prop · H103139 · 2014-03-18 00:00:00 — 2013/14:139 krav, även om ytterligare tydlighet och selektivitet hade varit önskvärt. Regeringen har i flera av institutionerna verkat för att deras verksamhet i högre grad ska decentraliseras till i syfte att förbättra samarbetet med verksamhetsländerna och andra utvecklingsaktörer, bättre kunna anpassa verksamheten efter ländernas förutsättningar samt stärka kapaciteten för övervakning av projekt. Regeringen har lagt särskild vikt vid den ytterligare decentraliseringen av verksamhet till sviktande och konfliktdrabbade länder. Regeringen stödjer återflytten av AfDB:s huvudkontor till och har understrukit vikten av att den sker under ordnade former. Regeringen har också understrukit vikten av att institutionerna är öppna och transparanta och bedömer att väsentliga framsteg har gjorts på detta område, men att ytterligare reformer bör genomföras. Regeringen välkomnar –2017, i vilken regeringen fått gehör för sin ståndpunkt att andelen utlåning till bankens fattigaste länder även fortsättningsvis bör utgöra av den totala utlåningen. Institutionernas ersättningssystem har i allmänhet som mål att säkerställa att institutionerna är attraktiva och konkurrenskraftiga arbetsgivare, med tillräckligt kvalificerad personal, som de är kostnadseffektiva. Den ersättning som institutionerna erbjuder sina anställda består i de flesta fall av en grundlön, ett antal förmåner (inklusive pension och sjukförsäkring) och, i en del institutioner, även en prestationsbaserad löneandel. Ersättningssystemens utformning varierar mellan institutionernas personal och styrelserepresentanter. har översyner av ersättningssystemen påbörjats eller genomförts i flera institutioner. En tydlig trend är att flera institutioner har stärkt lönernas koppling till de anställdas prestation. Som en del av jämställdhetsagendan har merparten av de internationella finansiella institutionerna ett aktivt förändringsarbete, med mål och indikatorer som syftar till att öka andelen kvinnor i arbetskraften. Andelen kvinnor har också ökat i merparten av institutionerna och 2013. På lägre tjänstenivåer är generellt kvinnor väl representerade, ibland t.o.m. överrepresenterade, men på högre nivå är andelen kvinnor generellt 20–. Undantagen är , där andelen kvinnor i chefsposition är , och IMF, där andelen är . Regeringen har varit pådrivande för att institutionernas ersättningssystem i högre grad ska vara jämförbara, kostnadseffektiva, prestationsbaserade Vidare har regeringen verkat för en återhållsam ut- veckling av ersättningarna i samtliga institutioner. När det gäller löne- 2013/14:139 utvecklingen har regeringen påtalat att institutionerna i större utsträckning bör ta hänsyn till den ekonomiska situationen i ägarländerna och till utvecklingen på relevanta jämförelsemarknader. Slutligen har regeringen verkat för att omfattande utvärderingar av institutionernas ersättningssystem ska genomföras. I flera institutioner, exempelvis IMF, , AfDB, NIB och CEB, har regeringen fått genomslag för sina prioriteringar att ersättningssystemen ska ha en tydlig koppling mellan prestation och löneökning. Regeringens restriktiva syn på lönehöjningar har i flera fall inneburit att har lagt ner sin röst eller röstat nej vid omröstningar om löneökningar för styrelseledamöter och tjänstemän. Så skedde i t.ex. , AsDB, NIB och . Regeringen anser att flera av institutionerna behöver genomföra särskilda satsningar för att öka andelen kvinnor i beslutsfattande ställning. har ramverken för att mäta och följa upp resultat vidareutvecklats i flera av institutionerna. Syftet med dessa ramverk är att öka verksamhetens effektivitet och uppnå bättre utvecklingsresultat samt förbättra förutsättningarna för ansvarsutkrävande. De organisationsövergripande ramverken i AfDB, AsDB och mäter framsteg på fyra nivåer: övergripande utvecklingsresultat i det enskilda landet, resultat av institutionernas verksamhet i det enskilda landet, operationell effektivitet samt organisatorisk effektivitet