prop · H103252 · 2014-09-16 00:00:00 — är osäker för identiering av deltidsarbetslösa. Exempelvis åternns där deltidsarbetande inom jobb- och utvecklingsgarantin, vilket gör att de inte klassiceras som deltidsarbetslösa. I IAF:s register nns uppgifter om antalet uttagna deltidsdagar . Arbetssökande kategoriseras i analysen som deltidsarbetslösa om de har erhållit deltidsersättning minst . Därefter kategoriseras de deltidsarbetslösa i grupperna kort respektive lång deltid, baserat på hur många dagar de arbetar deltid per vecka.46 Information om arbetslöshetstider och orsakerna till att individen är inskriven vid Arbetsförmedlingen (så kallade avaktualiseringsorsaker) är hämtade från Arbetsförmedlingens databas . Här nns även viss individkaraktäristika.47 Information om individernas kön, utbildningsnivå och ursprungsland har hämtats från SCBs LISA-databas. I nns även information om individernas inkomster. I de esta utvärderingar av svensk arbetsmarknadspolitik används Arbetsförmedlingens avaktualiseringsorsaker för att deniera vad som kan benämnas som ett önskvärt utfall, det vill säga övergång till sysselsättning. Det har dock visat sig att den information som nns i detta register är långt ifrån entydig för gruppen deltidsarbetslösa. Oavsett om de inskrivna arbetssökande lämnar Arbetsförmedlingen för en deltids- eller heltidsanställning hos den tidigare arbetsgivaren får de samma avaktualiseringsorsak (AVORS 3). Samma problem gäller även för avaktualiseringsorsaken tillsvidareanställning (AVORS1). Om en inskriven arbetssökande får en ny deltidsanställning hos 46De deltidsarbetslösa är grupperade i två grupper, de som arbetar 1–2,eller 2,5–4,, det vill säga kort respektive lång deltid. 47Här nns uppgifter om arbetshandikapp samt detaljerad information om ursprungsland. en annan arbetsgivare kommer denna person få avaktualiseringsorsak 1, tillsvidareanställning. Detta oavsett om anställningen är på hel- eller deltid. Det nns därför ingen entydig information om huruvida en individ går till hel- eller deltidssysselsättning. För att så långt som möjligt försöka särskilja dem som lämnar för en heltid från dem som lämnar för en fortsatt deltid har använt Arbetsförmedlingens uppgifter och kombinerat dessa med inkomstuppgifter. Det innebär att om en person blivit avaktualiserad från Arbetsförmedlingen, men inte uppvisar någon inkomstökning, har denna individ klassats som fortsatt deltidsarbetande i vår undersökning. Ytterligare en osäkerhet i data är individer som lämnar Arbetsförmedlingen av okänd orsak. Bland dessa kan det nnas arbetssökande som har fått arbete eller utbildning. kunnat identieras via inkomstuppgifterna och därefter har klassicering gjorts. Vi jämför förändringen i övergång till arbete för deltidsarbetslösa med helt arbetslösa. Detta låter sig göras eftersom deltidsreformen endast påverkat de förra. Vi gör även motsvarande jämförelser i övergång till heltidsarbetslöshet för heltidssysselsatta och deltidsarbetslösa inom yrkesområdena vård samt hotell och restaurang där deltidsarbetslöshet är relativt vanligt förekommande. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Di erence in di erence (DiD) är en traditionell design för att studera e ekter. Metoden kan schematiskt illustreras genom följande tabell: Tabell 1 Jämförelsealternativ och mellan grupper Utgångspunkten för modellen är att det nns två grupper, i detta fall, deltidsarbetslösa och en kontrollgrupp (ej deltidsarbetslösa). För att mäta e ekter måste hänsyn tas till att det både kan nnas skillnader och mellan grupper. Om bara en jämförelse hade gjorts för de deltidsarbetslösa avseende före och efter förändringen i regelverket hade övrig utveckling i samhället, exempelvis konjunktur, med säkerhet påverkat utfallet. Denna jämförelse betecknas A–B. Poängen med DiD är att samma jämförelse även kan göras för kontrollgruppen, vilken illustreras av C–D. Denna jämförelse lider av samma brist som den för deltidsarbetslösa, det vill säga att faktorer i det omgivande