prop · H2031d23 · 2014-10-23 00:00:00 — I propositionen En ny lag om elcertifikat – enklare regler och en gemensam elcertifikatsmarknad (prop. 2010/11:155, bet. 2011/12:NU6, rskr. 2011/12:46) gjorde den förra regeringen bedömningen att det finns behov av ökade informationsinsatser gentemot elkonsumenterna gällande elcertifikatsystemet. fick i uppdrag att utreda förutsättningarna för att, genom ett krav på särredovisning av elcertifikatskostnaden på elkonsumenternas faktura, öka konsumenternas kunskap och medvetenhet om elcertifikatsystemet. uppdrag redovisades och har remissbehandlats (dnr N2012/2536/E). Flera av remissinstanserna framhåller att informationen om elcertifikatsystemet och dess kostnader bör förbättras, men att denna information bör spridas på andra sätt än via fakturan, t.ex. genom riktad information på elleverantörernas hemsidor respektive på . I regleringsbrev ställdes återrapporteringskrav rörande myndighetens samlade informationsinsatser som vidtagits för att stödja elcertifikatmarknadens utveckling, särskilt med avseende på elkonsumenternas kunskap om kostnader för elcertifikat, och annan relevant marknadsinformation. Myndigheten har inkommit med denna återrapportering (dnr N2014/3133/E) och gjort bedömningen att såväl informationsarbetet som kunskapsnivån hos elkonsumenterna ligger på en rimlig nivå. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Ursprungsgarantierna har rönt ett stort intresse hos branschen. utfärdades ursprungsgarantier motsvarande av den totala svenska elproduktionen. Den svenska handeln med ursprungsgarantier är fortfarande i en utvecklingsfas, liksom intresset från slutkonsumenterna. Den förra regeringen tillsatte en utredning (M2012:29) för att se över reglerna om vattenverksamheter i och lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet, den s.k. restvattenlagen. Enligt direktiven ska utredningen ta fram förslag till ändringar som ska säkerställa att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd i överenstämmelse med de miljökrav som ställs i och att de lever upp till de krav som följer av EU-rättsliga åtaganden i fråga om vattenkvalitet och påverkan på djur- och växtliv. ska en fortsatt hög regler- och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftsproduktionen eftersträvas. Utredningen redovisade sitt slutbetänkande . Utredningen behandlas under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Det finns ett statligt stöd för att främja installation av solceller vilket syftar till att öka användningen av solcellssystem, öka antalet aktörer som hanterar sådana system i , samt till att sänka systemkostnaderna. Kostnaderna för solcellsmoduler har sjunkit märkbart . Detta har lett till att stödnivån sänkts från den ursprungliga nivån på till , och vidare till . Sedan stödet infördes och till och med har totalt beviljats i stöd, av vilka har utbetalats. En grov uppskattning visar att de anläggningar som har beviljats stöd 2013 kan uppskattas producera 15–20 GWh el . Den faktiska produktionen beror dock på förhållandena vid var och en av de anläggningar som beviljats detta stöd. Kostnaderna har fortsatt att sjunka. Medelpriset på de anläggningar som erhållit solcellsstöd har gått från /kW 2010 till /kW 2013. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 inledde en antidumpnings- och antisubventionsundersökning i fråga om importerade solcellsmoduler från . beslutade kommissionen att införa en tull på solpaneler som importeras från med syfte att motverka dumpning på den europeiska marknaden. biogasprojekt som syftar till att utveckla och demonstrera ny biogasteknik. Insatserna har främst riktats mot produktionssidan och sådana projekt som bidrar till målen inom transportsektorn. Kombinationen av riktade insatser specifikt mot biogas och de generella teknikneutrala styrmedelen har resulterat i en kraftig ökning av användningen av de s.k. andra generationens biodrivmedel, som inkluderar biogas. rapporterade att försäljningen