prop · H103253 · 2014-09-04 00:00:00 — 32Intervjuer med och . 33113 kap. 10 och 32 §§ SFB. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA skickas till den omprövningsenhet som handlagt ärendet . prövar om överklagandet inkommit i rätt tid samt om det överklagade beslutet kan ändras.34 Därefter skickas överklagandet vidare till förvaltningsrätten.35 2.3.2Överklagande av beslut om ekonomiskt bistånd Om en enskild inte är nöjd med det beslut som kommunens socialtjänst har fattat om ekonomiskt bistånd36 kan beslutet överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.37 Den enskilde ska skriftligt och skicka sitt överklagande till den socialtjänst som fattat beslutet. Därefter ska göra en bedömning av om förutsättningarna för omprövning föreligger enligt förvaltningslagen. Vid omprövning ska pröva om beslutet är uppenbart oriktigt. Omprövningen får inte dra ut . Om socialnämnden inte ändrar beslutet ska överklagandet skickas vidare till förvaltningsrätten, efter att ha prövat om överklagandet inkommit i rätt tid.38 2.3.3Handläggningen i förvaltningsrätt för de måltyper som omfattas av granskningen När en enskild har överklagat ett myndighetsbeslut till förvaltningsrätten blir den beslutande myndigheten den enskildes motpart. Den myndighet som fattat det överklagade beslutet ska i samband med att den skickar själva överklagandet till förvaltningsrätten, även bifoga hela akten. Ett yttrande från den berörda myndigheten kan ibland bifogas. Förvaltningsrätten har i enlighet med förvaltningsprocesslagen ett uttalat utredningsansvar. Det innebär att domstolen har det yttersta ansvaret för att målet blir tillräckligt utrett.39 Processen i förvaltningsrätt är, till skillnad från till exempel brottmålsprocessen, i huvudsak skriftlig.40 Muntlig förhandling förekommer endast i ett fåtal procent av fallen för de måltyper som vi granskat.41 34Prövningen om ärendet kan ändras sker enligt 113 kap. 3 § SFB. 35Enligt 113 kap. 14 och 15 §§ SFB ska överklagandet skickas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets personen var folkbokförd året före det år då beslutet fattades. 364 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). 3716 kap. 3 § socialtjänstlagen. 38Så kallad rättidsprövning. Handläggning och dokumentation inom , , 2010. 398 § förvaltningsprocesslagen (1971:291). 409 § förvaltningsprocesslagen (1971:291). Muntlig förhandling får ingå i handläggningen om det kan antas vara till fördel för utredningen eller främja ett snabbt avgörande av målet. Om en enskild part som för talan begär muntlig förhandling ska sådan hållas om det inte är obehövligt. 41Under 2012 skedde muntlig förhandling i genomsnitt av socialförsäkringsmålen och av målen enligt socialtjänstlagen, enligt underlag från . Av 9 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) framgår förutsättningarna för muntlig förhandling. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN När överklagandet har inkommit ska förvaltningsrätten ta ställning till om en kommunicering ska inledas eller inte.42 Det ska för varje mål finnas en ansvarig domare, men det är oftast den handläggare som bereder målet som gör bedömningen om kommunicering ska inledas. Om kommunicering inleds skickar förvaltningsrätten en underrättelse eller ett föreläggande till myndigheten eller klaganden. Vid ett föreläggande måste myndigheten komma in med ett yttrande till förvaltningsrätten. Vid en underrättelse ges parten möjlighet att yttra sig över handlingar i målet. Kommuniceringen pågår till dess att domstolen bedömer att målet är tillräckligt utrett. behöver förvaltningsrätten också begära in komplettering från den klagande och/eller från myndigheten. Förvaltningsrätten kan också skicka handlingar i målet endast för kännedom till parterna. Det är alltid möjligt för den klagande att på eget initiativ skicka in underlag till förvaltningsrätten. Domstolen väljer om detta ska skickas till motparten för yttrande eller inte. När