prop · H103228d2 · 2014-05-12 00:00:00 — teoretiska beloppet för den underliggande gruppen, där E* är värdepapperiseringspositionens justerade exponeringsbelopp beräknat i enlighet med bestämmelserna i kapitel 4, så som de tillämpas för beräkning av riskvägda exponerings belopp enligt kapitel 2, med värdepapperiseringspositionens belopp angivet till E. g är kvoten mellan kreditriskskyddets nominella belopp, justerat för eventuell valutaobalans och löptidsobalans i enlighet med kapitel 4, och summan av de värdepapperiserade exponeringsbeloppen. När det gäller obetalt kreditriskskydd ska riskvikten för utfärdaren av kre ditriskskyddet tillämpas på den andel av positionen som inte faller inom ramen för det justerade värdet på T. Om de behöriga myndigheterna för obetalt kreditrisk skydd har beviljat ett institut tillstånd att beräkna riskvägda exponeringsbelopp för motsvarande direkta exponeringar mot utfärdaren av kreditriskskyddet i enlighet med kapitel 3, ska riskvikten g för exponeringarna mot utfärdaren av kreditrisk skyddet i enlighet med artikel 235 fastställas i enlighet med kapitel 3. Ytterligare kapitalbaskrav för värdepapperisering av rullande exponeringar med bestämmelser om förtida amortering 1.Utöver de riskvägda exponeringsbelopp som ett institut som är originator beräknar för sina positioner i värdepapperi sering ska det beräkna ett riskvägt exponeringsbelopp i enlighet med den metod som anges i artikel 256, när det säljer rullande exponeringar inom ramen för en värdepapperisering som inne håller bestämmelser om förtida amortering. 2.Genom undantag från artikel 256 ska exponeringsvärdet på originatorns andel vara summan av följande poster: a)Exponeringsvärdet för den teoretiska andel av hela gruppen av utnyttjade kreditbelopp som har överförts till en vär depapperisering, vars andel av hela den värdepapperiserade gruppen bestämmer den andel av kassaflödena från kapita låterbetalningar, räntor och andra anknutna belopp som inte är tillgänglig för utbetalningar till innehavare av positioner i värdepapperiseringen, och L 176/166 Europeiska unionens officiella tidning b)exponeringsvärdet för den andel av hela gruppen av outnytt jade kreditlimiter där de motsvarande utnyttjade kreditbelop pen har överförts till en värdepapperisering, vars andel av samtliga dessa outnyttjade belopp är densamma som den andel som det i led a beskrivna exponeringsvärdet utgör av hela gruppen av utnyttjade kreditbelopp som har överförts till värdepapperisering. Originatorns andel får inte vara efterställd investerarnas andel. Exponeringsvärdet för investerarnas andel ska vara exponerings värdet för den teoretiska andel av gruppen av utnyttjade belopp som inte faller inom ramen för led a plus exponeringsvärdet för den andel av gruppen av outnyttjade kreditlimiter, där de mot svarande utnyttjade kreditbeloppen överförts till värdepapperise ringen, som inte faller inom ramen för led b. Det riskvägda exponeringsbeloppet avseende exponerings värdet för originatorns andel i enlighet med punkt 2 a ska beräknas som en proportionell exponering mot de värdepappe riserade utnyttjade exponeringsbeloppen som om de inte hade värdepapperiserats, och som en proportionell exponering mot de outnyttjade beloppen av de kreditramar för vilka de utnytt jade beloppen har överförts till värdepapperiseringen. Reducering av riskvägda exponeringsbelopp 1.Det riskvägda exponeringsbeloppet för en position i vär depapperisering med riskvikten 1 får reduceras med 12,5 gånger beloppet av alla specifika kreditriskjusteringar som har behandlats i enlighet med artikel 110 som institutet gjort för de värdepapperiserade exponeringarna. I den mån specifika kredit riskjusteringar beaktas i detta syfte får de inte beaktas vid den beräkning som fastställs i artikel 159. 2.Det riskvägda exponeringsbeloppet för en position i vär depapperisering får reduceras med 12,5 gånger beloppet av alla specifika kreditriskjusteringar som behandlas i enlighet med ar tikel 110 som institutet gjort för positionen. 