prop · H103154 · 2014-03-18 00:00:00 — Den svenska nationella kontaktpunkten (NKP) för riktlinjer för multinationella företag är en trepartssamverkan mellan staten, näringslivet och arbetstagarnas organisationer. Den svenska NKP:n är ett viktigt instrument för att främja och pröva riktlinjer och har tre anmälningar mottagits varav två har avslutats. Den svenska staten har flera olika instrument som direkt eller indirekt kan påverka svenska företags respekt och arbete för MR i sin verksamhet. Statligt exportfrämjande, statlig ägarpolitik och instrument för investeringar, lån och garantier inom biståndet är några exempel. Den svenska staten har ett stort ansvar att vara en aktiv och professionell ägare. I det ingår att bolag med statligt ägande ska vara föredömen när det gäller ansvarsfullt och hållbart företagande, inklusive respekt för MR. har styrelserna för bolag med statligt ägande haft i uppdrag att fastställa strategiska, långsiktiga och uppföljningsbara hållbarhetsmål. Målen ska vara tydliga och bidra till att bolagens olika intressenter kan utvärdera bolagens arbete utifrån målen. kommer staten som ägare att kontinuerligt följa upp måluppfyllelsen inom den löpande förvaltningen av bolagen. Bolag med statligt ägande kommer även fortsatt att ha uppdraget att rapportera om sitt hållbarhetsarbete i enlighet med de internationella riktlinjerna från Global Reporting Initiative (GRI). Regeringen understryker även vikten av att bolag med statligt ägande, som har verksamhet eller upphandling i länder som brister i efterlevnaden av grundläggande internationella ramverk, har en väl förankrad policy och strategi för att hantera dessa frågor. Regeringen har också preciserat sina förväntningar på de statliga aktörerna inom handels- och investeringsfrämjandet att informera om internationella normer inom hållbart företagande. Exempel på detta är regeringens riktlinjer till (Business ) där bl.a. FN:s Global Compact och riktlinjer för multinationella företag ingår. En viktig svensk fråga inom ramen för hållbart företagande är frihet på nätet. Frihet på nätet är ett utrikespolitiskt initiativ med målsättningen att tydliggöra att MR även gäller på internet. Företag verksamma inom IKT-sektorn (informations- och kommunikationssektorn) kan spela en viktig roll i att främja respekten för MR och friheten på nätet. Detta berör hela IKT-sektorn och deras affärspartners och leverantörer, inklusive investerare. arrangerade , , en internationell konferens på temat frihet på nätet i relation till global utveckling. Regeringen har dialog och erfarenhetsutbyte med såväl näringsliv som civilsamhälleorganisationer om hållbart företagande, inklusive MR. Ett exempel är det rundabordssamtal som näringsministern tillsammans med Mötesplats Social Innovation bjöd in till där ett antal större företag diskuterade arbetet med hållbart företagande och CSR (Corporate Social Responsibility). Ett annat exempel är den CSR-dag som UD anordnade . 2013/14:154 Regeringen bedömer att fortsatt arbete behövs för att ytterligare stärka svensk handels och investeringars bidrag till frågor om rättvis och hållbar global utveckling, inklusive MR. I sin roll som ägare kommer regeringen fortsatt att betona och fördjupa integreringen av frågor om hållbart företagande, inklusive MR, i styrningen av bolag med statligt ägande. Förutom att bidra till global utveckling, är detta nödvändigt för att säkra ett långsiktigt värdeskapande i bolagen. Inom exportfrämjandet ska svenska företags intresse att handla med och investera i nya marknader som växer fram uppmuntras, liksom fortsatt arbete med hållbart företagande inklusive MR. Frihet på nätet blir fortsatt en viktig fråga inom ramen för hållbart företagande och planerar att anordna den tredje internationella konferensen på temat frihet på nätet i relation till global utveckling . 3Global utmaning migrationsströmmar – omvärldsanalys Regeringen har i denna skrivelse valt att särskilt belysa den globala utmaningen migrationsströmmar som handlar om migrationens utvecklingspotential. har människor flyttat mellan områden, länder och världsdelar, både för längre och kortare perioder. Som migranter räknas människor som bosatt sig utanför sitt födelseland, men också de människor som flyttat inom sitt eget land, vilket är den största delen. Tillsammans utgör dessa cirka en miljard människor (ca 232 miljoner internationella och 740 miljoner interna migranter2) en sjundedel av världens befolkning. De senaste årens ökade globalisering har inneburit ökad rörlighet av varor och kapital, men dock inte i samma utsträckning