av biogas till fordon ökade 2012 jämfört med . Råvaran för detta bränsle utgjordes till av avfall och restprodukter. Den satsning som skett för att stärka biogasens lönsamhet genom stöd till demonstration och utveckling av ny teknik har bidragit till att skapa förutsättningar för en ökad biogasproduktion om cirka 475 GWh , dvs. en ökning som motsvarar av produktionsvolymen då stödet infördes . Av denna ökning har använts för produktion av fordonsbränsle. Ett kanske viktigare resultat av satsningen är att den nya teknik som utvecklats rönt stort intresse och fått efterföljare av aktörer som tillämpar den nyutvecklade tekniken. Utbyggnaden av svensk vindkraft fortsätter. fanns totalt ungefär 2 670 vindkraftverk och den installerade effekten var 4 210 MW. Produktionen av el från vindkraft var rekordstor och uppgick till . Det är en ökning jämfört med . fanns vindkraftverk i cirka 170 av 290 kommuner och samtliga län. Diagram 2.2 Vindkraftens utveckling –2013 Vindkraftsproduktion (GWh) Installerad effekt (MW) 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Källa: och Svensk vindkraft har beslutat om uppdaterade riksintresseområden för vindbruk. Att ett område anges som riksintresse för vindbruk innebär att det är särskilt lämpligt för utvinning av elproduktion från vindenergi ur ett nationellt perspektiv. Det innebär att Natura 2000-områden, nationalparker, natur- och kulturreservat samt riksintressen för obrutet fjäll och obruten kust är undantagna från riksintresseområden för vindkraft för vindbruk på land. Sammanlagt har 310 riksintresseområden pekats ut varav 29 områden till havs. Bland dessa ingår ett antal områden som pekades ut där projektering redan pågår. Nya utpekade riksintressen har uppdaterats utifrån enhetliga kriterier och undantag i hela landet. Det totala ytanspråket är vilket utgör av landets totala yta (exkl. svensk ekonomisk zon). Samexistens med civila flygplatser och försvaret , , () och Svenska Regionala Flygplatser (SRF) har gemensamt utarbetat rekommendationer för vindkraftsetableringar i närheten av civila flygplatser. Enligt beräkningar underlättas etablering på av totala yta. Regeringens bedömning är att det är väldigt positivt att berörda aktörer samarbetar i syfte att söka hitta lösningar för ökad samexistens mellan olika intressen. Regeringens bedömning är vidare att det är angeläget att det fortsatta arbetet med framtagande av en flyghinderanalys för varje specifik flygplats genomförs. I regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa genomförda och pågående insatser för att öka samexistensen mellan försvarets tekniska system och vindkraftverken som myndigheten finansierar eller medverkar i. Myndigheten lämnade en delredovisning där man redovisar att ett antal projekt finansierats och flera samverkansprojekt bedrivits. Resultaten visar att det oftast är möjligt att hitta lösningar på de konflikter som kan finnas mellan vindkraft och försvarets tekniska system och att det är viktigt att fortsätta arbetet med att skapa förbättrade förutsättningar för samverkan mellan försvarets tekniska system och vindkraft. Slutredovisning ska ske . I syfte att främja utbyggnaden av vindkraft har regeringen avsatt medel för marknadsintroduktion av vindkraft. För perioden kallades dessa medel också för pilotpengar. har vindpilotprojektet med en normalårsproduktion om 256 GWh/år avslutats. Projekten bidrar med betydelsefull kunskap om bl.a. arbetsmiljö, projektfinansiering, fundamentsutveckling och produktionsförhållanden i kallt klimat. genomförde en extern utvärdering av pilotprojekten inom vindkraft för de två programperioderna som pågått 2003– 2012. Sammantaget bedöms pilotprojekten ha underlättat introduktionen av och bidragit till ett ökat intresse för vindkraften i . har beviljat medel för tre nya projekt inom anslag för marknadsintroduktion av vindkraft. Ett projekt avser ökad kunskap om tekniska möjligheter att kontrollera hinderbelysning och två projekt ligger