samhället påverkar resultaten. Genom att ta skillnaderna mellan de två framräknade di erenserna jämförs förändringen för två grupper som har varit med om samma samhällsutveckling, men där den ena, i detta fall deltidsarbetslösa, dessutom varit med om en reformering av antalet ersättningsdagar. Skillnaden (A–B) – (C–D) ger därför en jämförelse där hänsyn tagits till andra faktorer som kan ha påverka. Exempelvis har båda grupperna varit utsatta för samma konjunktursvängningar. En svaghet som diskuterats med designen är att en grupp kan ha varit mer drabbad än den andra; analyserna ska därför tolkas under antagandet att övriga förändringar i samhället inte påverkat de deltidsarbetande respektive de kontrollgrupper som används (i detta fall helt arbetslösa respektive ej deltidsarbetslösa) på olika sätt. I analyserna där jämförelser görs mellan gruppen deltidsarbetslösa och gruppen helt arbetslösa används variationen mellan helt arbetslösa och deltidsarbetslösa för att identiera sysselsättningse ekten. Här används tre möjliga utfall. Ett första utfall är att den arbetssökande lämnar Arbetsförmedlingen och att avaktualiseringskod samt inkomstuppgifter pekar på att den arbetssökande erhållit heltidssysselsättning.48 Ett andra utfall är att den arbetssökande lämnar av annan känd eller okänd orsak men där inkomstuppgifterna inte tyder på att den arbetslösa har gått över till heltidssysselsättning eller studier.49 En delmängd av dessa individer antas vara individer som helt enkelt inte längre önskar en utökad arbetstid. Det sista utfallet innebär att den arbetssökande kvarstår hos Arbetsförmedlingen. Eftersom analysen har tre olika utfall används en modell för era val, en så 48Avaktualiseringsorsak 1,2,3 samt 4 i Arbetsförmedlingens statistik 49Exempel på annan känd orsak är att den arbetssökande är ute på en lång resa, önskar vara ledig, är långtidssjukskriven, uppbär föräldrapenning, har yttat utomlands eller inte längre önskar vara anmäld på Arbetsförmedlingen. kallad multinomial50 valmodell. I analyserna där gruppen deltidsarbetslösa jämförs med en grupp av heltidssysselsatta utgörs utfallet endast av övergång till heltidsarbetslöshet. För dessa analyser används en så kallad probitmodell.51 Utöver de ovan nämnda metoderna skattas även löneekvationer för gruppen deltidsarbetslösa52. Där analyseras utvecklingen av inkomster53 för hela perioden för att se om inkomsterna förändras för gruppen deltidsarbetslösa. Syftet med dessa analyser är att undersöka om reformen medfört en ökad sysselsättningsgrad. Om sysselsättningsgraden har ökat så borde inkomsterna stiga för deltidsarbetslösa efter förändringen. I tabell 2 nedan redovisas beskrivande statistik för gruppen arbetslösa med ersättning, uppdelat på övriga arbetslösa och deltidsarbetslösa. Deltidsarbetslösa är grupperade efter hur många deltidsdagar de har tagit ut . Antalet deltidsdagar är denierade utifrån det vanligast förekommande54 antalet dagar för den arbetssökande. Den största skillnaden mellan grupperna kan relateras till könstillhörighet, där kvinnor är starkt överrepresenterade bland deltidsarbetslösa och särskilt bland dem som arbetar långa deltider. Vidare framgår att utbildningsnivån är något högre och att det nns er småbarnsföräldrar55 bland deltidsarbetslösa i jämförelse med övriga arbetslösa. 50Se exempelvis Maddala (1983). 51Se exempelvis Maddala (1983). 52Vi har begränsat åldrarna till deltidsarbetslösa 16–. 53Inkomsterna utgörs av förvärvsinkomster samt a-kassa. 54Vi har även använt det genomsnittliga antalet dagar för individen för gruppering av deltidsarbetslösa. Resultaten är oberoende av vilken metod av gruppering av deltidsarbetslösa som används. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Tabell 2 Arbetssökande hos Arbetsförmedlingen med ersättning uppdelat på deltidsarbetslösa och övriga arbetslösa. Notera: Då data beskriver händelser kan en arbetssökande förekomma era gånger då denna kan röra sig mellan arbetslöshet och arbete . Tabell 3 beskriver övergången till sysselsättning samt de som lämnar av annan känd eller okänd orsak för grupperna deltidsarbetslösa respektive övriga arbetslösa före och efter reformen. I tabellen framgår att det sker en ökning i övergången till sysselsättning för gruppen som arbetar lång deltid medan övergången minskar för övriga grupper. Dock är minskningen störst för helt arbetslösa. Tabell 3 Övergång till sysselsättning respektive lämnat Arbetsförmedlingen av annan känd eller okänd orsak, före och efter reformen. Annan känd eller okänd orsak Annan känd eller okänd orsak Notera: Då data beskriver händelser kan en arbetssökande förekomma era gånger då denna kan röra sig mellan arbetslöshet och arbete . Analyserna av övergång till heltidsarbetslöshet görs för en delmängd av de deltidsarbetslösa. Urvalet är gjort så att det representerar yrkesområden där deltidsarbete är vanligt förekommande, såsom vård samt hotell och restaurang.56 Ett urval inom samma yrkesområden dras ur jämförelsegruppen av förvärvsarbetande som inte är arbetssökande. För att erhålla två grupper som är så lika varandra som möjligt har även en matchningsansats använts.57 Matchningsansatsen innebär att det för varje deltidsarbetslös identieras en tvilling, bland den förvärvsarbetande befolkningen utifrån ett antal bakgrundsvariabler. I tabell 4 redovisas den deskriptiva statistiken för den konstruerade jämförelsegruppen respektive gruppen deltidsarbetslösa. Tabell 4 Deltidsarbetslösa med ersättning jämfört med förvärvsarbetande inom vård samt hotell- och restaurangområdet, matchat urval. Från tabellen ovan framgår att skillnaderna är betydligt mindre vad gäller andel kvinnor jämfört med det tidigare urvalet bland de arbetslösa. Detta beror främst på att urvalet har gjorts i de yrkesområden där deltidsarbete är vanligt förekommande och där kvinnor är överrepresenterade. 56Urvalet är ett 60-procentigturval bland ssyk96-koderna: 513, 522, 912 och 913. 57Matchning görs utifrån bakgrundsvariablerna ålder, kön, utbildning, utländskbakgrund och geogrask hemvist. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Nedan redovisas resultaten från de analyser av registerdata som gjorts under granskningen. Dels görs jämförelser mellan deltidsarbetslösa och helt arbetslösa, dels görs jämförelser mellan deltidsarbetslösa och förvärvsarbetande som inte är arbetssökande. Vid jämförelserna mellan deltidsarbetslösa och helt arbetslösa analyseras reformens e ekter på övergång till sysselsättning, eller om de lämnar Arbetsförmedlingen av annan känd eller okänd orsak. Medan det är övergång till arbetslöshet som analyseras då jämförelser görs mellan deltidsarbetslösa och förvärvsarbetande. Övriga arbetslösa i jämförelse med deltidsarbetslösa. Den multinomiala modell som används rapporterar dels koecienter dels oddskvoter. I tabell 5 är koecienten för övergång till arbete positiv. Detta ska tolkas som att deltidsarbetslösa i större utsträckning tenderar att lämna Arbetsförmedlingen för sysselsättning jämfört med övriga arbetslösa. Detsamma gäller dem som lämnar arbetsförmedlingen för annan känd eller okänd orsak där deltidsarbetslösa lämnar Arbetsförmedlingen i större utsträckning än de övriga arbetslösa. Gruppen okänd orsak innehåller troligtvis även individer som fortsätter att arbeta deltid men då utan arbetslöshetsersättning. Tabell 5 Resultat multinomial regressionsanalys, log oddskvoter samt oddskvoter för deltidsarbetslösa att lämna Arbetsförmedlingen jämfört med helt arbetslösa. Standardfel inom parentes. Byter nuvarande status hos ekoe cient = odds kvot 0,246*** (0,005) annan känd eller okänd orsak 0,428*** (0,008) Notera: Jämförelsekategorin vad gäller utfall är att kvarstå hos Arbetsförmedlingen. Jämförelsegruppen är helt arbetslösa med ersättning som inte har tagit ut deltidsersättning. En individ kan förekomma era gånger. *** Signikant på 1-procentsnivån. Resultatet visar (oddskvoten, se faktaruta nedan) att sannolikheten att övergå till arbete är nästan 1,3 gånger större för