prop · H10386 · 2014-02-14 00:00:00 — Genom tilläggsdirektiv (Dir. 1998:90) fick kom- mittén i uppdrag att lägga fram ett förslag som innebär att samtliga aktie- ägare i alla bolag utom avstämningsbolag skall finnas antecknade i ett centralt register. Förslaget skall vara fullständigt och behandla bl.a. – vilken betydelse registreringen bör ges i olika avseenden, vilka sakrättsliga verkningar registreringen skall ha, vilket eller vilka organ som skall ha hand om registreringen, vad registret skall omfatta, om det finns skäl för att registrets uppgifter om aktieägare till någon del skall vara hemliga, hur förfarandet skall gå till i samband med registrering, vilka integritetsfrågor som inrättandet av ett aktieägarregister ger upphov till, skadestånd vid felaktig registrering, behovet av en övergångsreglering, om särskilda regler behövs när ett bolag inför avstämningsförbehåll eller avskaffar det samt kostnaderna för att införa registret och finansieringen av det. Kommittén har alltså inte haft i uppdrag att pröva om det är lämpligt att införa ett centralt register som omfattar samtliga aktieägare i alla bolag som inte tillämpar lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument. Kommittén har valt att utforma huvudbetänkandet på grundval av den ordning beträffande aktiebok och aktiebrev som kommittén föreslog i betänkandet Aktiebolagets kapital (SOU 1997:22) och i denna bilaga till betänkandet lägga fram det fullständiga förslag till aktieägarregister som skall avges enligt tilläggsdirektiv. Det innebär att lagtexten i huvudbetänkandet hålls ren från alla de konsekvensändringar i övriga kapitel som blir följden av förslaget i bilagan att utmönstra kapitlet om aktiebrev och skriva om kapitlet om aktieboken i grunden. Kommittén har emellertid kommit att bli osäker på huruvida det traditionella pappersbaserade systemet motsvarar moderna krav eller om tiden är mogen att överge aktiebreven och övergå till ett kontobaserat system som liknar det som gäller för avstämningsbolagen. Denna osäkerhet har uppstått i samband med att kommittén studerat möjligheterna att införa ett centralt register över aktieägarna i samtliga bolag som inte är avstämningsbolag. I sitt arbete med dessa registerfrågor har kommittén nämligen kommit till uppfattningen att ett sådant register inte kan bli tillförlitligt med mindre aktieägarna själva i sitt eget intresse önskar registrera sina aktie- innehav. Ett sådant intresse får de om rätten till utdelning och andra ekonomiska rättigheter i bolaget liksom rätten att delta i bolagets förvaltning tillkommer endast den som finns införd som aktieägare i registret och införing i registret dessutom är det enda som ger en aktieförvärvare sakrättsligt skydd mot dubbelöverlåtelse och mot att 2013/14:86 aktierna tas i anspråk för betalning av överlåtarens skulder. Kommittén Bilaga 17 menar därför att om ett sådant register skall införas så måste man avskaffa aktiebreven, aktiekupongerna och övriga aktie- bolagsrättsliga dokument i de bolag som omfattas av registret. Om ett centralt aktieägarregister inrättas menar kommittén att det måste träda i funktion som är gemensam för alla bolag som omfattas av detta. Av hänsyn till aktieomsättningens krav kan det inte komma i fråga att upprätta registret successivt så att vissa bolag, beroende på slutsiffran i organisationsnumret eller någon annan princip, omfattas av de nya bestämmelserna medan övriga bolag som inte hanterar sina aktier enligt lagen om kontoföring av finansiella instrument fortfarande skall administrera aktiebrev och följa de gamla bestäm- melserna. Kommittén föreslår därför att alla bolag som skall omfattas av registret skall vidta förberedelser så att de i nära anslutning till att de nya bestämmelserna skall träda i kraft kan leverera de uppgifter som skall ingå i registret till registerföraren i en sådan form att de kan läggas in direkt i det centrala registret. Kommittén föreslår i enlighet