3.I enlighet med artikel 36.1 k får institut, när det gäller en värdepapperiseringsposition med riskvikten 1 , som ett alternativ till att ta med positionen i sin beräkning av riskvägda exponeringsbelopp dra av positionens exponeringsvärde från kapitalbasen enligt följande: a)Positionens exponeringsvärde får härledas från det riskvägda exponeringsbeloppet med hänsyn till eventuella minskningar enligt punkterna 1 och 2. b)Beräkningen av exponeringsvärdet får avspegla godtagbart förfinansierat skydd på ett sätt som överensstämmer med den metod som föreskrivs i artiklarna 247 och 264. c)Om den formelbaserade metoden används för att beräkna riskvägda exponeringsbelopp och L < KIRBR samt [L+T] > KIRBR, får positionen behandlas som två positioner, den av positionerna som har Om ett institut utnyttjar alternativet i punkt 3, får 12,5 gånger det belopp som dragits av enligt den punkten subtrahe ras från det belopp som avses i artikel 260, till vilket det risk vägda exponeringsbeloppet avseende dess positioner i en vär depapperisering får begränsas. A v s n i t t 4 E x t e r n a K r e d i t v ä r d e r i n g a r Användning av kreditvärderingar från kreditvärderings institut Instituten får endast använda kreditvärderingar för att fastställa en värdepapperiseringspositions riskvikt om kreditvärderingen är utförd eller stöds av ett kreditvärderingsinstitut enligt förord ning (EU) nr 1060/2009. Krav på kreditvärderingsinstitutens kreditvärderingar Följande villkor ska vara uppfyllda för att instituten ska få an vända en kreditvärdering från ett beräkna riskvägda exponeringsbelopp i enlighet med avsnitt 3: a)Det ska inte föreligga någon obalans mellan de betalnings slag som avspeglas i kreditvärderingen och de betalningsslag som institutet har rätt till inom ramen för det kontrakt som ger upphov till den berörda värdepapperiseringspositionen. b)ska offentliggöra förlust- och kas saflödesanalys samt kreditvärderingens känslighet för föränd ringar i de antaganden som ligger till grund för kreditvär deringen, inbegripet de underliggande tillgångarnas resultat utveckling, samt kreditvärderingar, processer, metoder, anta ganden och de faktorer som ligger till grund för bedöm ningen i enlighet med förordning (EG) nr 1060/2009. Upp gifter som bara gjorts tillgängliga för ett begränsat antal enheter ska inte betraktas som offentliggjorda. Kreditvär deringarna ska ingå i kreditvärderingsinstitutets övergångs matris. c)Kreditbedömningen ska inte, vare sig helt eller delvis, baseras på ofinansierat stöd från institutet självt. I sådana fall ska institutet betrakta den aktuella positionen som utan kredit värdering och därmed beräkna riskvägda exponeringsbelopp för denna position i enlighet med avsnitt 3. ska vara skyldigt att offentliggöra förklaringar till hur tillgångsgruppernas resultatutveckling på verkar denna kreditvärdering. Europeiska unionens officiella tidning L 176/167 1.Ett institut får utse ett eller flera kreditvärderingsinstitut, vilkas kreditvärderingar ska användas vid beräkningen av insti tutets riskvägda exponeringsbelopp enligt detta kapitel (ett "ut sett kreditvärderingsinstitut"). 2.Ett institut ska genomgående och inte selektivt använda kreditvärderingar för institutets positioner i värdepapperisering i enlighet med följande principer: a)Ett institut får inte använda ett kreditvärderingsinstituts kre ditvärderingar för sina positioner i vissa trancher och ett annat kreditvärderingsinstituts kreditvärderingar för sina po sitioner i andra trancher inom ramen för samma värdepap perisering, oavsett om de har bedömts av det första kredit värderingsinstitutet eller inte. b)Om en position har två kreditvärderingar av utsedda kredit värderingsinstitut, ska institutet använda den minst fördel aktiga kreditvärderingen. c)Om en position har mer än två kreditvärderingar av utsedda kreditvärderingsinstitut, ska de två mest