och reformer inom institutionen.7 AsDB har legat i framkant i arbetet med resultatramverk och väglett andra utvecklingsbanker inom detta område. Vidare inledde banken en översyn av sitt resultatramverk. Denna resulterade bl.a. i ett nytt ramverk –2016, till att fler av de variabler som mäts blev könsuppdelade och till en förbättrad bedömning av inkluderande tillväxt, god samhällsstyrning och insatser för att motverka klimatförändringar. Tillämpningen av AfDB:s nya resultatramverk bidrog till en tydlig betoning på resultatstyrning i banken. inledde styrelsen en översyn av ramverket. Framtagandet av ett resultatramverk inom påfyllnadsförhandlingarna i AfDF har varit en viktig del av detta arbete. Även det resultatramverk som utarbetats inom ramarna för den senaste påfyllnaden av har varit av stor betydelse. Även IFC har utvecklat ett utförligt ramverk för resultatmätning. utvärderar investeringar och teknisk assistans under alla steg av ett projekts genomförande. införde EIB ett nytt resultatramverk för utlåningen utanför EU. syftar bl.a. till att tydliggöra projektens utvecklings- 7 Operationell effektivitet avser kvaliteten på bankernas verksamhet i medlemsländerna. Organisatorisk effektivitet avser effektivitet vid exempelvis resursanvändning och för- delning av personalresurser. resultat och förbättra bankens förmåga att kommunicera de resultat som Skr. 2013/14:139 uppnås. Utlåningen utvärderas ur ett utvecklingsperspektiv genom att man mäter ekonomisk och social utveckling, inklusive effekten på sysselsättning, energieffektivitet, klimatpåverkan och företagsstyrning. Regeringen har , bl.a. i samband med förhandlingar om påfyllnader av resurser till de internationella finansiella institutionerna, verkat för att institutionerna ska stärka mål- och resultatstyrningen, verksamhetsuppföljningen samt öppenheten. Regeringen välkomnar de framsteg som gjorts för att förbättra institutionernas resultatstyrning och resultatredovisning. Regeringen har aktivt verkat för att t.ex. AfDB, CEB, IDB, IFC och ska anta resultatramverk för sin respektive verksamhet och välkomnar särskilt de viktiga steg som tagits i den riktningen i samband med antagandet av Världsbanksgruppens nya strategi (se prop. 2013/14:1 utg.omr. har institutionernas öppenhet förbättrats. Exempelvis har AsDB reviderat sin offentlighetspolicy. Den reviderade policyn innebär att styrelsens beslutsunderlag som regel offentliggörs. Beslut om att i undantagsfall inte offentliggöra enskilda dokument kan överklagas till en oberoende panel. I policy för allmänhetens tillgång till information är utgångspunkten att alla handlingar är offentliga. Undantag gäller enbart i särskilda fall, bl.a. för information om enskilda personer och viss finansiell information. Även IDB:s nya informationspolicy har offentlighet som regel och sekretess som undantag. Vidare har Världsbanksgruppen väsentligt förbättrat möjligheterna för allmänheten att få tillgång till statistik och information om enskilda projekt. Detta ökar möjligheterna för medborgare i verksamhetsländerna att följa gruppens insatser och utkräva ansvar vid eventuella brister. beslutade om ett nytt styrdokument om öppenhet och insyn i bankens arbete. Genom beslutet antog banken en offentlighetsprincip, enligt vilken alla bankens handlingar är offentliga så länge de inte är upptagna på en särskild lista med undantag. samordnade arbetet med att driva en gemensam position i den aktuella frågan i bankens nordisk-indiska valkrets. I IMF har en större andel dokument publicerats i snabbare takt, delvis tack vare de åtgärder som vidtogs 2009 för att förbättra institutionens öppenhet. En översyn av IMF:s offentlighetspolicy gjordes , då beslut togs om att fonden ska verka för att fler dokument ska offentliggöras och tillgängligheten ska öka. Vissa framsteg i fråga om öppenhet har även gjorts när det gäller processerna för tillsättning av institutionernas högsta ledningar. I och finns nu processer för tillsättning av institutionernas 2013/14:139 