härmed att alla bolag utom fåmansbolagen skall åläggas att föra aktieboken med hjälp av automatisk data- behandling. För att tvinga aktieägarna att anmäla sig för registrering i den av bolaget förda aktieboken föreslår kommittén att aktiebreven och aktiekupongerna avskaffas i de ifrågavarande bolagen. Kvar blir endast vissa emissions- och tecknings- bevis som kommittén anser måste behållas tills vidare för att ge bolagen möjligheter att hantera teckningsrätter m.m. vid emissioner som sker med avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt. Av det anförda framgår att kommitténs förslag till övergångslösning innehåller alla bestämmelser som behövs i ett system utan aktiebrev och aktiekuponger. Det innebär att om det under remissbehandlingen skulle framkomma invändningar mot förslaget om ett centralt aktieägarregister men remissinstanserna tillstyrker tanken på ett papperslöst system, det är möjligt att lägga fram den föreslagna övergångslösningen som en perma- nent lösning på hur aktier skall hanteras i ett system utan aktiebrev och aktiekuponger av bolag som inte omfattas av lagen om kontoföring av finansiella instrument. På grund härav och då det för läsarna blir mera tydligt att kommitténs förslag är avsett att genomföras i två steg lägger kommittén i denna bilaga fram två författningsförslag. Det första avser avskaffande av aktiebreven och aktiekupongerna med bolaget som ansvarigt för aktie- boken. Det andra förslaget är avsett för det fall det centrala aktie- ägarregistret genomförs och innebär att aktieboken avskaffas och aktier- na och alla andra aktiebolagsrättsliga dokument hanteras i ett helt papperslöst system i huvudsaklig överensstämmelse med de nuvarande reglerna i lagen om kontoföring av finansiella instrument. Nedan ges en översiktlig beskrivning av de två stegen av reformen i punktform. Steg 1 (aktiebrevsreformen) Steg 2 (kontoreformen) Vad händer med de aktiebolagsrättsliga värdepapperen? –och utdelnings- kupongerna avskaffas även för de nuvarande kupongbolagen. –Anteckningarna i bolagens aktieböcker skall i stället vara rätts- grundande och ersätta pappers- dokumentens funktioner. –Det innebär att det sakrättsliga skyddet liksom reglerna om god- trosförvärv för de nuvarande kupongbolagen knyts till inför- ingen i aktieboken. –De ekonomiska rättigheterna i bolaget kan inte längre utövas mot uppvisande av aktuellt värde- papper utan dessa rättigheter får i stället utövas av dem som är införda som aktieägare i aktie- boken för beslutet. –avskaffas för alla aktiebolag. ersätts för de nuvarande kupongbolagens del av ett avstämningsregister i vilket bl.a. aktieägarna registreras. För avstämningsbolagen finns redan avstämningsregister. –Bolagens avstämningsregister skall ta över de funktioner som pappersdokument och aktiebok fyller. –Det sakrättsliga skyddet liksom reglerna om godtrosförvärv kommer i det nya systemet att bli gemen- samma för samtliga aktiebolag. En anteckning om innehavet i avstämningsregistret är avgörande. Förslaget innebär inte någon förändring för avstämningsbola- gen. –Såväl förvaltningsrättigheterna i bolaget som de ekonomiska rättig- heterna kan utövas av den som är antecknad som ägare i avstämn- ingsregistret. För avstämnings- bolagen innebär det en förändring i förhållande till vad som gäller . Vilka benämningar används för olika bolag? – Benämningen kupongbolag har avskaffas i och med att aktie- redan avskaffats genom steg 1. Eftersom alla bolag i princip skall ande kupongbolagen benämns i tillämpa samma regler tas nu ytter- stället övriga bolag eller bolag ligare ett steg. som inte är avstämningsbolag. att även begreppen avstämnings- bolag och övriga bolag tas bort. några fall behövs emellertid skilda bestämmelser för större respektive mindre bolag. Kommitténs förslag innebär att skiljelinjen, när olika bestämmelser behövs, går mellan publika och privata bolag. 