av människor. Antalet migranter har visserligen ökat den senaste tioårsperioden, men migranters andel av världens totala befolkning är relativt oförändrad. Människor från fattigare länder migrerar till rikare länder, men en stor andel migrerar också mellan låginkomstländer. En särskilt sårbar och utsatt grupp av migranter är människor som migrerar på grund av fattigdom och som arbetar i farliga och lågt betalda arbeten. Till den globala bilden av migration hör även en ökad urbanisering och stora ungdomskullar i många låginkomstländer. Ungefär hälften av alla migranter är kvinnor. Migrationsströmmar innebär en utvecklingspotential, för såväl de länder migranter lämnar som de länder migranter kommer till (ursprungsländer och destinationsländer), samt för migranterna själva och för deras familjemedlemmar. Migranters inkomster, erfarenheter och kunskap är till nytta både för ursprungsländer och för destinationsländer. För att kunna maximera de positiva effekterna av migration och 2 Siffror från FN: och motverka de negativa krävs ett samordnat agerande mellan Skr. 2013/14:154 politikområden och mellan aktörer. Ytterligare global dialog behövs om samstämmighet mellan migration och utveckling. Grundat i det svenska arbetet med Politiken för global utveckling (PGU) har varit en ledande aktör i det globala samarbetet kring migration och utveckling. är ordförande i forumet för migration och utveckling (GFMD). Genom ordförandeskap i GFMD har insatser gjorts för att stärka utvecklingseffekterna av migration globalt. En del av detta handlar om arbete med att inkludera migration och utveckling i den nya globala utvecklingsdagordningen . Arbete med migration och utveckling bör ses som en partnerskapsfråga och som en förutsättning för att uppnå de nya målen. Genom att underlätta rörlighet mellan länder, s.k. cirkulär migration, kan utvecklingspotentialen av migration stärkas. Viktig kunskapsöverföring möjliggörs liksom ökade inkomstmöjligheter som är av stor vikt för utveckling. Internationella studenter och forskare kan i detta sammanhang ha stor betydelse. Arbetskraftsmigration erbjuder en möjlighet till ekonomisk utveckling, kunskapsinhämtning och kan bidra till en bättre matchning mellan utbud och efterfrågan på den globala arbetsmarknaden. Migration kan vara ett komplement till inhemsk arbetskraft i bristsektorer och kan kompensera för en åldrande befolkning. Migration kan också avlasta en inhemsk, ansträngd arbetsmarknad i ursprungsländer. Effektiva regelverk krävs för att migranter ska kunna flytta till arbetsmöjligheter på ett lagligt sätt och under trygga former. Information om internationella arbetsmöjligheter och system för bedömning av migranters kvalifikationer behövs också. Utmaningen i fråga om arbetskraftsmigration är att tillgodose behov i destinationsländerna och maximera de positiva och minimera de negativa effekterna på ursprungsländerna. En bristfällig hantering av migranters arbetsvillkor i destinationsländer eller ett utnyttjande från arbetsgivare av migranter är en rättighetsfråga, som dessutom kan riskera att undergräva lokala arbetsvillkor i destinationslandet. Många migranter arbetar inom hälso- och servicesektorn, inom byggbranschen eller säsongsnäringen (jordbruket eller turistindustrin). En utmaning som ofta diskuteras är s.k. kunskapsflykt som bör sättas i relation till kompetensöverföring och andra fördelar som migration medför. Många grupper av människor som vistas utanför sitt ursprungsland upprätthåller ofta ändå banden med hemlandet. Dessa s.k. diasporagrupper bidrar ofta aktivt med kunskapsöverföring, och kan bidra till handel och investeringar mellan länder. Remitteringar, dvs. de pengar som migranter skickar hem till sina ursprungsländer, bidrar till ökade hushållsinkomster och bättre resurser för utveckling i ursprungslandet. Remitteringar kan även bidra till makroekonomisk utveckling bl.a. genom att stärka länders betalningsbalanser och kreditvärdighet. Det globala remitteringsflödet beräknas uppgå till mer än 400 miljarder USD.3 Då stora summor pengar 3 Migration and Remittance Flows: Recent Trends and Outlook, 2013–2016. remitteringsflödena troligtvis ännu större. för remitteringar kunde sänkas uppskattar att ytterligare penningflöden kan frigöras. Utmaningar finns, det finns bl.a. en risk att remitteringssystem kan utnyttjas för förflyttande av brottsvinster och/eller finansiering av terrorism. Genom att underlätta remitteringar genom formella kanaler minskar riskerna för att detta ska ske. Migration kan handla om att komma undan konflikter, förtryck, hungersnöd