört med höstterminen jämfört med . Av de behöriga förstahandssökande var kvinnor och män. Högst andel kvinnliga sökande hade förskollärarutbildningen . Jämnast könsfördelning hade sökande till ämneslärarutbildningen män och kvinnor. Under /13 påbörjade drygt 11 500 nya studenter en lärar- eller förskollärarutbildning vilket är en ökning jämfört med föregående läsår. Störst var ökningen av antalet nybörjare inom ämnes- lärarutbildningen vilka ökade . Av nybörjarna /13 utgjorde kvinnor och män. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Totalt fanns cirka 29 000 helårsstudenter registrerade vid någon lärar- eller förskollärar- utbildning /13. Antalet minskade därmed något jämfört med /12 då antalet var nästan 30 000 helårsstudenter. läste under /13 flest studenter inom ramen för den tidigare samlade lärarutbild- ningen. Av de fyra nya lärar- och förskollärar- utbildningarna utgör studenter inom förskol- lärarutbildningen den största gruppen och studenter inom yrkeslärarutbildningen den minsta. Könsfördelningen inom lärar- och förskollärarprogrammen har varit relativt mellan läsåren 2007/08 och 2012/13. Kvinnor utgör och män . Prestationsgraden inom den tidigare lärarutbild- ningen var /11 till och med /13. Kvinnors prestationsgrad är högre än männens, jämfört . Av nybörjarna på en lärar- eller förskollärarutbildning något av läsåren 2001/02– 2003/04 hade tagit ut sin examen . Liksom när det gäller prestationsgraden uppvisar kvinnorna en högre examensfrekvens () än männen (). /13 utfärdades 8 250 lärarexamina vilket var drygt 1 800 fler än /12 men 4 116 färre än /11. Beslutet att införa legitimation för lärare och förskollärare till- sammans med vissa regler kring ansökan om legitimation förklarar den stora skillnaden jämfört med /11. Många redan yrkesverk- samma lärare ansökte till följd av detta om examen under /11. Fördelningen mellan män och kvinnor till vilka det utfärdades en lärar- eller förskollärar- examen under /13 var mycket ojämn. Andelen examina utfärdade till kvinnor har varit och till män . Det är stora skillnader mellan lärar- och förskollärarutbildningarnas olika inriktningar. (Rapport 2013:11) visar att etableringen på arbetsmarknaden är god för dem som hade avlagt någon form av lärarexamen /10. Av rapporten framgår att i genomsnitt 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av dem som hade avlagt en examen hade etablerat sig på arbetsmarknaden vilket är högre än genomsnittet (78,) för samtliga grupper som tog en examen. Etableringsgraden är särskilt hög för yrkeslärare, speciallärare och specialpedagoger. har ett nationellt ansvar för att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning i finska och meänkieli. beviljades examenstillstånd för ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 7–9 i finska som modersmål. Utbildningen planeras att starta . och har i uppdrag att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning för samiska respektive chib.