inom ramen för forskningsprogrammet . Gemensamt för de två projekten inom Vindval är att de berör vindkraftens påverkan på fåglar. En extern utvärdering av Vindvals två programperioder har genomförts . Den externa utvärderingen av Vindval har visat att kunskap som kommit fram genom programmet har använts av programmets målgrupper. Målet med programmet är att resultat från forskningen ska kunna användas som underlag för miljökonsekvensbeskrivningar och i planerings- och tillståndsprocesser vid prövning av förslag till vindkraftsetableringar. har beslutat att förlänga Vindval med en tredje etapp för att ytterligare fördjupa kunskapen om vindkraftens påverkan. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Beslutet innebär att myndigheten avsätter sammanlagt till och med . Som en del i att underlätta processerna kring utbyggnaden av vindkraft har webbportalen Vindlov (), som samlar all offentlig information om tillståndsprocessen för att bygga vindkraftverk, utvecklats vidare. Vindlov har kompletterats med den webbaserade nationella databasen som utgör kartstöd med alla vindkraftverk (planerade och befintliga) samt infrastruktur och områden av relevans för vindkraftstillstånd. tillhandahåller Vindbrukskollen en e-ansökningstjänst för projektörer och myndigheter där tillstånd kan lämnas in och följas upp. Efter cirka i drift har verktyget fått ett brett användande i branschen bland många olika aktörer. har enligt ett uppdrag i regleringsbrevet föreslagit en rad olika åtgärder för att utveckla webbportalen och åtgärda de brister som har uppmärksammats. Nätverket för vindbruk stödjer en rad regionala initiativ vars erfarenheter vindkraftsatsningar i hela landet kan dra nytta av. Verksamheten skapar förutsättningar för en väl förankrad och bra lokaliserad utbyggnad av vindkraft som också ger mervärde till den lokala omgivningen. Ett exempel är nätverkets många näringslivsprojekt, som runt om i landet främjar en lokal näringslivsutveckling i samband med att vindkraften byggs ut. Ett annat är den nätbaserade utbildningen för landets vindkraftshandläggare som blir klar och som ska göra det lättare att sätta sig in i aktuell kunskap och regelverk kring vindkraft. De av den förra regeringen utsedda Vindkraftsamordnarna har fortsatt sitt arbete med att främja vindkraften genom ett stort antal kontakter med företag, myndigheter och kommuner. beslutade i enlighet med propositionen Tröskeleffekter och förnybar energi (prop. 2013/14:156, bet. 2013/14:NU19, rskr. 2013/14:245). I den beskrivs huvuddragen i en övergångslösning som ska göra det möjligt att undanröja tröskeleffekter som försvårar 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 anslutningen av anläggningar för förnybar elproduktion till elnätet. Förtida delning av nätförstärkningskostnader införs tillsammans med ett system där , t.ex. genom lån till regionnätsföretag täcker kundspecifika kostnader för nätförstärkningar som ska belasta ännu icke anslutna anläggningar. I propositionen framförs ambitionen att ersätta den föreslagna övergångslösningen med en långsiktig marknadslösning där staten inte behöver ta en finansiell risk. har fått i uppdrag att till utreda hur en sådan marknadslösning kan utformas. Förnybar energi i transportsektorn Trots en förbättrad konjunktur och en något större fordonsflotta minskade den totala energianvändningen i transportsektorn , liksom under de två närmast föregående åren. Parallellt med den minskade energianvändningen ökade användningen av förnybara drivmedel, i såväl absoluta som relativa termer. Försäljningen av biodrivmedel steg till . Det är främst så kallade (), men även biogas som ökar, medan användningen av FAME och etanol minskar. Målet för andel förnybar energi i transportsektorn är satt till . uppgick denna andel enligt preliminära skattningar till , vilket är en ökning jämfört med definitiva siffror om . har i sin rapport till kontrollstation 2015 bedömt att andelen förnybar energi i transportsektorn