högsta chefer, som slår fast att kandidater från alla medlemsländer ska kunna söka tjänsterna. Inför valet av nuvarande chef 2012 uppmärksammades att det inte fanns några regler för hur själva omröstningsprocessen skulle gå till. En ny process, som ska omfatta hela rekryteringsprocessen, ska därför tas fram före nästa val. Arbetet med att motverka korruption i institutionernas verksamhet har fortsatt. ingick AfDB, AsDB, , och ett avtal som innebär att företag och individer som har stängts av från samarbete med en av institutionerna till följd av oegentligheter i samband med ett projekt även kan bli avstängda av de andra institutionerna. Samarbetet syftar till att öka kostnaderna för korruption och förhindra korrupta aktörers möjlighet att få kontrakt med institutionerna. har samtliga berörda organisationer reviderat arbetssätt och regelverk så att detta avtal nu även är operativt. Regeringen verkar för ökad transparens och öppenhet inom IMF och välkomnar de framsteg som institutionen gjort på området, som det fortfarande finns utrymme för förbättringar. Regeringen har verkat för att tillsättningen av institutionernas ledningar ska ske i öppna och meritbaserade processer, som är öppna för sökande från alla medlemsländer. I samband med valet av ny president i AsDB och inför valet av ny president i IDB har regeringen tillsammans med ett antal andra länder agerat för att dessa principer ska vara vägledande i rekryteringsprocessen. Regeringen verkar för att institutionerna ska ha starka regelverk för att motverka korruption och för att åtgärder mot korruption ska integreras i institutionernas verksamhet. 7 Viktiga framtidsfrågor i institutionerna Den globala ekonomin och de internationella finansiella marknaderna börjar stabiliseras efter den ekonomiska krisen, även om osäkerheter kvarstår. IMF:s arbete kommer alltmer att skifta från akut krishantering till att bistå länder med att skapa förutsättningar för hållbar tillväxt . Inom IMF:s övervakning fortskrider arbetet med makrotillsyn och fonden kommer att ta fram riktlinjer för hur den ska utföra tillsynen i praktiken. IMF:s medlemsländer ska, som anförts i avsnitt 6.1, enas om en ny kvotformel. Denna ska användas vid kommande kvotöversyner och det är således viktigt att säkra inflytande. En översyn av kvotresurserna, den femtonde kvotöversynen, ska också genomföras. Beslutet om kvotformeln är sammanlänkat med beslutet om den femtonde kvotöversynen. Många länder har efterfrågat en stor kvothöjning för att möjliggöra en korrigering av röststyrkan. En viktig fråga är hur stort behov IMF har av reserver för att hantera eventuella kreditförluster. I samband med översynen kommer även frågan om hur europeiska höginkomstländers representation i IMF:s ska minskas att behandlas. Även i och pågår en diskussion om representationen i institutionernas styrelser i riktning mot ett minskat europeiskt inflytande. Den globala ekonomiska utvecklingen har inneburit en stark ekonomisk utveckling i många länder. Detta har lett till att färre länder ges tillgång till de biståndssubventionerade resurser som erbjuder. Om den ekonomiska utvecklingen fortsätter i nuvarande takt beräknas antalet länder som får resurser från att ha halverats 2025. De flesta mottagarländerna kommer då att vara afrikanska, sviktande och konfliktdrabbade länder med särskilda fattigdomsutmaningar. Detta reser frågor om både IDA:s och framtida inriktning. Det minskande antalet låginkomstländer har föranlett att man inom AsDB diskuterar möjligheten att slå hop bankens och AsDF:s finansiella tillgångar. De långsiktiga effekterna av dessa förändringar behöver följas noggrant framöver. I takt med att alltfler låginkomstländer ökar sina inkomster och blir kreditvärdiga kommer fler länder att kunna låna på marknadsmässiga villkor. För flera av institutionerna är det en utmaning att på ett tillfredsställande sätt möta efterfrågan från dessa länder. Detta gör att man inom en överskådlig framtid behöver se över lånevillkoren inom bankerna