deltidsarbetslösa jämfört med övriga arbetslösa. Det är viktigt att notera att detta är en relativ e ekt. Det vill säga e ekten kan vara negativ för båda grupperna, men om utvecklingen är mindre negativ för deltidsarbetslösa renderar det en positiv e ekt av reformen. För att belysa resultatet ytterligare har vi använt oss av de av modellen predikterade Även om e ekten är positiv så innebär inte det att den är positiv i absoluta termer. Resultaten visar att sannolikheten att lämna för ett arbete ökar för deltidsarbetslösa medan motsvarande minskar för jämförelsegruppen övriga arbetslösa. Det ska dock framhållas i sammanhanget, vilket även indikeras i tabell 3, att de esta inom båda grupperna kvarstår som arbetslösa. Den predikterade sannolikheten att kvarstå hos Arbetsförmedlingen för de deltidsarbetslösa minskar från innan reformen till efter. Motsvarande för övriga arbetslösa är innan och efter förändringen. Oddset beskriver kvoten mellan sannolikheten för det studerade utfallet (ex. övergång till arbete), dividerat med sannolikheten att det inte ska inträa. Således innebär en oddskvot på 1 att det är lika stor sannolikhet att händelsen ska inträa som att det inte ska inträa. Exempel: Om sannolikheten att en deltidsarbetslös ska gå till arbete är 0,65 så innebär det att sannolikheten att individen inte ska gå till arbete är 1- 0,65 = 0,35. Detta innebär att oddset är 0,65/0,35 = 1,86. Här är oddskvoten relationen (lyckat utfall bland deltidsarbetslösa/ej lyckat utfall bland deltidsarbetslösa) varför oddskvoten blir: (lyckat utfall bland deltidsarbetslösa/ ej lyckat utfall bland deltidsarbetslösa)/( lyckat utfall bland övriga arbetslösa/ej lyckat utfall bland övriga arbetslösa) Detta resultat stöds även av genomförda intervjuer med såväl representanter från arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer som handläggare på Arbetsförmedlingen vilka bedömer att de esta deltidsarbetslösa med långa deltider arbetar kvar på sin deltid efter utförsäkringen men med lägre disponibel inkomst.58 Vad gäller eƒekten av förändringen att lämna Arbetsförmedlingen av annan känd eller okänd orsak så är den 1,5 gånger större för deltidsarbetslösa jämfört med övriga arbetslösa. Inom denna grupp som lämnar av okänd orsak åternns de som väljer att inte kvarstå som arbetssökande efter att de har blivit utförsäkrade. De deltidsarbetslösa har som tidigare nämnts delats in i två grupper beroende på hur många dagar de har sysselsättning. belysa eventuella skillnader inom gruppen deltidsarbetslösa har analyserna genomförts på respektive undergrupp. Resultatet i tabell 6 visar att det nns skillnader inom gruppen av deltidsarbetslösa som kan relateras till huruvida deltidsanställningen är att beteckna som lång eller kort. få dagar (så kallad kort deltid) lämnar Arbetsförmedlingen i lägre utsträckning jämfört med dem som arbetar längre deltider, det vill säga de som arbetar era dagar . 58Arbetsgivarorganisationerna är och Svensk handel, arbetstagarorganisationerna är LO och som uttryckte denna åsikt. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Tabell 6 Resultat multinomial regressionsanalys, oddskvoter för deltidsarbetslösa att lämna Arbetsförmedlingen jämfört med helt arbetslösa. Deltidsarbetslösa nedbrutet på lång respektive kort deltid. Standardfel inom parantes. Byter nuvarande status hos 0,287*** (0,006) 0,119*** (0,009) av annan känd eller okänd 0,450*** (0,010) 0,285*** (0,012) Notera: Jämförelsekategorin vad gäller utfall är att kvarstå hos Arbetsförmedlingen. Jämförelsegruppen är helt arbetslösa med ersättning som inte har tagit ut deltidsersättning. En individ kan förekomma era gånger. *** Signikant på 1 procentsnivån. För individer som arbetar längre deltider innebär reformen en signikant ökad övergång till arbete. Resultatet visar att sannolikheten för övergång till det som denierats som arbete är 1,33 gånger jämfört med övriga arbetslösa. När det gäller personer med korta deltider är denna eekt att oddset ökat med 1,13, det