förvaltningsrätten anser att målet är färdigutrett klassas målet som klart för avgörande, förkortat KFA. Det är vanligen den handläggare som har berett målet som beslutar om när målet är KFA. När ett mål är KFA finns tillräckligt underlag för att domstolen kan avgöra målet. Ett mål kan avgöras av ensamdomare eller med nämnd. Mål enligt socialtjänstlagen avgörs ofta av ensamdomare medan socialförsäkringsmål i huvudsak avgörs med nämnd. Det senare går vanligen till så att den handläggare som har skrivit förslag till dom föredrar målet för en domare och tre nämndemän. Vid föredragningen redogör handläggaren för fakta i målet, eventuell utredning och gällande rätt Efter föredragningen håller domare och nämndemän överläggning och kommer överens om hur de ska döma. Domstolen skickar alltid ut domen per post eller e-post till de berörda parterna. Förvaltningsrättens beslut kan överklagas till kammarrätten. Sista instans är . För att få ett socialförsäkringsmål eller mål enligt socialtjänstlagen prövat i högre instans krävs prövningstillstånd.43 2.4Genomförda ändringar i förvaltningsprocessen Regeringen lämnade propositionen En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess till riksdagen.44 Propositionen innehöll förslag på åtgärder som enligt regeringen skulle göra handläggningen mer flexibel och effektiv 42Detta regleras i 10 § förvaltningsprocesslagen (1971:291). 43113 kap. 16 § SFB och 16 kap. 5 § socialtjänstlagen. 2012/13:45. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA – både för domstolarna själva och för dem som berörs av en process i allmän förvaltningsdomstol. De förslag som framför allt kan kopplas till handläggning och effektivitet i förvaltningsrätterna är att vissa formkrav i samband med att överklagandet inkommer ska tas bort, till exempel att överklaganden och ansökningar ska vara egenhändigt undertecknade. Lagändringarna trädde i kraft den 1 juli 2013.45 I avsnittet går vi igenom ett urval av utredningar och rapporter som presenterats , och som har bäring på granskning. I avsnittet finns också en kort beskrivning av en pågående utredning om förvaltningsprocessen samt en pågående granskning av ändringsfrekvenser i förvaltningsrätterna. 2.5.1Statskontorets utvärdering av domstolarnas inre arbete Statskontoret fick 2008 i uppdrag att utvärdera domstolarnas inre organisation och arbetsformer och ge en samlad bild av de erfarenheter som gjorts . Statskontoret skulle också analysera sambandet mellan formen för en domstols inre organisation och dess förmåga att uppnå målet att verksamheten ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv. I rapporten som presenterades 2009 kom Statskontoret bland annat fram till att det inte finns några entydiga och tydliga samband mellan inre organisation och effektivitet respektive kvalitet.46 I en enkät som Statskontoret skickade ut till de dåvarande länsrätterna fick dessa rangordna ett antal faktorer efter deras betydelse för domstolens möjlighet att uppnå regeringens verksamhetsmål.47 Länsrätterna lyfte fram engagerad och delaktig personal, en fungerande organisation och tillräckliga resurser som de tre viktigaste faktorerna. Länsrätternas svar skiljde sig åt beroende på storlek. De små länsrätterna rangordnade en väl fungerande ledning, styrning och uppföljning som viktigaste faktorn för att verksamheten ska bedrivas effektivt. Länsrätterna lyfte också fram införande av samordningsansvariga domare som en faktor för att effektivisera länsrätternas verksamhet. Det som avses är någon form av grindvakt som har i uppdrag att bevaka inkommande mål för 45Riksdagsskrivelse 2012/13:154. 46Domstolarnas inre arbete – en utvärdering, 2009:20. 47Det handlar alltså om domstolarnas egen bedömning av vad som påverkar måluppfyllelsen, inte (som Statskontoret påpekar i rapporten) faktorernas faktiska betydelse för domstolens måluppfyllelse. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN att sedan fördela målen i organisationen. En uppgift för denna domare skulle också vara att avgöra mål som inte bedöms behöva ytterligare utredning (det vill säga är klara för avgörande) tämligen omgående. 2.5.2Brottsförebyggande rådets rapport i domstol (Brå) har undersökt olika brukares upplevelse av domstolars bemötande och hantering av ärenden.48 Syftet var att öka kunskapen om hur bemötande samverkar med rättssäkerhet och effektivitet samt att komma med åtgärdsförslag. Brå har bland annat gjort en kunskapsgenomgång och sammanställt befintlig forskning om bemötande i domstol. Sammanställningen visade att inga brukarundersökningar har genomförts vid förvaltningsdomstolarna. Brå har också genomfört en egen intervjuundersökning med brukare i domstol, bland annat med 10 personer med pågående socialförsäkringsmål vid Förvaltningsrätten i . Den viktigaste slutsatsen från undersökningen på förvaltningsrätten är vikten av återkoppling till klagande från domstolen. Intervjupersonerna efterlyser mer information om hur domstolen arbetar samt information och återkoppling i det egna ärendet. vill ha information om att förvaltningsrätten mottagit relevanta handlingar, vem som är handläggare, upplysningar om hur hanteringen fortskrider och handläggningstid. Andra områden som upplevs som problematiska är långa handläggningstider och förvaltningsrättens diffusa roll. tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att bland annat analysera om det finns behov av särskilda åtgärder för vissa måltyper i organisatoriskt eller processuellt hänseende, i syfte att åstadkomma särskild snabbhet eller särskild kompetens i domstolsförfarandet. Analysen skulle omfatta alla måltyper som förekommer vid domstol.49 Den så kallade presenterade sitt betänkande i juni 2010.50 övergripande slutsats var att den allmänna ordningen för domstolsprövningen måste vara att se till att samtliga mål avgörs inom rimlig tid och med hög kompetens. Betänkandet innehöll inga författningsförslag. Utredningen lämnade däremot flera förslag om hur domstolarnas handläggning kan effektiviseras. 48Bemötande i domstol, Rapport 2013:11, Brå, s 59. Se kap 2 för mer information om denna undersökning. 2008:49 Särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 50SOU 2010:44 Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Utredningen föreslog till exempel att alla domstolar ska göra en detaljerad kartläggning över hur processen som leder fram till domar och beslut ser ut , som ett led i att undersöka om domstolarnas arbetsmetoder och arbetsformer kan förbättras. bör ha en stödjande roll i detta arbete, enligt utredningen. I betänkandet framkommer att det är svårt att få en tydlig bild av hur stor del av handläggningstiden för ett mål som består av vad utredningen benämner aktiv hantering, här beskrivet som beredning som driver målet närmare ett avgörande, respektive inaktivitet. Inaktivitet definieras i utredningen som liggtid och anstånd. Utredningen menade att en utgångspunkt för att påtagligt förbättra handläggningstiderna i domstol, måste vara att det inte är acceptabelt att ett mål ligger utan åtgärd . Utredningen menade vidare att en minskning av den passiva liggtiden, inte medför lägre kvalitet i beslutsfattandet. föreslog också att domstolarna i alla mål bör göra en uppskattning av när målet förväntas bli avgjort. Utredningen menar att det utöver att vara värdefullt för parterna också får effekten att fokus blir på att hålla den tidpunkt som meddelats. bereds fortfarande inom Regeringskansliet.51 2.5.4Ökat förtroende för domstolarna – strategier och förslag Ï gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att kartlägga hur kommunikationen mellan domstolarna och medborgarna fungerar samt mot bakgrund av kartläggningen överväga hur domstolarnas kommunikation med medborgarna kan utvecklas vidare.52 Den så kallade presenterade sitt betänkande . I betänkandet lyfter utredningen fram ett antal faktorer som de menar har stor betydelse för förtroendet för domstolarna, bland annat bemötande av parter, domskrivningen och domstolarnas förhållande till medierna. Utredningen föreslog bland annat att konkreta riktlinjer för bemötandet skulle arbetas fram och att domarna måste bli mer begripliga för parterna.53 Regeringen gav med anledning av utredningen ett uppdrag till Domstolar om bland annat bemötande och domskrivning. 