fördelaktiga använ das. Om de två mest fördelaktiga värderingarna skiljer sig åt, ska den minst fördelaktiga användas. d)Ett institut får inte aktivt begära ett återkallande av mindre fördelaktiga kreditvärderingar. Om kreditriskskydd som är godtagbart enligt kapitel 4 tillhandahålls direkt till specialföretaget för värdepapperisering och skyddet avspeglas i ett utsett kreditvärderingsföretags kredit värdering av en position, får riskvikten som hör ihop med denna kreditvärdering användas. Om skyddet inte är godtagbart enligt kapitel 4, får kreditvärderingen inte beaktas. I de fall då kreditriskskyddet inte tillhandahålls specialföretaget utan direkt till en värdepapperiseringsposition, får kreditvärderingen inte beaktas. ska utarbeta förslag till tekniska genomförandestandarder för att för alla kreditvärderingsinstitut besluta vilka av de kredit kvalitetssteg som anges i detta kapitel som ett kreditvärderings instituts olika kreditvärderingar ska motsvara. Dessa beslut ska vara objektiva och konsekventa och följa följande principer: a)ska göra åtskillnad mellan de relativa risknivåer som uttrycks genom varje betyg. b)ska beakta kvantitativa faktorer, såsom andelen fallis semang och/eller andelen förluster, samt hur varje kreditvär deringsinstituts kreditvärderingar har utvecklats för olika tillgångsklasser. c)ska beakta kvalitativa faktorer, såsom de olika typer av transaktioner som bedömts av kreditvärderingsinstitutet, dess metoder och kreditvärderingens innebörd, i synnerhet om den grundar sig på förväntad förlust eller första-förlust i euro och på om räntan har betalts eller slutlig räntebe talning. d)ska försöka se till att positioner i värdepapperisering som åsatts samma riskvikt på grundval av ett kreditvär deringsinstituts kreditvärdering också har motsvarande kre ditrisknivåer. ska överväga att vid behov ändra sitt be slut om vilket kreditkvalitetssteg som en viss kreditutvär dering ska motsvara. ska överlämna sina förslag till tekniska standarder för ge nomförande till kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. A v s n i t t 1 D e f i n i t i o n e r 1.Ett institut ska fastställa exponeringsvärdet för de derivat instrument som tas upp i bilaga II i enlighet med detta kapitel. 2.Ett institut får fastställa exponeringsvärdet för repor, vär depappers- eller råvarulån, transaktioner med lång avvecklings cykel och marginallånetransaktioner i enlighet med detta kapitel, istället för att tillämpa kapitel 4. I detta kapitel och avdelning VI i denna del gäller följande definitioner: 1.motpartsrisk (CCR): risken för att motparten i en trans aktion fallerar före slutavvecklingen av transaktionens kas saflöden. L 176/168 Europeiska unionens officiella tidning 2.transaktioner med lång avvecklingscykel: transaktioner i vilka en motpart åtar sig att leverera ett värdepapper, en råvara eller ett belopp i utländsk valuta mot betalning i kontanter, andra finansiella instrument eller råvaror, eller omvänt, med den avtalade avvecklings- eller leveransfrist som är kortast av följande: en frist som är längre än mark nadsnormen för denna typ av transaktion eller fem bank dagar efter den dag då transaktionen avtalades. 3.marginalutlåning: transaktioner där ett institut lämnar kre dit i samband med köp, försäljning och innehav av eller handel med värdepapper. Marginalutlåning innefattar inte andra lån där värdepapper har ställts som säkerhet. Nettningsmängder, säkringsmängder och anknytande termer 4.nettningsmängd: en grupp transaktioner mellan ett institut och en enda motpart som omfattas av ett bilateralt nett ningsavtal som kan hävdas rättsligt och godtas enligt av snitt 7 och kapitel 4. Transaktioner som inte omfattas av ett bilateralt nettnings avtal som kan hävdas rättsligt och godtas enligt avsnitt 7 ska behandlas som egna nettningsmängder vid tillämpning av detta kapitel. Enligt den metod med interna modeller som beskrivs i avsnitt 6 får alla nettningsmängder som bestämts med en enda motpart behandlas som en enda nettningsmängd, om negativa simulerade marknadsvärden för den enskilda nett ningsmängden fastställs till 0 i estimeringen av den för väntade exponeringen (nedan kallad EE). 