vill säga en lägre eekt jämfört med deltidsarbetslösa som arbetar långa deltider. I tabell 7, nedan, redovisas resultaten av skattningar inom gruppen deltidsarbetslösa. Här jämförs de som arbetar kort deltid (1–2,) med de som arbetar lång deltid (2,5– dagar ). Resultaten visar att deltidsarbetslösa med långa deltider har en högre sannolikhet att lämna deltidsarbetslöshet för arbete men även av annan känd eller okänd orsak. De med korta deltider blir i större utsträckning kvar hos Arbetsförmedlingen. Resultatet stöds även av de intervjuer som gjorts med handläggare på De uppger att deltidsarbetslösa med korta deltider fortsätter att vara inskrivna även efter det att de har utförsäkrats. Enligt handläggarna fortsätter ofta de som inte lämnar Arbetsförmedlingen att arbeta deltid kompletterat med försörjningsstöd eller så övergår de till att vara helt arbetslösa. För dessa har reformen haft en begränsad eekt i termer av arbete men en stor negativ eekt på deras möjlighet till försörjning. Vidare menar arbetsförmedlare att överutnyttjanden sannolikt är mindre bland dem som arbetar korta deltider. Tabell 7 Resultat multinomial regressionsanalys, oddskvoter för de deltidsarbetslösa med lång deltid att lämna inskrivning hos Arbetsförmedlingen jämfört med de deltidsarbetslösa med kort deltid. Standardfel inom parantes. Byter nuvarande status hos ekoe cient = odds kvot 0,147*** (0,010) annan känd eller okänd orsak 0,149*** (0,015) Notera: Jämförelsekategorin vad gäller utfall är att kvarstå hos Arbetsförmedlingen. Jämförelsegruppen är deltidsarbetslösa med ersättning som arbetar kort deltid. *** Signikant på 1-procentsnivån Ekvationer som estimeras i den multinomiala regressionen är: Yi = ai + ß1 Treatment + ß2 Treatmentgroupi + ß3 Treatment x Treatmentgroup + ßX +ɛi Där Y är de tre olika utfallen kvar hos Arbetsförmedlingen, lämnat för sysselsättning, lämnar av känd eller okändorsak. Treatmentgroup är en indikatorvariabel som antar värdet ett för deltidsarbetslösa med ersättning samt värdet noll för övriga arbetslösa med ersättning. Treatment är en indikatorvariabel som antar värdet ett för efter reformen och noll annars. och probitregressionen är: Yi= ai + ß1 Treatment + ß2 Treatmentgroupi + ß3 Treatment x Treatmentgroup + ßX + µr + ɛi Det är samma specikation som i den multinomiala regressionen men med tillägget av en variabel som fångar den regionala variationen. Vi har även estimerat löneekvationer59 för gruppen helt arbetslösa med ersättning och deltidsarbetslösa med ersättning. Tanken med den senare är att undersöka hur inkomsterna60 har påverkats av förändringen i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa. medfört att en relativt stor del av de tidigare deltidsarbetslösa har övergått till heltidssysselsättning borde detta i sin tur ge en eekt på förvärvsinkomsterna, det vill säga, de borde rimligtvis öka efter förändringen. Resultaten i tabell 8 nedan ger dock inget något stöd för att inkomsterna hos de deltidsarbetslösa skulle ha stigit till följd av reformen vilket kan tyda på att vi i viss mån överskattar eekten i analyserna ovan. Resultaten uppvisar däremot en liten 59Se exempelvis Mincer, (1974). 60Förvärvsinkomster samt arbetslöshetsersättning . EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA negativ e ekt av reformen på inkomster. Det faktum att vi med säkerhet inte kan avgöra om individen har avaktualiserats på grund av heltidssysselsättning eller deltidssysselsättning kan vara en viktig orsak till att vi inte kan observera några e ekter på inkomsterna. Tabell 8 Resultat löneekvationer. E ekt av reformen på lön. Standardfel inom parentes. –0,01*** (0,001) *** Signikant på 1 procentsnivån. Den löneekvation som estimeras är: InWi = ai + ß1 Treatment + ß2 Treatmentgroupi + ß3 Treatment x Treatmentgroupi + ßX + ɛi Löneekvationen är i stort sett samma som i den multinomiala regressionen men med den skillnaden att här är utfallet den logaritmerade summan av förvärvsinkomsten och a-kassa. X är en vektor