2007:93 Förtroende och kvalitet i domstolarna. 53SOU 2008:106 Ökat förtroende för domstolarna - strategier och förslag. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 2.5.5Pågående utredning om förvaltningsprocessen Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att ta fram ytterligare åtgärder för en effektiviserad och rättssäker förvaltningsprocess. ligger framför allt på att utreda specialisering av handläggning av skattemål. Utredningen har också i uppdrag att se över möjligheten att överlämna mål mellan domstolar. Regeringen skriver i direktivet att reglerna kan behöva göras mer generösa, bland annat för att kunna utjämna arbetsbördan mellan domstolarna. Uppdraget ska redovisas senast den 1 december 2014.54 2.5.6Inspektionen för socialförsäkringen granskar skillnader i ändringsfrekvenser Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) inledde en granskning med syfte att undersöka i vilken utsträckning och av vilka anledningar och beslut samt förvaltningsrätternas domar överklagas och ändras. Särskilt fokus ska ligga på skillnaderna i ändringsfrekvens mellan förvaltningsrätterna. ISF ska också undersöka hur väl domarna motiveras. Granskningen beslutades efter att ISF genomfört en förstudie som visade att det –2012 fanns stora variationer mellan förvaltningsrätterna i hur ofta de ändrade överklagade beslut. Detta gällde för de flesta förmånsslag och i första hand sjukförmånerna. Skillnaderna var stora under hela undersökningsperioden. ISF:s granskning ska avslutas i oktober 2014.55 2013:49 Specialisering för skattemål och fortsatt utveckling av förvaltningsprocessen. 55Socialförsäkringsmål i förvaltningsdomstolarna, Inspektionen för socialförsäkringen, Beslut 2013-02- 08 (dnr 2012-172). ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 3Långa och varierande handläggningstider i förvaltningsrätterna En enskild som överklagar ett myndighetsbeslut har rätt att få detta prövat på ett rättssäkert sätt och i rimlig tid. har förvaltningsrätterna haft problem med långa handläggningstider och handläggningstiderna varierar också stort mellan domstolarna. I detta kapitel redovisar vi i vilken grad förvaltningsrätterna uppnår målen för handläggningstiderna. Uppgifterna bygger på underlag från . 3.1Regeringens verksamhetsmål uppnås inte på de flesta förvaltningsrätter Regeringens verksamhetsmål för förvaltningsrätterna är att av målen, exklusive förturs- och migrationsmål, ska ta högst att avgöra.56 Enligt regleringsbrevet ska respektive domstol dessutom själv sätta egna verksamhetsmål, i samråd med . 56 Regleringsbrev för budgetåren 2013 och 2014 avseende Domstolar. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Tabell 3.1. nedan visar förvaltningsrätternas handläggningstider –2013. Tabell 3.1 Förvaltningsrätternas handläggningstider för av avgjorda mål i månader för 2010-2013 Av tabellen framgår att handläggningstiderna har förbättrats men att de är långa och varierar mellan förvaltningsrätterna. nådde ingen förvaltningsrätt målet medan två förvaltningsrätter nådde målet 2012. klarade fyra förvaltningsrätter att uppfylla regeringens verksamhetsmål om att av målen ska avgöras . Alla förvaltningsrätter, förutom två, har också förbättrat sina resultat . Skillnaderna i resultat mellan förvaltningsrätterna är dock alltjämt stor. varierade resultatet mellan 4,9 och . Förvaltningsrätterna sätter i enlighet med regleringsbrevet också upp egna verksamhetsmål för handläggningstiderna. Dessa interna mål sätts för median57 och för av avgjorda mål för måltyperna skattemål, socialförsäkringsmål, mål enligt socialtjänstlagen samt övriga mål utöver dessa. Utgångspunkten när förvaltningsrätterna tar fram de egna målen är regeringens verksamhetsmål, enligt . granskar de mål som 57Median innebär här det mittersta värdet av samtliga avgjorda måls handläggningstider (exklusive förturs- och migrationsmål) där målens handläggningstider sorterats i stigande ordning. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN respektive förvaltningsrätt har föreslagit och gör en bedömning av dessa. I slutändan är det dock upp till förvaltningsrätterna att själva besluta om sina interna verksamhetsmål.58 sammanställer och följer upp de interna målen. Resultatet tas sedan upp i resultatdialogen med respektive förvaltningsrätt.59 I nedanstående tabell redovisas måluppfyllelsen för förvaltningsrätternas egna verksamhetsmål 2013. Tabell 3.2 Förvaltningsrätternas interna verksamhetsmål för handläggningstider i månader samt uppnått resultat , för median och av avgjorda mål (exkl förtursmål och migrationsmål) Av tabell 3.2 framgår att förvaltningsrätterna uppnår sina egna mål för handläggningstider i något högre utsträckning än vad de uppnår regeringens verksamhetsmål. Åtta förvaltningsrätter klarade det egna målet för medianen, medan fem förvaltningsrätter uppnådde de uppsatta målen för av avgjorda mål. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA 3.1.1Långa handläggningstider för socialförsäkringsmål Som framgår ovan har handläggningstiderna för förvaltningsrätterna förbättrats totalt sett. Handläggningstiderna för socialförsäkringsmål är dock relativt långa för alla förvaltningsrätter, även för dem som når regeringens verksamhetsmål. Tabell 3.3 nedan visar att spridningen i förvaltningsrätternas handläggningstider för socialförsäkringsmål både för median och av avgjorda mål är stor och har varit det . varierade handläggningstiden från vid Förvaltningsrätten i vid Förvaltningsrätten i för av avgjorda mål. För medianen varierade resultatet mellan och . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Tabell 3.3 Förvaltningsrätternas interna mål för handläggningstider i månader för median och av avgjorda mål för socialförsäkringsmål, samt resultat , 2012 och 2013 Förvaltningsrätternas interna målsättningar för av avgjorda mål 2013 ligger mellan . Det är alltså stor skillnad i förvaltningsrätternas ambitioner. Av tabellen framgår att tre förvaltningsrätter klarade det uppsatta målet. Två förvaltningsrätter klarade att uppnå det egna målet för medianen 2013. 3.1.2Mål enligt socialtjänstlagen avgörs snabbare Förvaltningsrätternas handläggningstider för mål enligt socialtjänstlagen är kortare jämfört med socialförsäkringsmål, men spridningen är fortfarande stor mellan olika domstolar. Tabell 3.4 nedan visar att för av avgjorda mål varierar handläggningstiden mellan vid Förvaltningsrätten ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA i vid Förvaltningsrätten i . De flesta intervjuade förvaltningsrätterna har uppgett till att dessa mål är viktiga att avgöra , eftersom det kan handla om den yttersta möjligheten till försörjning. Förvaltningsrätten i menar dock att målen enligt socialtjänstlagen inte är prioriterade framför till exempel socialförsäkringsmålen, om de inte bedöms vara mer akuta att avgöra.60 Tabell 3.4 Förvaltningsrätternas interna mål för handläggningstider i månader för median och av avgjorda mål för mål enligt socialtjänstlagen, samt resultat , 2012 och 2013 60 Intervju med Förvaltningsrätten i . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Som framgår av tabellen har handläggningstiden mätt som median sjunkit från för 2013. Förvaltningsrätternas handläggningstid för av avgjorda mål var och har därmed förbättrats jämfört med . uppnår fyra förvaltningsrätter sitt eget verksamhetsmål för medianen medan fem förvaltningsrätter uppnår det egna verksamhetsmålet för av avgjorda mål. 3.1.3Balansen av oavgjorda mål påverkar handläggningstiden kom det in fler mål till förvaltningsrätterna än vad de klarade av att avgöra.61 Detta ledde till en lång kö av oavgjorda mål, så kallade balanser, vid domstolarna och till att handläggningstiderna ökade. Utvecklingen av inkomna, avgjorda och balanserade (oavgjorda) mål – 2013 visas i diagram 3.1 nedan. Diagram 3.1 Antal inkomna, avgjorda och balanserade (oavgjorda) mål vid länsrätterna 2008–2009 och förvaltningsrätterna 2010–2013 Diagrammet visar att antalet inkomna mål och avgjorda mål varierar . ökade antalet inkomna mål som antalet avgjorda mål minskade. till stora balanser , eftersom förvaltningsrätterna 2009 och 2010 avgjorde långt färre mål än vad som kom in. Balanserna har sedan succesivt minskat , 2012 och 2013, eftersom förvaltningsrätterna under dessa år lyckats avgöra flera mål än vad som kommit in. 61 Exklusive migrationsmål. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA har tagit fram ett mått på hur många mål en förvaltningsrätt behöver avgöra för att klara regeringens verksamhetsmål, så kallad optimal arbetsbalans. En balans av inkomna mål innebär enligt verket att förvaltningsrätterna kan klara regeringens verksamhetsmål om att av målen avgörs . Om balansen överstiger räknas detta som överbalans.62 har de flesta förvaltningsrätter fått hantera överbalanser, även om överbalanserna nu har minskat. Utvecklingen av balanser vid förvaltningsrätterna mellan framgår nedan i tabell 3.5. Tabell 3.5 Balanser vid förvaltningsrätterna 2011–2013 (exklusive migrationsmål). Blå markering innebär överbalans Tabellen visar att vid slutet av 2011 hade nio av tolv förvaltningsrätter överbalanser. Vid utgången av 2012 hade sju förvaltningsrätter överbalanser medan det vid utgången av 2013 fanns sex förvaltningsrätter med överbalanser. 62 Intervju med , . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Det innebär att dessa förvaltningsrätter har för höga balanser för att klara regeringens verksamhetsmål. Av förvaltningsrätterna med överbalanser har samtliga utom två sänkt sina balanser jämfört med föregående år. Förvaltningsrätten i har kraftigt ökat sina balanser. Handläggningstiderna för avgjorda mål har varierat stort mellan förvaltningsrätterna. varierade handläggningstiderna mellan 4,9 och . Åtta av tolv förvaltningsrätter nådde inte regeringens verksamhetsmål om att av målen ska ta högst att avgöra. Handläggningstiderna för socialförsäkringsmål är långa på alla förvaltningsrätter. varierade handläggningstiderna mellan 6,6 och . Hälften av förvaltningsrätterna hade vid utgången av 2013 så kallade överbalanser, vilket innebär att antalet oavgjorda mål är för hög för att klara regeringens verksamhetsmål i enlighet med den modell som använder. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 4Vad kan förklara de långa och varierande handläggningstiderna? Av förvaltningsrättsinstruktionen framgår att ett mål i förvaltningsrätten ska avgöras så snart det kan ske. Enligt JO innebär det att mål som är klara för avgörande inte får bli liggande . Utifrån denna utgångspunkt är det rimligt att förvänta sig att handläggningstiden i förvaltningsrätterna består av så lite liggtid som möjligt, det vill säga att målet inte blir liggande för länge utan åtgärd. En annan utgångpunkt är att handläggningen är förutsebar och enhetlig. har undersökt vad som kan förklara de långa och varierande handläggningstiderna vid förvaltningsrätterna. Vi har genom en aktstudie undersökt hur stor andel av handläggningen som består av liggtid respektive aktiv tid, samt övriga moment i handläggningen som kan påverka handläggningstiden. Utöver detta har vi också bland annat undersökt hur ofta och med vem förvaltningsrätterna kommunicerar. Därutöver har vi granskat organiseringen vid sex förvaltningsrätter och på en övergripande nivå undersökt om det finns hinder för en effektiv handläggning som ligger utanför förvaltningsrätternas kontroll. 4.1Organisationsförändring och ökat antal inkommande mål har påverkat handläggningstiderna