eller natur- och miljökatastrofer. När människor tvingas fly, s.k. ofrivillig migration, blir deras problem en regional och global Samstämmiga och samordnade åtgärder krävs för migration under ordnade och säkra former. migration kan ofta kopplas till människosmuggling, människohandel och organiserad brottslighet. Kvinnor och barn som migrerar från fattiga förhållanden löper särskild risk. Flertalet av världens över 15 miljoner4 flyktingar befinner sig i utdragna flyktingsituationer under svåra förhållanden. människor som tvingas fly från sitt hemland söker ofta en i ett Omkring en tredjedel av världens flyktingar lever i Över 17 miljoner5 människor i världen är också s.k. internflyktingar, dvs. människor som befinner sig på flykt inom sitt eget hemland, ofta på grund av etniska konflikter eller inbördeskrig. till flyktingar och främjandet av lösningar på utdragna flykting- och internflyktingsituationer är en nyckelfråga. Förändringar i miljö och klimat kan på olika sätt leda till migration. Fattiga människor är särskilt utsatta. resursknapphet kan också leda till konflikter och krig, i första hand inom det egna landet eller regionen. En av de bakomliggande orsakerna till många humanitära kriser är miljö- och klimatrelaterade katastrofer. Exempel: Svenskt ordförandeskap i Globala forumet för migration och utveckling (GFMD) Det svenska arbetet med Politiken för global utveckling (PGU) har bidragit till att har kunnat vara en ledande aktör i den globala dialogen om migration och utveckling. var en av initiativtagarna till den globala kommissionen om internationell migration (GCIM) 2003. Som ett resultat av FN:s första högnivådialog om migration och utveckling bildades Globala forumet för migration och utveckling (GFMD). GFMD är en mellanstatlig plattform för dialog om kopplingarna mellan migration och utveckling där ca 150 länder från hela Plattformen är informell och överenskommelserna icke- Den är öppen för alla FN:s medlemsstater, men inte en del av har varit med i sedan forumets början och är ordförande i 2014. 4Siffror från UNHCR och UNWRA, 2012. 5Siffror från UNHCR: En av de viktigaste svenska prioriteringarna under Skr. 2013/14:154 ordförandeskapet är att bidra till ökad samstämmighet mellan migrations- Detta omfattar även arbete med att migration och utveckling ska inkluderas i den nya globala utvecklingsdagordningen , en dagordning som innefattar en uppföljning av de s.k. millenniemålen och skapandet av nya globala hållbarhetsmål. driver att migration och utveckling ska inkluderas i denna dagordning som en partnerskapsfråga och en mekanism för att uppnå de nya målen. Exempel på frågor som kan vara föremål för stärkta globala partnerskap på migrationsområdet är ökade möjligheter att föra med sig intjänade socialförsäkringssystem och få kompetens validerad, sänkta kostnader för remitteringar och rekrytering samt stärkta rättigheter och bekämpande av diskriminering mot migranter. Detta skulle t.ex. kunna bidra till att migration integreras i utvecklingsländers strategier och planer för fattigdomsbekämpning och utveckling liksom i , EU:s och internationella organisationers samarbetsstrategier för utvecklingssamarbetet. Under ordförandeskapet i GFMD lyfter bl.a. fram migrationens bidrag till inkluderande ekonomisk utveckling genom arbetskraftsmigration, cirkulär migration och matchning på arbetsmarknaden samt diasporagruppers bidrag till handel och investeringar. Andra frågor som lyfts fram är migrationens bidrag till inkluderande social utveckling genom att stärka migranters egenmakt, samt underlätta för kunskapsöverföring och användandet av finansiella remitteringar till investeringar i hälsa och utbildning. En utvärdering av GFMD avslutades och gavs därmed möjligheten att ta dessa rekommendationer vidare i dialogen. Det svenska ordförandeskapet sammanföll också med FN:s andra högnivådialog om migration och utveckling (som hölls ) och det pågående arbetet med utvecklingsdagordningen . 