prop · H10386 · 2014-02-14 00:00:00 — Skyldigheten enligt 8 kap. 46 b § aktiebolagslagen för styrelsen i ett publikt aktiebolag att i skriftliga instruktioner ange arbetsfördelning- en mellan bolagsorganen gäller även för styrelsen i ett privat aktiebolag som har tillstånd att utöva försäkringsförmedling. Styrelsens ordförande ska bevaka att styrelsen fullgör de uppgifter som anges i denna paragraf. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2007:528) om värdepappers- 6 a § och 19 kap. 7 a § 12 kap. 6 b § och 19 kap. 7 b §, dels att rubrikerna närmast före nuvarande 12 kap. 6 a § och 19 kap. 7 a § ska de nya 12 kap. 6 b § respektive 19 kap. 7 b §, dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 8 kap. 8 a §, 12 kap. 6 a § och 19 kap. 7 a §, av följande lydelse. Skyldigheten enligt 8 kap. 46 a § aktiebolagslagen (2005:551) för styrelsen i ett publikt aktiebolag att fastställa en skriftlig arbetsordning för sitt arbete gäller även för styrelsen i ett värde- pappersbolag som är ett privat samma lag för styrelsen i ett instruktioner ange arbetsfördelning- en mellan bolagsorganen. Styrelsens ordförande ska bevaka att styrelsen fullgör de uppgifter som anges i denna paragraf. Skyldigheten enligt 8 kap. 46 a § aktiebolagslagen (2005:551) för styrelsen i ett publikt aktiebolag att fastställa en skriftlig arbetsordning för sitt arbete gäller även för styrelsen i en börs som är ett privat aktiebolag. samma lag för styrelsen i ett publikt aktiebolag att i skrif- fördelningen mellan bolagsorga- nen. Styrelsens ordförande ska bevaka att styrelsen fullgör de uppgifter som anges i denna paragraf. Skyldigheten enligt 8 kap. 46 a § aktiebolagslagen (2005:551) för styrelsen i ett publikt aktiebolag att fastställa en skriftlig arbetsordning för sitt arbete gäller även för styrelsen i en clearing- organisation som är ett privat aktiebolag. Detsamma gäller skyl- digheten enligt 8 kap. 46 b § samma lag för styrelsen i ett publikt aktiebolag att i skriftliga instruktioner ange arbetsfördelning- en mellan bolagsorganen. Styrelsens ordförande ska bevaka att styrelsen fullgör de uppgifter som anges i denna paragraf. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2010:751) Härigenom föreskrivs att det i lagen (2010:751) om betaltjänster ska införas en ny paragraf, 3 kap. 8 a §, samt närmast före 3 kap. 8 a § en ny rubrik av följande lydelse. Arbetsordning och instruktioner om arbetsfördelningen mellan bolagsorganen Skyldigheten enligt 8 kap. 46 a § aktiebolagslagen (2005:551) för styrelsen i ett publikt aktiebolag att fastställa en skriftlig arbetsordning för sitt arbete gäller även för styrelsen i ett betalnings- institut eller en registrerad betal- tjänstleverantör som är ett privat aktiebolag. Detta gäller dock inte i fråga om bolag vars styrelse har endast en ledamot. Skyldigheten enligt 8 kap. 46 b § aktiebolagslagen för styrelsen i ett publikt aktiebolag att i skriftliga instruktioner ange arbetsfördel- ningen mellan bolagsorganen gäller även för styrelsen i ett betal- ningsinstitut eller en registrerad betaltjänstleverantör som är ett privat aktiebolag. Styrelsens ordförande ska bevaka att styrelsen fullgör de uppgifter som anges i denna paragraf. Denna lag träder i kraft . 2013/14:86 2.20 Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelse- lagen (2010:2043) Härigenom föreskrivs i fråga om försäkringsrörelselagen (2010:2043) dels att 11 kap. 1 och 22 §§ samt 12 kap. 6 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 11 kap. 7 a §, samt närmast före 11 kap. 7 a § en ny rubrik av följande lydelse. För försäkringsaktiebolag gäller föreskrifterna för aktiebolag i allmän- het, om inte något annat följer av denna lag eller är särskilt föreskrivet. Hänvisningar i aktiebolagslagen (2005:551) till bestämmelser i samma lag ska i förekommande fall avse de bestämmelser i denna lag som gäller