och deras fonder. I flera institutioner, bl.a. , och , pågår en diskussion om vilka villkor som ska gälla för utfasning av långivning till vissa låntagarländer som är kvalificerade för utlåning från institutionerna. har konstaterat att ett ekonomiskt perspektiv på jämställdhet måste kombineras med ett stärkande av kvinnors rättigheter i ett brett samhällsperspektiv. Rättighetsområdet är ännu ett relativt outforskat för banken, som avser utveckla sitt arbete inom tre pilotområden – diskriminering på arbetsmarknaden, kvinnors röst och deltagande i samhället samt könsbaserat våld. är måldatum för millennieutvecklingsmålen. Arbetet med att utvärdera dessa mål samt slå fast en ny utvecklingsdagordning och hållbara globala utvecklingsmål pågår framför allt inom ramen för FN- systemet. De internationella finansiella institutionerna har dock gjort betydande insatser i arbetet med att nå millennieutvecklingsmålen. Vidare ska de bidra med analytisk kapacitet i det pågående arbetet med att formulera nya mål, t.ex. kring mätmetoder och utveckling av indikatorer. Institutionerna kommer att integrera de nya globala utvecklingsmålen i verksamheten när målen väl fastslagits. har med sin nya övergripande strategi redan pekat ut en framtida inriktning. Banken avser dock att se över och, i den mån det är nödvändigt, anpassa strategin när de nya hållbara globala utvecklingsmålen väl beslutats. Globala händelser, som klimatförändringar och finanskrisen, samt enskilda händelser, som den arabiska våren, har medfört ett större fokus på inkluderande och hållbar tillväxt. En central utmaning ligger i att 2013/14:139 utveckla såväl analysformer som konkreta verktyg för att stötta fattiga människors deltagande i tillväxtprocesser som drivs av en växande privat sektor. Arbetsskapande åtgärder inom den privata sektorn spelar en central roll i detta sammanhang. Regeringen anser att de internationella finansiella institutionerna överlag utgör en stabiliserande kraft i återhämtningen efter den ekonomiska och finansiella krisen, bl.a. genom den omfattande finansieringen till institutionernas medlemsländer. Institutionerna bör fortsätta att främja medlemsländernas förutsättningar för ekonomisk tillväxt och finansiell stabilitet. Särskilt IMF har haft och bedöms fortsätta ha en nyckelroll i världsekonomin. Regeringen anser att det bör finnas en global institution som har ett övergripande ansvar för att övervaka den globala ekonomin. Detta är viktigt för att få en överblick över den globala ekonomin och dess risker samt möjliggöra konsistenta rekommendationer om vilken ekonomisk politik som bör bedrivas. Av denna anledning bör förbättringar av IMF:s övervakningsarbete prioriteras. Regeringen välkomnar utfasningen av långivning i de berörda institutionerna. Det är viktigt att reglerna för detta blir flexibla nog för att låta länder som slutat låna få möjlighet att låna igen om ett starkt behov skulle uppstå. Regeringen fortsätter att strategiskt driva jämställdhetsfrågorna i institutionerna, vilket har gett ett gott resultat. Detta sker bl.a. i samband med finansiering av metod- och analysutveckling och påfyllnadsförhandlingar, samt i genom en samfinansieringsfond som fokuserar på mänskliga rättigheter. Millennieutvecklingsmålen har tjänat sitt syfte väl. Regeringen är fortsatt starkt engagerad i utformningen av nya hållbara mål som kan bidra till att vägleda det internationella samfundets strävan efter utveckling. Regeringen välkomnar de internationella finansiella institutionernas bidrag till den nya utvecklingsdagordningen och anser att de har en central roll genom att bidra med kunskap och analys kring mätmetoder, resultatindikatorer och utvecklingsfinansiering. Det är av stor vikt att institutionerna även framöver tydligt ger utvecklingsmålen avtryck i sin verksamhet. Beskrivning av de i skrivelsen behandlade internationella finansiella institutionerna1 Afrikanska (AfDB) AfDB, som grundades , ska bidra till att minska fattigdom och förbättra levnadsvillkoren i samt mobilisera resurser för världsdelens ekonomiska och sociala utveckling. AfDB bedriver verksamhet genom en bank och en fond, Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF). AfDB finansierar projekt i privat och offentlig sektor samt tillhandahåller lån till medelinkomstländer på i stort sett kommersiella villkor. Finansieringen sker i huvudsak genom lån, garantier och ägarkapital- AfDF tillhandahåller lån på förmånliga villkor och gåvor till de 39 fattigaste länderna i . Fonden fylls på . prioriteringarna skiljer sig åt mellan påfyllnadsperioderna. 