5.riskposition: ett risktal som enligt en i förväg fastställd algoritm tilldelas en transaktion vid tillämpningen av den schablonmetod som beskrivs i avsnitt 5. 6.säkringsmängd: en grupp riskpositioner som härrör från transaktionerna inom en enda nettningsmängd, där man endast använder saldot för dessa riskpositioner för att fast ställa exponeringsvärdet vid tillämpningen av den scha blonmetod som beskrivs i avsnitt 5. 7.marginalavtal: avtal eller avtalsbestämmelser som innebär att en motpart måste ställa säkerhet till en andra motpart när denna andra motparts exponering gentemot den första motparten överstiger en viss angiven nivå. 8.marginaltröskel: det största belopp i en exponering som får förbli utestående innan någon part har rätt att begära sä kerhet. 9.marginalriskperiod: perioden från den senaste utväxlingen av säkerheter för en nettningsmängd av transaktioner med en fallerande motpart fram till dess att transaktionerna har slutavräknats och den marknadsrisk som uppstått har säk rats på nytt. 10.effektiv löptid enligt metoden med interna modeller för en nettningsmängd med längre löptid än : kvoten mellan förväntad exponering summerad för transaktionerna i en nettningsmängd, diskonterad med den riskfria räntan, och av nettningsmängdens förväntade exponering summerad , diskonterad med den riskfria räntan. Denna effektiva löptid får justeras för att beakta omsätt ningsrisken genom att den förväntade exponeringen ersätts med den effektiva förväntade exponeringen för de fall där prognoshorisonten är mindre än . 11.produktövergripande nettning: inräkning av transaktioner ur olika produktkategorier inom samma nettningsmängd enligt de bestämmelser om produktövergripande nettning som anges i detta kapitel. 12.aktuellt marknadsvärde (CMV): med avseende på avsnitt 5 nettomarknadsvärdet av transaktionsportföljen inom en nettningsmängd, där både positiva och negativa marknads värden beaktas vid beräkningen av CMV. 13.marknadsvärdesfördelning: den prognostiserade sannolik hetsfördelningen av nettomarknadsvärdena för transaktio nerna inom en nettningsmängd (prognoshorisonten) beräknad utifrån dessa transaktioners uppnådda marknadsvärde vid prognostillfället. 14.exponeringsfördelning: den prognostiserade sannolikhets fördelning av marknadsvärdena som uppkommer om pro gnostiserade negativa nettomarknadsvärden sätts till noll. 15.riskneutral fördelning: fördelning av marknadsvärden eller exponeringar , där fördelningen beräknats med marknadsimplicita värden, exempelvis im plicit volatilitet. Europeiska unionens officiella tidning L 176/169 16.löpande fördelning: fördelning av marknadsvärden eller ex poneringar som beräknats med historiska eller uppnådda värden, exempelvis volatilitet be räknad utifrån tidigare pris eller kursförändringar. 17.aktuell exponering: det värde som är högst av noll och det marknadsvärde av en transaktion eller en transaktionsport följ inom en nettningsmängd med en motpart som skulle gå förlorat, om motparten fallerar, under antagandet att värdet av transaktionerna inte till någon del skulle kunna återvinnas vid insolvens eller likvidation. 18.toppexponering: en hög percentil av exponeringsfördel ningen innan löptiden gått ut för den mest långfristiga transaktionen i en nettnings mängd. 19.förväntad exponering (nedan kallad EE): den genomsnittliga exponeringsfördelningen , innan löptiden gått ut för den mest långfristiga transaktionen i en nettningsmängd. 20.effektiv förväntad exponering vid ett visst datum (nedan kallad effektiv EE): den maximala förväntade exponering som föreligger vid detta eller något tidigare datum. nativt kan begreppet definieras för ett visst datum som det värde som är högst av följande två: den förväntade expo neringen detta datum och den effektiva förväntade expo neringen vid ett föregående datum. 