i stället för eller utöver bestämmelserna i aktiebolagslagen. I fråga om försäkringsaktiebolag ska det som anges om i följande bestämmelser i stället gälla : 2 kap. 1 § tredje stycket samt 8 kap. 9 och 30 §§ samt 37 § 8 kap. 9 och 30 §§ samt 37 § andra andra stycket aktiebolagslagen, stycket aktiebolagslagen, och 23 kap. 21 a § aktiebolagslagen. Bestämmelserna i 32 kap. aktiebolagslagen om aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning gäller inte för försäkringsaktiebolag. Arbetsordning och instruktioner om arbetsfördelningen mellan bolagsorganen Skyldigheten enligt 8 kap. 46 a § aktiebolagslagen (2005:551) för styrelsen i ett publikt aktiebolag att fastställa en skriftlig arbetsordning för sitt arbete gäller även för styrelsen i ett privat ett publikt aktiebolag att i skrift- liga instruktioner ange arbetsfördel- ningen mellan bolagsorganen. Styrelsens ordförande ska bevaka att styrelsen fullgör de uppgifter som anges i denna paragraf. 1 Senaste lydelse 2013:456. Vid minskning av aktiekapitalet i ett försäkringsaktiebolag för av- sättning till fond att användas enligt beslut av bolagsstämman eller för återbetalning till aktie- ägarna gäller inte 20 kap. 23– 29 §§ aktiebolagslagen (2005:551). I stället gäller 23–27 §§ detta kapi- tel. Vid minskning av aktiekapitalet i ett försäkringsaktiebolag för av- sättning till fritt eget kapital eller för återbetalning till aktieägarna gäller inte 20 kap. 23–29 §§ aktie- bolagslagen (2005:551). I stället gäller 23–27 §§ i det här kapitlet. Ett ömsesidigt försäkringsbolag bildas av en eller flera stiftare. En stiftare ska vara 1.en fysisk person som är bosatt iett land inom EES, 2.en svensk juridisk person, el- 3.en juridisk person som har bildats enligt lagstiftningen i ett land inom EES och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom detta område. Handelsbolag eller motsvarande juridiska personer som har bildats enligt lagstiftningen i ett land inom EES får vara stiftare bara om varje obegränsat ansvarig bolagsman är bosatt inom detta område. får i ett en- skilt fall besluta att någon annan än den som har angetts i första och andra styckena får vara stif- tare. Ett ömsesidigt försäkringsbolag bildas av en eller flera fysiska eller juridiska personer (stiftare). Denna lag träder i kraft . 2013/14:86 2.21 Förslag till lag om ändring i lagen (2011:755) Härigenom föreskrivs att det i lagen (2011:755) om elektroniska pengar ska införas en ny paragraf, 3 kap. 9 a §, samt närmast före 3 kap. 9 a § en ny rubrik av följande lydelse. Arbetsordning och instruktioner om arbetsfördelningen mellan bolagsorganen Skyldigheten enligt 8 kap. 46 a § aktiebolagslagen (2005:551) för styrelsen i ett publikt aktiebolag att fastställa en skriftlig arbetsordning för sitt arbete gäller även för styrelsen i ett pengar eller en re- gistrerad utgivare som är ett pri- vat aktiebolag. Detta gäller dock inte i fråga om bolag vars styrelse har endast en ledamot. Skyldigheten enligt 8 kap. 46 b § aktiebolagslagen för styrelsen i ett publikt aktiebolag att i skriftliga instruktioner ange arbetsfördelning- en mellan bolagsorganen gäller även för styrelsen i ett pengar eller en re- gistrerad utgivare som är ett pri- vat aktiebolag. Styrelsens ordförande ska bevaka att styrelsen fullgör de uppgifter som anges i denna paragraf. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder Härigenom föreskrivs att det i lagen (2013:561) om förvaltare av alter- ska införas en ny paragraf, 8 kap. 2 a §, samt närmast före 8 kap. 2 a § en ny rubrik av följande lydelse. Arbetsordning och instruktioner om arbetsfördelningen mellan bolagsorganen Skyldigheten enligt 8 kap. 46 a § aktiebolagslagen (2005:551) för styrelsen i ett publikt aktiebolag att fastställa en skriftlig arbetsordning för sitt arbete gäller även för styrelsen i en AIF-förval- tare som är ett privat aktiebolag. Detsamma gäller skyldigheten enligt 8 kap. 46 b § samma lag för styrelsen i ett publikt aktiebolag att i skriftliga instruktioner ange arbetsfördelningen mellan bolags- organen. Styrelsens ordförande ska bevaka att styrelsen fullgör de uppgifter som anges i denna paragraf. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning överlämnade Utredningen om ett enklare aktiebolag sitt slutbetänkande Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. (SOU 2009:34). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns till- gänglig i lagstiftningsärendet (Ju2009/3395/L1). Ett av förslagen i betän- kandet, förslaget om att flytta ansvaret för handläggningen av vissa asso- ciationsrättsliga ärenden från till , behandlades i propositionen Handläggningen av vissa associationsrättsliga ärenden (prop. 2012/13:166). Lagändringarna trädde i kraft . I denna proposition tar regeringen upp flertalet av de övriga frågor som behand- las i betänkandet. Utredningens förslag om utökade möjligheter till närståendelån och förvärvslån samt om upplösning av aktiebolag kom- mer att behandlas i ett annat sammanhang. Regeringen avser inte att gå fram med lagförslag i övriga delar. Detsamma gäller de förslag om ändringar i aktiebolagslagens (2005:551) regler om ansvarsfrihet och skadestånd som har lämnats till i en särskild fram- ställning (Ju2009/6155/L1). I propositionen behandlas även bosättningskrav för vissa funktionärer i ekonomiska föreningar. har i delbetänkandet Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar (SOU 2009:37) lämnat de lagförslag som propositionen i den delen grundar sig på. Utredningens sammanfattning av betänkandet i dess nu aktuella delar finns i bilaga 4 och dess lagförslag i motsvarande delar finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Ju2009/3585/L1). För att komplettera beredningsunderlaget remitterade Justitiedeparte- mentet två promemorior med förslag till nya regler om bl.a. bosättningskrav för vissa funktionärer och justering av bolags- stämmoprotokoll (i det följande betecknade promemorian om bosätt- ningskrav respektive promemorian om bolagsstämmoprotokoll). Prome- moriornas lagförslag i nu aktuella delar finns i bilaga 7. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. Promemoriorna och remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2009/3395/L1). Vidare behandlas i propositionen en fråga om ansökan om tillstånd att verkställa beslut om minskning av aktiekapitalet. Frågan har väckts i en framställning från (i det följande betecknad framställning). Lagförslaget i framställningen finns i bilaga 9. Fram- ställningen har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 10. Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2010/5424/L1). I propositionen behandlas även några frågor om emission av aktier, teckningsoptioner och konvertibler samt om minskning av aktiekapitalet. Frågorna har behandlats av en sakkunnig person i departementsprome- av aktiekapitalet i aktiemarknadsbolag (Ds 2012:37) (i det följande betecknad departementspromemorian). En sammanfattning av promemorian respektive promemorians lagförslag finns i bilagorna 11 Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 13. Remissvaren finns tillgängliga i lagstift- ningsärendet (Ju2012/6516/L1). I propositionen tas även upp en fråga om det redovisningsrättsliga begreppet kassaflödesanalys. Utredningen om enklare redovisning har i slutbetänkandet Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. (SOU 2009:46) lämnat det lagförslag som propositionen i den delen grundar sig på. Utredningens sammanfattning av delbetänkandet i den delen finns i bilaga 14 och dess lagförslag i motsvarande del finns i bilaga 15. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 16. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Ju2009/5053/L1). I propositionen behandlas även förslag om ett aktieägarregister (bilaga till SOU 2001:1). En sammanfattning av betän- kandet finns i bilaga 17. Kommitténs lagförslag finns i bilagan till SOU 2001:1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 18. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Ju2001/220/L1). Vidare behandlas i propositionen det förslag om avskaffande av förvaltningsrevisionen som Utredningen om revisorer och revision har lämnat i sitt delbetänkande Avskaffande av revisionsplikten för små företag (SOU 2008:32). En sammanfattning av den delen av betänkandet finns i bilaga 19. Utredningens lagförslag i aktuell del finns i bilaga 20. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 21. En remissammanställning finns tillgänglig i lag- stiftningsärendet (Ju2008/3092/L1). I propositionen behandlas också de frågor om associationsrättsliga ärenden som setts över av Utredningen om vissa upphovsrätts- och bolagsrättsärenden i delbetänkandet Tillstånd och medling (SOU 2013:4). En sammanfattning av betänkandet i nu aktuella delar finns i bilaga 22. Utredningens lagförslag i motsvarande delar finns i bilaga 23. Betänkan- det har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 24. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2013/6258/L1). Övriga frågor i betänkandet bereds vidare inom . I propositionen behandlas slutligen några förslag ur Föreningslags- utredningens slutbetänkande En ny lag om ekonomiska föreningar (SOU 2010:90). En sammanfattning av det betänkandet i nu aktuella delar finns i bilaga 25. Utredningens lagförslag i motsvarande delar finns i bilaga 26. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 27. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2010/9441/L1). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 28. Lagrådets yttrande finns i bilaga 29. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen görs vissa språkliga ändringar. Dessutom görs ett par ändringar av rättelsekaraktär i 1 kap. 10 § lagen (2004:46) om värdepappersfonder. På grund av ändringarnas enkla beskaffenhet har Lagrådets yttrande över dem inte inhämtats. och instruktioner om arbetsfördelningen för privata aktiebolag Regeringens förslag: Kraven på att styrelsen ska fastställa en skriftlig arbetsordning och skriftliga instruktioner om arbetsfördelning tas bort för privata aktiebolag som inte är finansiella företag under Finans- inspektionens tillsyn eller kontroll. Förslaget från Utredningen om ett enklare aktiebolag: Överens- stämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningens förslag om- fattar dock även finansiella privata aktiebolag (se SOU 2009:34 s.215 f.). Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan invändning. anser att kraven på arbetsordning och instruktioner bör behållas för de större privata aktiebolagen medan anser att kraven bör avskaffas för samtliga aktiebolag. invänder mot att kraven tas bort för de finansiella aktiebolagen. Skälen för regeringens förslag Styrelser som har minst två ledamöter ska fastställa en skriftlig arbetsordning för sitt arbete. I arbetsordningen ska det anges hur arbetet i förekommande fall ska fördelas mellan ledamöterna, hur ofta styrelsen ska sammanträda samt i vilken utsträckning suppleanterna ska delta i styrelsens arbete och kallas till dess sammanträden (8 kap. 6 § aktie- bolagslagen [2005:551]). Kravet på arbetsordning infördes . Som skäl angavs att kravet kunde bidra till att ge stadga åt styrelsearbetet och underlätta bedöm- ningen av enskilda styrelseledamöters ansvar (prop. 1997/98:99 s. 81 f.). Det kan dock ifrågasättas om kravet på arbetsordning har fått avsedd betydelse. Enligt utredningen är arbetsordningen i privata aktiebolag, särskilt de mindre, ofta kortfattad och i vissa fall intetsägande. Såvitt känt har arbetsordningar inte tillmätts någon avgörande betydelse i utred- ningar om ekonomisk brottslighet eller i