prop · H103235 · 2014-06-02 00:00:00 — konstaterar att det är nödvändigt med en individuell bedömning av verksamheten hos respektive aktör för att kunna avgöra om kostnadsnivån är rimlig. Endast Industrifonden och det ägarkapital som investerar inom ramen för EU:s strukturfondsprogram har kostnadseffektivitetsmål. anser att samtliga statliga riskkapitalaktörer bör ha specifika mål för förvaltningskostnadernas storlek utifrån den verksamhet som bedrivs. 69Intervju med Per , professor i finansiell ekonomi och föreståndare för , . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Regeringen rekommenderas att ompröva systemet med statligt riskkapital och bli tydligare med vad systemet ska åstadkomma och formerna för detta. I detta sammanhang bör regeringen: –Överväga antalet statliga riskkapitalaktörer och tydliggöra de olika aktörernas inbördes roller så att intentioner uppfylls för å ena sidan allmän företagsfinansiering och å andra sidan regional- och sektorpolitik. –Anpassa de statliga riskkapitalaktörernas villkor i saminvesteringar eller investeringar i privata fonder, så att de privata aktörerna får incitament att orientera sig mot tidigare företagsskeden. För att säkra en kostnadseffektiv verksamhet bör regeringen, direkt eller indirekt via styrelserna, införa specifika mål för förvaltningskostnadernas storlek för de olika statliga riskkapitalaktörerna. Om regeringen önskar utfästa nytt kapital till befintliga eller kommande fonder bör detta lösas så att kapitalet tillförs i takt med att investeringsbehovet uppstår. STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER (2013), Årsredovisning 2012 2009/10:NU25, Företagsutveckling – statliga insatser för finansiering och rådgivning 2004/05:NU16, Transparensdirektivet och vissa övriga konkurrenspolitiska frågor Brander J., Du Q. och . (2012), The Effects of Capital: International Evidence Da , M., G. Nicodano och A. Sembeneli, (2006), Public Policy and Creation of Venture Capital Markets, 90, 1699–1723 /Ramböll Följeforskning 2012 – Regionala riskkapitalfonder, rapport 0149 (2013), Verksamheten 2012 (2013), Årsredovisning för räkenskapsåret 1.1 – Förordning (SFS 2012:872) om statlig finansiering genom regionala utvecklingsbolag Gompers and (1998). What Drives Venture Capital Fundraising? Brooking Papers on Economic Activity: Microeconomics, juli, 149–204 Industrifonden (2013), Årsredovisning 2012-13 (2013), Årsredovisning 2012 (2013), Delårsrapport , halvårsrapport (2011) Översyn av statliga riskkapitalaktörer Norrlandsfonden (2013), Årsredovisning och hållbarhetsredovisning 2012 (2013), Reviews of Innovation Policy: 2009/10:148, Företagsutveckling – statliga insatser för finansiering och rådgivning 2011/12:1, Budgetpropositionen 2011/12:99, Vårändringsbudget 2012/13:99, Vårändringsbudget STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET 2013/14:1, Budgetpropositionen (2013), Årsredovisning 2012 Skrivelse 2010/11:74, Redovisning av inriktningen av verksamheten hos Inlandsinnovation SOU 1981:72, Den svenska industripolitiken SOU 2008:121, Innovationer och företagande – framtid SOU 2012:41 Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor SOU 2013:6, Delbetänkande av , Att förebygga och hantera kriser Svenskt näringsliv (2013) Riskkapitalförsörjning i små och medelstora företag – utbud eller efterfrågan? (2011), Ekonomisk Debatt nr 7 2011, Statligt venture capital i stort behov av omstrukturering (2012) The current state of the venture capital industry, Näringspolitiskt Forum Rapport #2 Tillväxtanalys (2012), Staten och riskkapitalet, Delrapport 1: Metodbeskrivning och kunskapsöversikt Tillväxtanalys (2013a) Utvärdering av statliga kapitalförsörjningsinsatser: sammanfattning av projektplan Tillväxtanalys (2013b), Riskkapitalmarknaden i (2011), Företagens villkor och verklighet 2011 GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER inkubatorer och science parks STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET STING (Innovation & Growth) GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER En privat investerare som bidrar med finansiering och affärskompetens, vanligen till företag i tidiga skeden. Majoritetsinvesteringar, ofta kombinerat med lånat kapital, i mogna företag. Investeringar direkt i ett företags egna kapital. Fas där företaget växer och är i behov av ytterligare kapital för att finansiera ökad produktionskapacitet, marknads- och produktutveckling. Företaget kan ha nått en nivå där man gör nollresultat eller