med beslutade styrmedel kan förväntas uppgå Andelen förnybar energi uppgick sammans med relativt sett låga kostnader för ny förnybar energi innebär att det finns goda förutsättningar för att utnyttja de s.k. samarbetsmekanismerna i förnybartdirektivet för att därigenom bidra till att EU:s mål för förnybar energi till 2020 nås till minsta möjliga kostnad. har analyserat vissa frågor relaterade till användningen av samarbetsmekanismer (dnr N2013/2645/E och N2013/5681/E). En förutsättning för att realisera sådana samarbeten är fortfarande att det ska finnas konkret intresse från andra medlemstater. Den gemensamma elcertifikatsmarknaden mellan och är den första tillämpningen av samarbetsmekanismerna. När det gäller utbyggnaden av förnybar elproduktion i bedömer regeringen att elcertifikatsystemet fungerar väl. Aktörerna på elcertifikatsmarknaden har anpassat sig till systemet och en omfattande utbyggnad av förnybar elproduktion sker och planeras. Den hittillsvarande ökningen av elproduktionen inom ramen för systemet ligger i linje med de mål som har satts upp. Sammantaget anser regeringen att systemet med elcertifikat är ett effektivt styrmedel för att nå uppställda mål för produktionen av förnybar el. Vindkraften har en stor outnyttjad potential i och det kommer att behövas en omfattande utbyggnad av vindkraften för att nå de mål som har satts upp inom ramen för elcertifikatsystemet. Enligt Energimyndighetens kortsiktsprognos, ER 2014:14, förväntas vindkraften öka till drygt till 2016. Planeringsramen för vindkraft om till 2020 är ett sätt att ytterligare synliggöra behovet av att skapa planmässiga förutsättningar för vindkraften. Det är angeläget att samtliga berörda centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner bidrar i detta arbete. Planeringsarbetet är en dynamisk process och det är viktigt att det även i fortsättningen finns beredskap för att kunna uppfylla planeringsramen till 2020. Det fortsatta planeringsarbetet behöver inriktas mot att genom lokal förankring öka möjligheten att kunna använda bra vindlägen utifrån goda lokala förutsättningar. Vindkraft byggs ofta ut i glest befolkade landsbygdsområden och kan därför bli ett betydelsefullt bidrag till den lokala ekonomin, exempelvis genom nya arbetstillfällen och en mer differentierad ekonomi. Det är också angeläget att fler vindkraftsprojektörer på olika sätt anstränger sig för att skapa en god lokal förankring för olika vindkraftsetableringar. Vissa goda vindlägen återfinns i områden som har olika former av skydd. Av vägledning om etablering av vindkraft i Natura 2000-områden (dnr M2011/3980/Ma) framgår att en etablering kan vara möjlig i sådana delar av ett Natura 2000-område där det inte förekommer livsmiljöer eller arter som området 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 avser att skydda. En miljöprövning måste ske i varje enskilt fall. Särskilda medel för forskning om vindkraftens effekter på miljö, natur och människa har anvisats i forskningsprogrammet . De studier som tagits fram inom detta program påvisar inga stora negativa effekter av gjorda vindkraftsetableringar och det konstateras att riskerna för negativ påverkan går att begränsa betydligt med hjälp av planering och samarbete samt genom att använda den kunskap som redan finns. Där skador ändå uppstått har det främst varit fåglar – rovfåglar och hönsfåglar – samt fladdermöss som drabbats. Regeringen anser att samverkan mellan berörda myndigheter bör fortsätta att utvecklas när det gäller frågan om utbyggnad av vindkraft. Detta för att utbyggnaden, utifrån rättssäkra tillståndsprocesser och med beaktande av övriga riksintressen, så långt det är möjligt och lämpligt ska kunna ske där vindförhållandena är gynnsamma. ska bidra till att den kunskap som behövs för energisystemets omställning och utveckling finns inom industrin, vid universitet och högskolor och den övriga offentliga sektorn, samt se till att resultat och metoder från energisystemstudier