2013/14:86 Vad innehåller aktieböckerna/avstämningsregistren? ande bolag som inte är avstämn- ingsbolag att innehålla mycket fler uppgifter som finns kommer böckerna att innehålla uppgift dels om aktie är pantsatt tillsammans med uppgift om panthavare, dels om aktie förvaltas av annan än aktie- ägaren och dels om avkast- ningen av aktie tillkommer annan än aktieägaren. Uppgifterna mot- svarar de som för avstämn- ingsbolagen finns i avstämn- ingsregistret. –För avstämningsbolagen komm- er aktieböckerna att innehålla samma uppgifter som . –I bolag som inte är avstämn- ingsbolag skall aktieboken som huvudregel föras med hjälp av dator. Har bolaget tio eller färre aktieägare får aktieboken alltjämt föras manuellt. Vem utför registreringarna av aktieägare m.fl.? – har precis som ansvaret för att aktieboken förs på ett korrekt sätt. –Bolagen skall träffa avtal med en s.k. central värdepappersförvarare som för ett register över bolagets aktieägare m.m. För de bolag som inte träffar något sådant avtal för PRV registret. –PRV skall agera som central värdepappersförvarare utan krav på auktorisation från Finansinspek- tionen. PRV:s verksamhet som värdepappersförvarare skall i övrigt följa de regler som finns i kontoföringslagen. –Bolagen skall leverera in samtliga ingångsuppgifter till värdepappersförvararen och därefter anmäla sådana register- förändringar som bolaget självt beslutar om. I fråga om andra uppgifter såsom ägarförändringar skall kontoinnehavaren anmäla förändringarna till förvararen. Skall aktieböckerna/registren vara offentliga? – i bolag som inte är avstämningsbolag kommer att vara offentliga. Eftersom böckerna kommer att innehålla många fler uppgifter än tidigare kan sägas att offentligheten i praktiken utökas. De enda uppgifter som inte är offentliga är uppgifter om vem som har rätt till avkastningen av aktierna i de fall aktieägaren inte har denna rätt. – Avstämningsregistren föreslås bli offentliga för privata aktiebolag med undantag för uppgifter om vem som har rätt till avkastningen av aktierna i de fall aktieägaren inte har denna rätt. I publika bolag föreslås att de uppgifter som är offentliga i aktieboken blir offentliga i avstämningsregistret medan övriga uppgifter är hemliga. Vad händer vid felaktiga registreringar? –För att undvika att uppgifterna i aktieboken manipuleras eller på annat sätt blir felaktiga införs en skyldighet för bolagen att vid varje ändring i aktieboken underrätta den som berörs. Detsamma gäller när en anteckning tas bort. –I samma syfte utökas revisors- kontrollen till att omfatta även om aktieboken finns i behåll och att den förs på ett korrekt sätt. –Skulle någon trots dessa åtgärder drabbas av rättsförluster till följd av felaktiga anteckningar i aktie- boken får den drabbade vända sig mot styrelsen med skadestånds- anspråk. –I kontoföringslagen finns bestämmelser om när en anteck- ning får rättas och när en registre- ringsåtgärd får hävas. Dessa bestämmelser kommer att omfatta samtliga bolag. –I den lagen finns också bestäm- melser om skadestånd för värde- pappersförvarare och kontoförande institut. Även dessa regler kommer att tillämpas av alla bolag. får man företräda aktierna? –För avstämningsbolag gäller att man måste vara antecknad i aktie- boken ett visst antal dagar före en stämma för att få delta i och rösta på stämman. För övriga bolag räcker det med att man finns antecknad som aktieägare på stämmodagen. –De ekonomiska rättigheterna får utövas i avstämningsbolag av den som är antecknad som aktieägare på avstämningsdagen och i övriga bolag på beslutsdagen. har bolaget inte någon omedelbar tillgång till det. Bolaget kan därför inte utan vidare upprätta någon röstlängd inför en stämma. Kommittén föreslår därför att alla bolag skall tillämpa samma princip med avstämningsdagar som gäller för avstämningsbolagen. Avstämn- ingsdag skall alltså fastställas inför bolagsstämma samt bl.a. vid beslut om vinstutdelning, tillskotts- emission med företrädesrätt för gamla aktieägare, fondemission och vid minskning av aktie- av den som på avstämningsdagen är antecknad som aktieägare. Kommer alla bestämmelser att vara gemensamma? – Olika regler kommer att gälla för avstämningsbolag och bolag som inte är avstämningsbolag. –Alla bolag skall tillämpa lagen om kontoföring av finansiella instrument och även i övrigt kommer bolagen att i huvudsak tillämpa samma regelverk. –I några avseenden tillämpas olika regler för publika respektive privata bolag. Det viktigaste undantaget är att förvaltarregi- strering endast tillåts i publika bolag. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2001:1) Efter remiss har yttranden över betänkandet Aktieägarregister (SOU 2001:1) inkommit från Justitiekanslern, , , , Kammarrätten i , Länsrätten i , Riksåklagaren, , Rikspolis- styrelsen, , Datainspektionen, Statskontoret, , , Föreningen (numera ), , Ekonomistyrnings- verket, (numera ), (numera ), i , , , i , i , , , Verket för näringslivsutveckling () (numera ), , (numera Bolags- verket), Invest in , vid , vid , och (numera Kommuner och Landsting), , , kommun, , kommun, kommun, (numera ), , , , , Föreningen (numera FAR), , , , (numera ), (), i (LO), akademikers centralorganisation (), för regelgranskning (numera , NNR), , , , , , (numera Svensk Inkasso), (numera ), , (numera Rekonstruktör- och konkursförvaltarkollegiet [Rekon] i ), , Starev, Stiftelsen , (numera ) samt Ägarfrämjandet. , , , , kommun, Örkeljunga kommun, industri- förbund, , Finans- analytikers Förening, Föreningen i och har beretts tillfälle att yttra sig men har avstått från att göra det. Sammanfattning av betänkandet Avskaffandet av revisionsplikten för små företag (SOU 2008:32) i nu aktuell del har alla aktiebolag skyldighet att ha en kvalificerad revis- or. Utredningen föreslår att bara av aktiebolag- en ska ha revisionsplikt. Detta innebär i stort sett en återgång till den ordning som gällde . är revisorn skyldig att granska styrelsens och verkställande direktörens förvaltning. Utredningen föreslår att förvaltnings- revisionen avskaffas. är revisorn skyldig att granska hur revisionsklienten full- gjort sin skyldighet att betala skatt och om det förekommit brott i revisionsklientens verksamhet. I förekommande fall ska revis- orn anmärka på eller anmäla missförhållanden. Utredningen föreslår att dessa bestämmelser upphävs. väljs en revisor för en period av . Utredningen före- slår att mandattiden kortas till . måste det finnas bestämmelser om revision i bolagsordn- ingen. Utredningen föreslår att revisorn ska kunna väljas av bolagsstämma utan stöd i bolagsordningen och att de gamla bolagsordningsbestämmelserna om revision ska upphöra att gälla utan att bolagsstämman behöver fatta beslut om detta. Utredningen föreslår att de nya bestämmelserna ska träda i kraft och tillämpas första gången för det räkenskapsår som börjar närmast efter . Utredningens förslag beräknas leda till att företagens kostnader för revision minskar med . _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Till skillnad från EG-rättens definition av lagstadgad revision omfattar en svensk lagstadgad revision inte bara räkenskapsrevision utan även för- valtningsrevision. Utredningen ser svårigheter med en ordning som innebär att företag, som undantas från revisionsplikt men som önskar exempelvis räken- skapsrevision, inte skulle kunna slippa förvaltningsrevisionen. Det finns en risk att företag, som undantas från revisionsplikt men anser sig behöva granskning av räkenskaperna, avstår från att välja en kvalificerad revisor för uppdraget därför att det blir för dyrt om förvaltningsrevisionen ska vara med. Utredningen föreslår därför att förvaltningsrevisionen avskaff- as. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Betänkandets (SOU 2008:32) lagförslag i nu aktuell del Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 3 § aktiebolagslagen (2005:551) ska ha följande lydelse. Revisorn skall granska bolagets årsredovisning och bokföring samt styrelsens och den verkställande direktörens förvaltning. Gransk- ningen skall vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. Om bolaget är moderbolag, skall revisorn även granska koncern- redovisningen, om en sådan har upprättats, samt koncernföretagens inbördes förhållanden. Revisorn ska granska bolagets årsredovisning och bokföring. Granskningen ska vara så ingåen- de och omfattande som god revi- sionssed kräver. Om bolaget är moderbolag, ska revisorn även granska koncern- redovisningen, om en sådan har upprättats, samt koncernföretagens inbördes förhållanden. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2008:32) Efter remiss har yttranden över betänkandet Avskaffande av revisions- plikten för små företag (SOU 2008:32) inkommit från ombudsmän, riksbank, , Kammar- rätten i , , , Domstols- verket, , , Finansinspek- tionen, , Justitiekanslern, , , , , , i , , , , , Statistiska central- byrån, Statskontoret, , Utredningen om ett samordnat insolvensförfarande (Ju 2007:05), Utredningen om ett enklare aktiebolag (Ju 2007:15), Verket för näringslivsutveckling, (numera Tillväxt- verket), , vid , vid , , FAR SRS (numera FAR), , , (numera ), Föreningen Stiftelser i Samverkan SIS, FöretagarFörbundet, Företagarna, för svensk bolagsstyrning, , . , , , , , , , , , , Kommunala Yrkesrevisorer, samt . Yttranden har även inkommit års insättningsgarantiutredning (Fi 2007:04), , , Stiftelsen , , , och . , Delegationen för utländska investeringar i Sve- rige (), exportråd, Utredningen om sambandet mellan redo- visning och beskattning (Fi 2004:19), Utredningen om enklare redovis- ning (Ju 2007:07), vid , , Institutionella ägares för- ening för regleringsfrågor på aktiemarknaden, Internrevisorernas fören- ing, , i , , Näringslivets skattedelegation, Rådet för finansiell rapportering, Sjunde AP-fonden, Stiftelsen Industrifonden, och Samhälle SNS, Svenska Kreditförening- en, , Akademikers Centralorgan- isation , allmänna hypoteksbank, Finans- analytikers Förening , , samt har beretts tillfälle att yttra sig men har avstått från att göra det. Sammanfattning av betänkandet Tillstånd och medling (SOU 2013:4) i nu aktuella delar På associationsrättens område finns bestämmelser om dispens från en rad olika krav i lagstiftningen. Dispensfrågan prövas av . Verkets beslut överklagas till regeringen. Utredningen föreslår att överprövningen av dispensärendena flyttas från regeringen till allmän förvaltningsdomstol. Flera av de aktuella kraven gäller att vissa funktionärer i bl.a. aktie- bolag och ekonomiska föreningar ska vara bosatta inom EES. De materiella kriterierna för dispens framgår dock inte av lagstiftningen. Utredningen föreslår att dispens från kraven på bosättning inom EES får ges om det finns särskilda skäl för det. Särskilda skäl för dispens kan enligt förslaget vara att sökanden har gjort sannolikt att den aktuella funktionen kommer att skötas tillfredsställande trots att bosättningskravet inte är uppfyllt. Särskilda skäl för dispens kan också vara att det finns möjlighet att verkställa privaträttsliga domar och beslut mot befattnings- havaren. Utredningen föreslår att de nya bestämmelserna träder i kraft . beslut i dispensärenden som har meddelats före ikraftträdandet ska enligt förslaget överklagas till regeringen enligt äldre bestämmelser. Betänkandets (SOU 2013:4) lagförslag i nu aktuella delar Förslag till lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag Härigenom föreskrivs att 2 kap. 37 § lagen (1980:1102) om handels- bolag och enkla bolag ska ha följande lydelse. Är det sannolikt att likvidatio- nen oskäligt uppehålls eller annars utförs på ett sådant sätt att en bolagsmans rätt därigenom även- tyras, får domstol på ansökan av bolagsmannen förordna att likvi- dationen skall verkställas av en eller flera likvidatorer som utses av domstolen. Ansökan skall göras hos rätten i den ort där bolaget har sitt hem- vist. Ansökningen skall innehålla uppgift