21.förväntad positiv exponering (nedan kallad EPE): det vägda medelvärdet av förväntade exponeringar , där vikterna motsvarar den andel av hela tidsperioden som en enskild förväntad exponering svarar för. Vid beräkningen av kapitalbaskrav ska instituten beräkna medelvärdet för eller, om alla avtal inom nettningsmängden löper ut inom mindre än , för tiden fram till dess att avtalet med den längsta löptiden bland avtalen i nettningsmängden har löpt ut. 22.effektiv förväntad positiv exponering (nedan kallad effektiv EPE): det vägda medelvärdet av den effektiva förväntade exponeringen för en nettningsmängd eller, om alla avtal inom nettningsmängden löper ut inom mindre än för avtalet med den längsta löptiden bland avtalen i nettningsmängden, där vikterna motsvarar den andel av hela tidsperioden som en enskild förväntad exponering svarar för. Risker relaterade till motpartsrisken 23.omsättningsrisk: beloppet med vilket den förväntade posi tiva exponeringen (EPE) undervärderas när nya transaktio ner med en motpart förväntas genomföras kontinuerligt. Den ytterligare exponeringen till följd av dessa nya trans aktioner ingår inte i beräkningen av EPE. 24.motpart: med avseende på avsnitt 7 en juridisk eller fysisk person som ingår ett nettningsavtal och har avtalsenlig rätt att göra detta. 25.avtal om produktövergripande nettning: en bilateral avtals överenskommelse mellan ett institut och en motpart med vilket det skapas en enda rättslig förpliktelse (grundad på nettning av täckta transaktioner) som täcker alla i avtalet ingående bilaterala ramavtal och transaktioner inom olika produktkategorier. Med "olika produktkategorier" avses i denna definition a)repor samt värdepappers- och råvarulån, b)marginallånetransaktioner, och c)de kontrakt som förtecknas i bilaga II. 26.betalningsben: den överenskomna betalningen i en trans aktion med OTC-derivat med linjär riskprofil, där ett finan siellt instrument ska utbytas mot betalning. Vid transaktioner där betalning ska utbytas mot betalning, ska dessa två betalningsben bestå av de överenskomna bruttobetalningarna, inbegripet transaktionens teoretiska belopp. A v s n i t t 2 M e t o d e r f ö r b e r ä k n i n g a v e x p o n e r i n g s v ä r d e Metoder för beräkning av exponeringsvärde Instituten ska fastställa exponeringsvärdet för de kontrakt som förtecknas i bilaga II på grundval av en av de metoder som anges i avsnitten 3–6 i enlighet med denna artikel. L 176/170 Europeiska unionens officiella tidning Ett institut som inte får använda behandlingen i artikel 94 får inte använda den metod som anges i avsnitt 4. Institutet får inte använda den metod som anges i avsnitt 4 för att fastställa exponeringsvärden för de kontrakt som förtecknas i punkt 3 i bilaga II. Institut får inom en koncern alltid använda en kom bination av de metoder som redovisas i avsnitten 3-6. Ett en skilt institut får inte kombinera de metoder som anges i avsnit ten 3-6 på permanent basis, men ska tillåtas att kombinera de metoder som anges i avsnitten 3 och 5 när en av metoderna används för de fall som anges i artikel 282.6 2.Om de behöriga myndigheterna har gett sitt tillstånd i enlighet med artikel 283.1 och 283.2, får ett institut tillämpa den metod med interna modeller som redovisas i avsnitt 6 för att fastställa exponeringsvärdet för a)kontrakt som förtecknas i bilaga II, b)repor, c)värdepappers- och råvarulån, d)marginallånetransaktioner, och e)transaktioner med lång avvecklingscykel. 