skadeståndssammanhang. Till- växtverkets mätningar indikerar att kostnaderna för att upprätta arbetsordningar uppgick till för de mindre aktiebolagen (aktiebolag med färre än nio anställda).1 1 Enligt uppgifter ur databas för mätningar av företagens administrativa kostnader (). Regeringen delar mot den bakgrunden utredningens bedömning att det Prop. 2013/14:86 inte finns tillräckliga skäl att behålla kravet på arbetsordning såvitt avser privata aktiebolag som inte är finansiella företag. Inget hindrar givetvis att styrelsen i ett sådant bolag ändå upprättar en arbetsordning. I de fall styrelseledamöterna kommer överens om en arbetsfördelning ligger det i deras eget intresse att överenskommelsen formaliseras i en arbetsordning. Många av de publika aktiebolagen och de bolag som är verksamma på finans- och försäkringsmarknaderna har en central funktion i närings- livet. Behovet av att ge stadga åt styrelsearbetet och underlätta bedöm- ningen av enskilda styrelseledamöters ansvar gör sig starkare gällande i dessa bolag. Arbetsordningen är också av betydelse vid Finansinspek- tionens tillsyn över eller kontroll av de finansiella bolagen. Den ingår t.ex. i underlag för att bedöma vilka risker som finns i bolagens verksamheter och hur kontrollen i bolagen ser ut. Kravet på en arbetsordning bör därför kvarstå för de publika aktiebolagen och för alla finansiella aktiebolag som står under tillsyn eller kontroll. Skriftliga instruktioner om arbetsfördelningen mellan bolagsorganen Styrelsen ska genom skriftliga instruktioner klargöra arbetsfördelningen mellan styrelsen, å ena sidan, och den verkställande direktören och andra organ som styrelsen har valt att inrätta, å andra sidan (8 kap. 7 §). Kravet på skriftliga instruktioner har motiverats av behovet av att förtydliga ansvarsfördelningen mellan de olika bolagsorganen. Enligt uppgifter från har endast av de aktiva privata aktiebolagen en verkställande direktör. Andra organ, som t.ex. arbetsutskott eller divisionsstyrelse, förekommer nästan aldrig i privata aktiebolag. I många av de privata aktiebolag som har en verk- ställande direktör finns det dessutom nära personkopplingar mellan styrelsen och den verkställande direktören. I dessa fall torde skriftliga instruktioner vara ett alltför oflexibelt instrument för att fungera i den praktiska vardagen. De frågor som uppkommer i aktie- bolagen är av skiftande karaktär och justeras arbets- fördelningen löpande. I vissa fall kan den verkställande direktören till och med vara ensam styrelseledamot. Då är skriftliga instruktioner bety- delselösa. Enligt mätningar uppgick kostnaderna för att upprätta skriftliga instruktioner till nästan för de mindre aktiebolagen (aktiebolag med färre än nio anställda).2 Mot bakgrund av den ringa betydelse som skriftliga instruktioner typiskt sett har i privata aktiebolag föreslår utredningen att kravet tas bort för dem. Även regeringen anser att kravet kan tas bort för sådana privata aktiebolag som inte är finansiella företag. För de privata aktiebolag som så önskar kvarstår naturligtvis möjligheten att klargöra arbetsfördel- ningen mellan bolagsorganen genom skriftliga instruktioner. 2 Enligt uppgifter ur databas för mätningar av företagens administrativa kostnader (). Många av de publika aktiebolagen och de finansiella bolagen har, som nämns ovan, en central funktion i näringslivet. I dessa företag, inte minst i de större företagen, kan instruktioner om arbetsfördelningen mellan bolagsorganen antas fylla en större funktion än i de privata icke finan- Instruktionerna har också betydelse för Finansinspek- tionens tillsyn över eller kontroll av de finansiella bolagen. skriftliga instruktioner bör därför kvarstå för de publika aktiebolagen och för alla finansiella aktiebolag som står under tillsyn Bosättningskrav för stiftare och likvidatorer Regeringens förslag: Kravet på att stiftare