integreras i myndighetens verksamhet. ska vidare främja svenskt näringslivs utveckling och marknadsintroduktion av nya produkter och tjänster som bidrar till omställningen såväl i som på andra marknader. Myndigheten ska även bidra till kommersialisering av resultat genom att stödja projekt som bedöms ha kommersiell potential såväl finansiellt som med affärsutvecklande åtgärder. I det följande redovisas resultaten av den forsknings- och innovationsverksamhet som finansieras helt eller delvis från anslaget 1:4 2.5.7Energiforskning och innovation Energiforskning. Dessa medel disponeras i Det övergripande målet är att insatser för forskning och innovation på energiområdet ska inriktas så att de kan bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål. –att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , karaktäriserat av att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet, –att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader, samt Verksamheten har varit indelad i formulerar för varje temaområde visioner, mål och prioriteringar avseende vetenskaplig kunskap, teknikutveckling, kommersialisering, m.m. Temaområde Byggnader i energisystemet Huvudfokus inom temaområdet Byggnader i energisystemet är att ta fram ny kunskap och nya produkter och tjänster som bidrar till effektivare energianvändning och lägre energikostnader i byggnader, ökad kunskap om byggnader och boendes energianvändning, samt ökad andel användning av förnybar energi. Området innefattar både nybyggnation och renovering av byggnader, såväl enskilda byggnader som hela stadsdelar, samt byggnaders energitekniska installationer och energianvändning kopplat till boendet, brukarna och deras energivanor och livsstilar. Verksamheten bidrar till en effektivare, billigare och mera hållbar energianvändning inom bebyggelsen, som står för cirka en tredjedel av energianvändning. Prioriterade områden innefattar: att bidra till och dra nytta av internationellt Systemperspektiv inom byggande och samarbete på energiområdet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 –Befintlig bebyggelse och särskilt miljonprogrammet. –Nybyggnation av lågenergihus och näranollenergibyggnader. –Teknik, arkitektur och samhällsbyggnad i samspel. –Byggprocessen – från planering till förvaltning. –Byggmaterial och byggsystem samt Belysning och belysningssystem. startades programmet Forskning och innovation för energieffektivt byggande och boende. Under andra halvan av året initierade tillsammans med branschföreningen också ett nytt stort och brett femårigt samverkansprogram, Energieffektivt byggande och boende (E2B2). Programmet fokuserar på hur byggnader kan bli mer energieffektiva och hur människors livsstilar påverkar energianvändningen. Forsknings- och utvecklingsprogrammet för energieffektivisering i kulturhistoriskt värdefulla byggnader, Spara och bevara, löper i en andra etapp . Programmet utvecklar och förmedlar kunskap och tekniklösningar som bidrar till energieffektivisering i kulturhistoriskt värdefulla byggnader utan att deras värden och inventarier förstörs eller förvanskas. En tredje etapp av forsknings- och utvecklingsprogrammet Energi, It och Design beslutades . Första utlysningen gav 36 ansökningar som bland annat behandlade visualisering och styrning, livsstilar, transporter och arkitektur. Det internationella projektet and Architecture, avslutades framgångsrikt . Projektet har bedrivits under svensk projektledning, och med deltagande från både bransch och högskola, inom IEA:s Solar Heating and Cooling-program. Ett femårigt fortsättningsprojekt med svensk projektledning, Solar Energy in , beslutades också. Arbetet i detta temaområde fokuserar på hållbar tillförsel av biobränslen samt omvandling till el och värme. Andra områden som inkluderas är avskiljning och lagring av koldioxid (CCS), energiutvinning ur avfall och produktion av förnybara energigaser. Användning av biobränslen bidrar till både svenska och internationella