3.När ett institut köper kreditriskskydd genom ett kreditde rivat för en exponering som inte hänförs till handelslagret eller för en motpartsriskexponering, får det beräkna sitt kapitalbas krav för den säkrade tillgången i enlighet med antingen a)artiklarna 233–236, eller b)artikel 153.3, alternativt artikel 183, om tillstånd har bevil jats i enlighet med artikel 143. Exponeringsvärdet för dessa kreditderivats motpartsrisk ska sät tas till noll, såvida inte institutet tillämpar den metod som anges i artikel 299.2 h ii. Utan hinder av punkt 3 får ett institut emellertid välja att vid beräkning av kapitalbaskraven för motpartsrisk konsekvent inkludera alla kreditderivat som inte ingår i handelslagret och som förvärvats som ett skydd mot en exponering som inte ingår i handelslagret eller mot en motpartsrisk, om kreditrisk skyddet godtas enligt denna förordning. 5.Om ett institut behandlar kreditswappar sålda av ett annat institut som kreditriskskydd tillhandahållet av detta institut och dessa är föremål för kapitalbaskrav för kreditrisk till hela det teoretiska beloppet för de underliggande tillgångarna, ska deras exponeringsvärde vara noll med avseende på motpartsrisken för de exponeringar som inte ingår i handelslagret. 6.Enligt samtliga metoder som redovisas i avsnitten 3–6 ska exponeringsvärdet för en given motpart vara lika med summan av de exponeringsvärden som beräknats för varje nettnings mängd avseende den motparten. För en viss motpart ska exponeringsvärdet för en viss nettnings mängd av sådana OTC-derivat som förtecknas i bilaga II beräk nat i enlighet med detta kapitel vara det värde som är störst av noll och differensen mellan summan av exponeringsvärdena för alla nettningsmängder avseende denna motpart och summan av säkerheternas kreditvärdighetsjusterade värden (CVA) avseende denna motpart, vilka institutet betraktar som en genomförd nedskrivning. Kreditvärdighetsjusteringarna ska beräknas utan beaktande av någon motsvarande sådan debetvärdejustering av företagets egen kreditrisk som redan har undantagits från ka pitalbasen i enlighet med artikel 33.1 c. 7.För fastställande av exponeringsbeloppet för exponeringar som härrör från transaktioner med lång avvecklingscykel, ska institut välja en av de metoder som redovisas i avsnitten 3–6, oavsett vilka metoder institutet har valt för behandling av OTC- derivat och repor, värdepappers- och råvarulån och marginallå netransaktioner. Vid beräkning av kapitalbaskravet för trans aktioner med lång avvecklingscykel får ett institut som använder den metod som redovisas i kapitel 3 tillämpa riskvikterna enligt den metod som redovisas i kapitel 2 på permanent basis, oav sett värdet av sådana positioner. 8.När det gäller metoderna i avsnitten 3 och 4, ska institutet tillämpa en enhetlig metod för att fastställa det teoretiska be loppet för olika produkttyper och säkerställa att det teoretiska belopp som ska beaktas är ett lämpligt mått på den risk som kontraktet medför. Om det i kontraktet föreskrivs en multipli cering av kassaflöden, ska institutet justera det teoretiska belop pet för att beakta multipliceringens effekter på kontraktets risk struktur. När det gäller de metoder som föreskrivs i avsnitten 3–6 ska instituten behandla transaktioner där man konstaterat specifik korrelationsrisk i enlighet med artikel 291.2, 291.4, 291.5 och 291.6beroende på vad som är lämpligt. Europeiska unionens officiella tidning L 176/171 A v s n i t t 3 M e t o d e r f ö r b e r ä k n i n g a v e x p o n e r i n g s v ä r d e 1.För att fastställa den aktuella ersättningskostnaden för alla kontrakt med positivt värde ska instituten åsätta kontrakten de aktuella marknadsvärdena. 2.För att fastställa den möjliga framtida kreditexponeringen ska instituten antingen multiplicera de teoretiska beloppen eller de underliggande värdena med procentsatserna i tabell 1 i en lighet med följande principer: a)Kontrakt som inte ingår i någon av de fem kategorier som anges i tabell 1 ska behandlas som kontrakt avseende andra råvaror än ädelmetaller. (utom guld) Exponeringsvärdet är summan av den aktuella ersättnings kostnaden och den möjliga framtida kreditexponeringen. A v s n i t t 4 U r s p r u n g l i g å t a g a n d e m e t o d b)För kontrakt där kapitalbeloppet utväxlas , ska procentsatserna multipliceras med det antal betalningar som återstår i enlighet med kontraktet.