i bl.a. aktiebolag ska vara bosatta eller ha sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) tas Även kravet på att minst hälften av likvidatorerna i bl.a. aktiebolag, ekonomiska föreningar, handelsbolag, enkla bolag och kommanditbolag ska vara bosatta inom EES tas bort. Förslagen från Utredningen om ett enklare aktiebolag: Överens- stämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår att bosätt- ningskraven tas bort även för styrelseledamot, styrelsesuppleant, verk- ställande direktör, vice verkställande direktör och firmatecknare. ningens förslag omfattar endast bosättningskrav enligt aktiebolagslagen (se SOU 2009:34 s. 221 f.). Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslagen eller lämnar dem utan invändning. Flera remissinstanser är dock kritiska och Svensk Inkasso avstyrker förslagen, bl.a. med hänvisning till olika intressenters behov av att kunna få en verkställbar dom mot bola- befarar att förslagen öppnar möjligheter för oseriösa kreditansökningar. påpekar att förslagen kan leda till ökade delgivningsproblem. struktör- & konkursförvaltarkollegiet (REKON) i anser att det kan innebära ökade svårigheter att genomföra konkursutredningar om ställföreträdare för bolaget inte är tillgängliga. anser att förslagen innebär en väsentlig risk för att regelsystemet utnyttjas av den organiserade ekonomiska brottsligheten. De och anser även att förslagen kan leda till försäm- rade möjligheter att utreda och lagföra personer för ekonomisk brotts- och , som tillstyrker försla- gen respektive lämnar dem utan invändning, uttrycker liknande syn- förslag: Överensstämmer delvis med Utredningen föreslår att bosättningskraven tas bort även för styrelseledamot, styrelsesuppleant, verkställande direktör, vice verkställande direktör, firmatecknare och revisorer som inte är auktorise- rade eller godkända. Utredningens förslag omfattar endast bosättnings- krav enligt lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (se SOU 2009:37 s. 210 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslagen eller läm- nar dem utan invändning. ifrågasätter dock om bosättnings- kraven bör avskaffas för funktionärer i bostadsrättsföreningar, koopera- tiva hyresrättsföreningar, sambruksföreningar och sparkassor. Förslagen i promemorian om bosättningskrav: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: framhåller vikten av att den som utses till likvidator i ett handelsbolag är bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Skälen för regeringens förslag: Inom den associationsrättsliga lag- stiftningen uppställs krav på att vissa befattningshavare ska vara bosatta inom EES. Aktiebolagslagens krav på bosättning inom EES gäller stift- are, verkställande direktör, vice verkställande direktör, minst en firma- tecknare och minst halva antalet styrelseledamöter, suppleanter och likvi- datorer. Motsvarande krav, bortsett från kravet för stiftare, finns i lagen om ekonomiska föreningar. Därutöver finns i såväl revisionslagen (1999:1079) som i aktiebolagslagen och lagen om ekonomiska förening- ar bosättningskrav för revisorer och revisorssuppleanter. får medge dispens från bosättningskraven. Bosättningskraven har funnits länge i lagstiftningen. torde kraven främst motiveras av behovet att kunna verkställa domar och beslut mot bolagets eller föreningens funktionärer. Verkställighet av en dom om t.ex. skadeståndsskyldighet för en bolagsfunktionär kan ske inom EES men normalt inte i länder utanför EES. Det råder ingen tvekan om att skadeståndsansvaret kan ha en viss förebyggande effekt och, i det enskilda fallet, en reparativ funktion. Dessa funktioner hos skadestånds- sanktionen minskar i betydelse om skadeståndsdomar inte kan verk- ställas. Som flera remissinstanser, bl.a. , framhåller kan ett borttagande av bosättningskraven också försvåra möjligheterna att bekämpa ekonomisk brottslighet.