genererar vinst. En fond som innehåller andelar i andra fonder. Faser i ett företags utveckling. Med investeringsfaser avses i rapporten investeringar i olika företagsfaser. Det företag som riskkapitalister investerar i, dvs som ingår i investerarens portfölj. Tidsbegränsade investeringar i onoterade bolag, vanligen med aktivt ägarengagemang. Private equity omfattar både venture capital och buyout capital. Med riskkapital avses i rapporten det som på engelska kallas private equity, dvs tidsbegränsade investeringar i onoterade bolag, vanligen med aktivt ägarengagemang. STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET Egentligen är riskkapital ett vidare begrepp som avser alla investeringar i eget kapital, dvs även i börsnoterade företag. Riskkapital är alltså egentligen detsamma som ägarkapital. Den som tillför riskkapital blir delägare i ett företag. Företagsfas med produktutveckling och inledande marknadsföring. Företaget har precis startat eller bara varit igång ett kort tag. Företagets produkter har vanligen inte lanserats kommersiellt. Företagsfas med forskning, bedömning och utveckling av ett initialt koncept innan företaget har nått start up-fasen. Fas där företaget har avslutat produktutvecklingen och behöver ytterligare kapital för att inleda eller utveckla kommersiell tillverkning och försäljning. Företaget genererar ofta inga vinster. Venture Capital (VC) Minoritetsinvesteringar i tidiga skeden av ett onoterat företags utveckling. Jämför Buyout-investeringar som avser majoritetsinvesteringar i mogna företag. Venture capital utgör en delmängd av private equity. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? Svensk klimatforskning – Vad kostar den och vad har den gett? Att styra självständiga lärosäten Besparingar i försvarets materielförsörjning. Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen? Effektivitetsmätning som metod för att jämföra Statens försäljningar av apotek Den nordiska stridsgruppen – Nordic Battlegroup 2011 Tandvårdsreformen 2008 – når den alla? Skattekontroll av företag – urval, volymutveckling och uppföljning upphandling av vägar och järnvägar – leder den till hög produktivitet? Staten på spelmarknaden – når man målen? Vem tar ansvar? – Statens tillsyn av information på – Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband – mervärde, mångfald och konkurrens? Statens insatser inom ambulansverksamheten Statens satsningar på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? Mer att förenkla! Början på något nytt – Etableringsförberedande insatser för STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET Regeringens redovisning i budgetpropositionen – tydlig och transparent? Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser Etablering genom företagande – är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot Bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till pensionärer – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET har granskat statens insatser för riskkapitalförsörjning. Flera statliga bolag och stiftelser har i uppdrag att förbättra tillgången på kapital för privata företag. Statens insatser på området ska komplettera marknaden och inte tränga undan privata utförare. vill regeringen att de statliga aktörerna ska samarbeta på lika villkor med privata finansiärer för att attrahera kapital till företag i tidiga utvecklingsskeden. Granskningen visar att det är svårt för de statliga aktörerna att förena kravet på samarbete med statens marknadskompletterande roll. En stor del av det statliga riskkapitalet investeras där de privata aktörerna redan är verksamma och i företag som kommit en bra bit i sin utveckling. Därför rekommenderar regeringen att anpassa de statliga riskkapitalaktörernas villkor i saminvesteringar eller investeringar i privata fonder. Syftet är att privata aktörer ska få bättre incitament att orientera sig mot tidiga företagsskeden. rekommenderar också att regeringen överväger antalet statliga riskkapitalaktörer, tydliggör deras inbördes roller samt inför kostnadsmål för de olika aktörerna. noterar även att likviditeten i det statliga riskkapitalsystemet är mycket hög. Om regeringen vill utfästa nytt kapital till statliga riskkapitalaktörer bör detta lösas så att kapitalet tillförs i takt med att investeringsbehovet uppstår. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , Adelsohn , , , , , , , Hatt, Ek, , , , Regeringen beslutar skrivelse 2013/14:235 om statens insatser för riskkapitalförsörjning