2011–2013 var prioriteringarna infrastruktur, god samhällsstyrning, regional integration och ett ökat engagemang i sviktande stater. beslutade bankens och fondens styrelser om en gemensam, övergripande tioårig strategi –2022. verksamhetsområdena är infrastruktur, regional integration, god samhälls- styrning, utveckling av den privata sektorn samt högre utbildning och Högsta beslutande organ: Guvernörsstyrelsen, som sammanträder en gång Organ för beslut: Exekutivstyrelsen. Hans andra och sista förordnande Medlemmar: 79 länder, varav 54 i verksamhetsregionen Huvudkontor: , . tillfälligt placerat i , . Antal anställda: 2 065 personer antog banken en ny öppenhetspolitik. banken en offentlighetsprincip, enligt vilken samtliga handlingar ska vara offentliga, såvida de inte finns upptagna på en särskild lista med undantag. Andel anställda kvinnor: Andel kvinnor i chefsposition: 1 Uppgifterna är från , om inte annat anges. Banken ser löpande över sina löner som del av den årliga budget- processen, där utgångspunkten för lönesättningen är en prestationsbaserad Den mer genomgripande översynen av löne- och ersättnings- systemet som bankledningen hade föresatt sig att genomföra har skjutits upp. Lån från AfDB till medelinkomstländer har en löptid på högst , varav upp till är amorteringsfria. Lån till låginkomstländer genom AfDF är Avgifter tas dock ut för icke utbetalda lån och Löptiderna är upp till , varav de amorterings- fria perioderna är upp till . beslutade banken att fr.o.m 2014 något skärpa villkoren för lån från AfDF. AfDB började se över sitt resultatramverk . Rapporteringen enligt detta ramverk ger möjlighet till löpande uppföljning som insatserna pågår. I syfte att samlat följa upp genom- förandet av ramverket håller banken bl.a. årliga översynsmöten. , varav i inbetalt kapital Godkända lån och bidrag (totalt): Insatser för . Av beloppet avsåg lån. Icke-biståndssubventionerade lån och bidrag: Biståndssubventionerade lån och bidrag: Svenskt bidrag till institutionen andel av institutionens upphandling Svensk röst- och ägarandel: Röst- och ägarandelen i är 1,56. I AfDF är röstandelen . Bidrag till icke-biståndssubventionerad verksamhet: Bidrag till biståndssubventionerad verksamhet: Bidrag till multi-bi-insatser2: Fem, varav en i ledande ställning av värdet på upphandlade varor och tjänster 2013 2 Multi-bi-insatser är bilateralt bistånd som kanaliseras via multilaterala organisationer (utöver basbudgetstöd), men som är öronmärkt för ett specifikt syfte. Sådana insatser kan innefatta en mängd olika typer av stöd, t.ex. stora tematiska bidrag på global nivå, finansiering av regionala program och tematiska områden samt insatser i olika länder. Asiatiska (AsDB) AsDB, som grundades , har som mål att utrota fattigdomen och öka levnadsstandarden i och . AsDB bedriver verksamhet genom en bank och en fond, Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF). AsDF ger gåvor och lån på förmånliga villkor till de fattigaste länderna. AsDB ger lån till medelinkomstländer och finansierar projekt i den privata sektorn i linje med FN:s millenniemål om att halvera fattigdomen . En långsiktig strategi –2020 styr verksamheten på ett övergripande plan. Tre strategiska områden har identifierats: inkluderande ekonomisk tillväxt, miljömässigt hållbar tillväxt och regional integration. Strategin är föremål för en Verksamheten inriktas på fem områden: infrastruktur (energi, transport, vattenförsörjning), utveckling