av individkaraktäristika såsom ålder, ålder kvadrerat, kön, utländskbakgrund, utbildningsnivå, om det nns småbarn i hushållet. Förvärvsarbetande som inte är arbetssökande i jämförelse med deltidsanställda I denna del av analysen studeras sannolikheten för att en deltidsarbetslös efter reformen ska hamna i heltidsarbetslöshet. Detta görs för deltidsarbetslösa inom yrkesområdena vård samt hotell och restaurang. Vi jämför här med förvärvsarbetande som inte är arbetssökande inom samma yrkesområden. Om reformen inte har några e ekter på övergång till heltidsarbetslöshet så borde situationen före och efter reformen vara lika för de båda grupperna. Då jämförelsegruppen är både större och förmodad skild från gruppen av deltidsarbetslösa – till exempel så är andelen kvinnor högre bland deltidsarbetslösa – är det motiverat att genomföra en matchning före de statistiska analyserna.61 Från jämförelsegruppen av förvärvsarbetande som inte är arbetssökande väljs individer som är lika i ålder, har samma kön, utbildning, kommer från samma län och har lika många småbarn, och slutligen om personen har utländsk bakgrund. Även här används en så kallad di erences- in-di erences metod.62 Eftersom utfallet är arbetslös eller inte arbetslös så 61Vi har använt en exakt matchningsmetod som innebär att vi söker tvillingar med en i förhand bestämd precision. För samtliga matchningsvariabler utom ålder, där vi klassindelat , kräver vi exakt likhet. (se Blackwell etal., 2009). 62I regressionerna används samplingsvikter. har en så kallad probitmodell använts.63 Modellen estimerar marginale ekten på sannolikheten att en individ hamnar i heltidsarbetslöshet. Resultatet från skattningarna redovisas i tabell 9. Tabell 9 Sannolikheten att hamna i öppen arbetslöshet. Förvärvsarbetande som inte är arbetssökande i jämförelse med deltidsarbetslösa. Standardfel inom parantes. 0,038*** (0,002) *** Signikant på 1 procentsnivån. Resultatet visar att efter reformen ökar sannolikheten för deltidsarbetslösa att övergå till heltidsarbetslöshet jämfört med förvärvsarbetande som inte är arbetssökande. Resultaten i tabell 9 visar en marginale ekt på 0,038. Denna ska tolkas som att e ekten av reformen inneburit att sannolikheten att en deltidsarbetslös ska gå till heltidsarbetslöshet har ökat jämfört med jämförelsegruppen. En trolig tolkning är att vissa av de deltidsarbetslösa helt enkelt väljer att avsluta sin deltidsanställning efter reformen för att istället bli helt arbetslösa, vilket tillåter en ersättningsperiod på 300 Att detta även var fallet före reformen förefaller sannolikt, men resultaten tyder på att det blivit än vanligare efter reformen. Eftersom övergång till heltidsarbetslöshet är ett sätt att ska a sig er dagar med arbetslöshetsersättning. 3.4Känslighetsanalys och ytterligare analyser har även gjort viss känslighetsanalys där alternativa denitioner av deltidsarbetslösa har använts utan att resultaten i huvudsak förändras. Vidare har även analyser gjorts där vi inkluderat gruppspecika e ekter för att ta hänsyn till divergerande trender för de olika jämförelsegrupperna utan att det i huvudsak påverkar slutsatserna för granskningen. Vi har även gjort överlevnadsanalyser64 där tiden till att den arbetslöse lämnar Arbetsförmedlingen estimeras. Utfallen är samma som i den första analysen, det vill säga, lämnat för arbete eller annan känd eller okänd orsak. Resultaten från dessa stämmer väl överens med resultaten som redovisas i tabell 5, det vill säga att deltidsarbetslösa i större utsträckning övergår till sysselsättning än övriga arbetslösa men även att deltidsarbetslösa i större utsträckning lämnar av annan känd eller okänd orsak.65 66 63Se exempelvis Maddala (1983). 64Se Cox (1972). 65Resultaten redovisas i bilaga, tabell 4 A . 66För fullständig redovisning av koecientestimat av tabeller 5, 7, 8 och 9 se bilaga. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Register- och dataanalyserna visar att reformen, delvis, har infriat målsättningarna med reformen.