energi- och klimatmål samt till EU:s mål om ökad användning av förnybar energi. Insatser som prioriterats inkluderar bl.a. följande: –De tre biobränsleprogrammen kring Tillförsel, Omvandling och Hållbarhet som genomförs i nära samverkan med varandra och hanterar hela bränslekedjan. –Utveckling av effektiva biobränslebaserade kraftvärmetekniker. Arbetet är inriktat på utvecklingen av system med högre ångdata och förbättrade material för att uppnå ett högre elutbyte och ökad bränsleflexibilitet samt ökad tillgänglighet. –Småskalig kraftvärme som syftar till att utöka möjligheterna till el- och värmeproduktion i stället för enbart värmeproduktion. –Biogas, främst med inriktning mot ökad produktion och användning som drivmedel. har fattat beslut om nya etapper av samverkansprogrammet Fjärrsyn (tillsammans med ), samverkansprogrammet Energigasteknik (tillsammans med ) samt Högtemperaturkorrosion. Verksamheten inom temaområdet Energiintensiv industri fokuserar på att utveckla och tillämpa befintliga såväl som nya processer, metoder och verktyg som leder till effektivare energianvändning antingen i processerna eller i samhället (t.ex. genom användning av restenergier). Viktigt är också systemfrågor och införande av förnybara råvaror och bränslen. Svensk basindustri använder stora mängder el- och värmeenergi. Energieffektivisering kan bidra till bättre konkurrenskraft genom minskade kostnader. Verksamheten inom Energiintensiv industri är viktig för att uppfylla samhällets mål för uthållig utveckling och ökad konkurrenskraft. Områden som prioriterats inkluderar: –Helhetssyn och systemstudier, samt –Effektivt utnyttjande av råvaror och insatsvaror inklusive materialåtervinning. beslutades om genomförande av ett samverkansprogram tillsammans med järn- och stålindustrins branschorganisation . En första utlysning hölls . I temaområdet Kraftsystemet ingår de förnybara kraftproduktionstekniker som baseras på flödande energi (vattenkraft, vindkraft, solkraft och havsenergi) samt överföring och distribution av el, dvs. Insatserna är inriktade på miljö- och kostnadseffektiv produktionsteknik som på ett fördelaktigt sätt kan integreras i kraftsystemet. Inom varje delområde skapas kluster som överför kunskap och resultat som är till nytta för utvecklingen. Prioriterade områden är vattenkraft, vindkraft, solel, havsenergi och utveckling av framtidens elnät inklusive smarta nät. startade det nationella samverkansprogrammet . Programmet finansierar industrirelevanta forskningsprojekt och ska bidra till att behålla och vidareutveckla goda elkrafttekniska forskningsmiljöer på universitet och högskolor. Tillsammans med branschen initierade ett samverkansprogram med namnet KLIV (Kraft och liv i vatten). Programmet avses genomföra satsningar i samklang med miljödirektiv för att kunna behålla och öka effekt- och reglerförmåga i befintliga och nya vattenkraftverk. fattade även beslut om stöd till andra etappen i projektet , vilken innehåller investeringar för ett så kallat självläkande elnät. har arrangerat en större konferens inom solkraftsområdet kallad Solforum. har även vidgat portföljen inom havsenergiområdet, och gett stöd till ett antal mindre demonstrationsprojekt. Dessutom fortgår arbetet med att bygga en av största vågkraftsparker i kommun. och Fortum är huvudfinansiär i projektet som baseras på teknik från det svenska teknikföretaget . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Verksamheten inom transportområdet fokuseras på två huvudområden: hållbar teknikutveckling för fordon och utveckling av förnybara drivmedel. Ny teknik och nya tjänster på området kan lämna väsentliga bidrag till uppfyllandet av energi- och klimatmål för transportsektorn. Energieffektiviteten kan fortsätta att öka i både personbilar, lastbilar och bussar genom både minskad vikt i fordon, minskat luftmotstånd och högre effektivitet i drivlinan. Hybrid- och laddhybridfordon blir allt vanligare och kan bidra till ökad energieffektivitet.