om samtliga bolagsmäns namn och adress. De bolagsmän som inte har deltagit i ansökningen skall delges denna på det sätt som är föreskrivet om stämning i tvistemål. De skall beredas tillfälle att yttra sig över ansökningen. Bolagsman får utses till likvidator. Likvidator får inte vara under- årig eller i konkurs eller ha förvalt- are enligt 11 kap. 7 § föräldra- balken. Minst halva antalet likvi- datorer som inte är bolagsmän skall vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer för ett särskilt fall tillåter något annat. Om bolaget inte har någon här i Är det sannolikt att likvidatio- nen oskäligt uppehålls eller annars utförs på ett sådant sätt att en bolagsmans rätt därigenom även- tyras, får domstol på ansökan av bolagsmannen förordna att likvi- dationen ska verkställas av en eller flera likvidatorer som utses av domstolen. Ansökan ska göras hos rätten i den ort där bolaget har sitt hem- vist. Ansökningen ska innehålla uppgift om samtliga bolagsmäns namn och adress. De bolagsmän som inte har deltagit i ansökningen ska delges denna på det sätt som är föreskrivet om stämning i tviste- mål. De ska få tillfälle att yttra sig över ansökningen. Likvidator får inte vara under- årig eller i konkurs eller ha för- valtare enligt 11 kap. 7 § föräldra- balken. Minst halva antalet likvi- datorer som inte är bolagsmän ska vara bosatta inom Europeiska eko- nomiska samarbetsområdet, om inte för ett särskilt fall tillåter något annat. Tillstånd får ges, om det finns särskilda skäl. Om bolaget inte har någon här i 1 Senaste lydelse 1994:1931. landet bosatt likvidator, skall likvi- datorerna bemyndiga en i bosatt person att på bolagets väg- nar ta emot delgivning. Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Myndighets beslut enligt fjärde stycket andra meningen överkla- gas hos regeringen. landet bosatt likvidator, ska likvi- datorerna bemyndiga en i bosatt person att på bolagets väg- nar ta emot delgivning. Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . beslut enligt fjär- de stycket andra meningen över- klagas hos allmän förvaltnings- domstol från beslutets dag. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kam- marrätten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Myndighets beslut i tillståndsärenden enligt 2 kap. 37 § som har meddelats före ikraftträdandet överklagas till regeringen enligt äldre bestämmelser. Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar Härigenom föreskrivs att 6 kap. 4, 6 kap. 11, 8 kap. 3 och 15 kap. 6 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar ska ha följande lydelse. minst halva antalet styrelseleda- minst halva antalet styrelseleda- möter ska vara bosatta inom Euro- möter ska vara bosatta inom Euro- området, om inte regeringen eller rådet, om inte i sär- skilda fall tillåter annat. bestämmer i särskilda fall tillåter får ges, om det finns särskilda Den som är underårig eller i Den som är underårig eller i konkurs eller har förvaltare enligt konkurs eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § kan inte 11 kap. 7 § kan inte vara styrelseledamot eller verk- vara styrelseledamot eller verk- gäller den som är underkastad gäller den som har näringsförbud näringsförbud följer av 6 § lagen följer av 6 § lagen (1986:436) om (1986:436) om näringsförbud. Styrelseledamöterna ska vara medlemmar i föreningen, om inte stad- garna i särskilt angivna fall tillåter annat. Den som enligt lag är ställ- företrädare för en medlem eller, om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna får dock vara styrelseledamot utan att vara medlem i föreningen, även om stadgarna saknar föreskrift om det. Bestämmelserna i andra stycket gäller inte arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda eller lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner. En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. Styrelsen företräder föreningen och tecknar dess firma. Styrelsen kan bemyndiga en sty-