av den finansiella sektorn, utbildning, miljö samt regionalt samarbete och integration. Högsta beslutande organ: Guvernörsstyrelsen, som sammanträder en gång Organ för beslut: Exekutivstyrelsen. Chef: japanske , förordnad t.o.m. Medlemmar: 67 länder, varav 48 är regionala medlemmar (45 av dem är regionala utvecklingsländer och 19 icke-regionala) Antal anställda: 2 976 personer AsDB:s offentlighetspolicy, som reviderades 2011, erkänner allmänhetens rätt till information. Den innebär också att dokumenten som skickas till styrelsen för beslut offentliggörs i samband med att styrelsen får tillgång till dem och att ett beslut från AsDB om att inte offentliggöra ett dokument kan överklagas till en oberoende panel. Andel anställda kvinnor: (gäller internationella tjänstemän) Andel kvinnor i chefsposition: Lönesystemet är utformat på samma sätt som i , med en prestationsbaserad ansats. I samband med en oberoende översyn 2010 bedömdes AsDB:s löner och ersättningar stå sig väl i förhållande till de villkor som tillämpas på jämförbara marknader. AsDB har beslutat att regelbundet göra en undersökning av lönerna på de jämförbara marknaderna och hålla löneutvecklingen i nivå med utvecklingen i . Lån till den offentliga sektorn i samarbetslandet ges antingen genom stöd till sektorer eller tematiskt budgetstöd eller genom projektstöd till I samband med att budgetstöd lämnas uppställs krav på både reformering av institutioner och den ekonomiska politiken. investerar AsDB i och lånar ut medel till företag i den privata sektorn som har en tydlig utvecklingspotential. Lån från AsDB ges med förmånliga villkor som innebär lägre lånekostnader än på kapitalmarknaden. AsDF ger subventionerade lån, eller rena gåvor, till de allra fattigaste Lånen löper på , varav 8–är Räntan ligger normalt på mellan . fokuserar primärt på den offentliga sektorn samt områdena infrastruktur AsDB:s resultatramverk, som antogs 2008 och förnyades 2013, speglar åtaganden i bankens långsiktiga strategi. institutionen och har fyra nivåer: regionens övergripande resultat, AsDB:s bidrag till dessa i form av utfall av insatser, effektivitet i verksamheten samt organisationens effektivitet. görs en uppföljning av resultaten som publiceras. 1 , varav i inbetalt kapital Godkända lån och bidrag (totalt): Icke-biståndssubventionerade lån och bidrag: Biståndssubventionerade lån och bidrag: Svensk röst- och ägarandel: Röstandel och ägarandel 0,34 Bidrag till icke-biståndssubventionerad verksamhet: Bidrag till biståndssubventionerad verksamhet: Bidrag till multi-bi-insatser: , , , , och Sju, varav ingen i ledande ställning av värdet på upphandlade varor och tjänster utvecklingsbank (CEB) CEB:s mål är att bidra till förbättrade levnadsförhållanden och social sammanhållning i de mest eftersatta Medlemmar, huvudkontor och antal anställda CEB ger långfristiga lån och garantier till projekt i offentlig eller privat sektor inom särskilda områden med anknytning till verksamhet. Projekt med en social inriktning prioriteras, såsom stöd åt flyktingar, återuppbyggnad efter naturkatastrofer, insatser för utsatta folkgrupper och miljöskydd. Högsta beslutande organ: Styrelsen, som vanligtvis sammanträder . representeras av ambassadören vid , . Organ för beslut: Administrativa rådet. företräds av departementsrådet . Chef: tyske , förordnad t.o.m. Medlemmar: 40 länder Huvudkontor: , Antal anställda: 183 personer CEB har en öppenhetspolicy, vars syfte är att möjliggöra största möjliga tillgång till information om banken. Enligt policyn ska information om bankens organisation och styrning samt dess operationella verksamhet göras tillgänglig för allmänheten. Undantag från policyn görs för information som betraktas som konfidentiell, vilket bl.a. inkluderar dokument som rör ledningsorganens beslutsprocesser, affärsinformation från motparter och material avsett för internt bruk. Andel anställda kvinnor: Andel kvinnor i chefsposition: Personalens löner justeras som en del av budgetprocessen.