4Global utmaning migrationsströmmar – exempel på regeringens arbete och potentiella mål-/intressekonflikter Den globala utmaningen migrationsströmmar är en av sex globala utmaningar som regeringen har valt att fokusera på i samstämmighetspolitiken för utveckling (skr. 2007/08:89). Nedan redovisar regeringen ett antal exempel och potentiella mål- och intressekonflikter inom utmaningens fokusområden, nämligen: ̶Cirkulär migration till och från och EU ̶Remitteringar från till utvecklingsländer ̶Skydd och varaktiga lösningar för flyktingar 4.1Fokusområde: Cirkulär migration till och från och EU Inom den globala utmaningen migrationsströmmar är ett av regeringens fokusområden Cirkulär migration till och från och EU. Målet för regeringens arbete inom fokusområdet är att öka de positiva effekterna för utvecklingsländer av cirkulär migration till och från och EU. 4.1.1Regeringens arbete med cirkulär migration Migration kan innebära möjligheter för människor att öka sina ekonomiska resurser och förbättra sina levnadsvillkor. För människor som lever i fattigdom är detta centralt. Siffror från visar att migranter som flyttar från länder med låg utvecklingsnivå till högre utvecklingsnivå i genomsnitt upplever en 15-faldig inkomstökning, fördubblad skolgång och en 16-faldig minskning av barnadödlighet.6 För kvarvarande familjemedlemmar i ursprungsländer kan de pengar som migranter i utlandet skickar hem bidra till ökad ekonomisk trygghet. Remitteringar är en viktig källa till ekonomisk utveckling i många låginkomstländer. Migration kan också bidra till att öka kvinnors inflytande och självbestämmande då de genom migration kan öka sina inkomster och därmed kan bidra till familjens försörjning som sändare av remitteringar och som investerare i utveckling. Förutom det finansiella tillskottet som migranter kan bidra med har de under utlandsvistelser stora möjligheter att inhämta nya kunskaper och erfarenheter som kan få betydande utvecklingseffekter på ursprungsländerna. Även överföringar av värderingar, idéer och kontaktnät, s.k. sociala remitteringar, kan få stor betydelse för utveckling. I destinationsländer utgör migranter ofta efterfrågad arbetskraft. Migranter för också med sig värderingar och kunskap som kan gynna den kulturella mångfalden och leda till innovationer och nytänkande. Den demografiska utvecklingen i och i många andra länder gör att behovet av migration kommer att öka. Migration kan även främja handel och investeringar mellan länder, vilket skapar arbetstillfällen och skatteintäkter på båda håll. För att den globala migrationens utvecklingseffekter ska kunna stärkas behövs regelverk som underlättar laglig migration. Det är också viktigt att migrantens kompetens tas tillvara, både i de länder de kommer till, s.k. destinationsländer och i ursprungsländerna. En förutsättning för att migration ska bidra till utveckling är respekt för grundläggande mänskliga rättigheter, inklusive skydd mot exploatering, diskriminering och övergrepp. Såväl den globala migrationen som migrationen till och från ökar. Det blir allt mer naturligt att en del av livet tillbringas i andra länder än hemlandet. Med s.k. cirkulär migration menas ett migrationsmönster som innebär att människor rör sig mellan länder, fär både för kortare och för längre perioder, och lämnar viktiga bidrag till utveckling i både destinations- och ursprungsland. Många olika former av migration, bl.a. arbetskraftsmigration och internationella studenter och forskare ryms inom begreppet. Ökade möjligheter till kommunikation och resor har medfört ökade möjligheter för internationella migranter att vara aktiva och engagerade i samhällsutvecklingen i både ursprungslandet och destinationslandet. Migranter har större möjligheter än att bidra till utveckling. Migrationens utvecklingspotential har emellertid stort utrymme att förbättras. Regeringens arbete med cirkulär migration Den globala migrationens möjligheter ska tas tillvara. En viktig del i detta är att underlätta cirkulär migration och att stärka dess positiva utvecklingspotential. Regeringen tillsatte den parlamentariska kommittén för cirkulär migration och utveckling. Kommitténs uppdrag var att identifiera vilka faktorer som påverkar migranters möjligheter att röra sig mellan och ursprungsländerna samt att kartlägga cirkulär migration till och från . I uppdraget ingick även att analysera hur ökad rörlighet kan bidra till utveckling i både och ursprungsländerna. Kommitténs delbetänkande överlämnades (SOU 2010:40) och dess slutbetänkande (SOU 2011:28). I slutbetänkandet presenterades ett flertal förslag som syftade till att undanröja hinder för ökad rörlighet och därigenom öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär migration. Genom arbetet i kommittén finns ett gediget kunskapsunderlag och statistik som rör cirkulär migration till och från . Kommittén konstaterade att den svenska politiken i vissa delar redan underlättar cirkulär migration. är det t.ex. tillåtet med dubbelt medborgarskap, vilket enligt kommittén har stor betydelse för den cirkulära migrationen eftersom det ger en trygg hemvist i både ursprungs- och destinationsland. Vidare utgör det svenska regelverket för arbetskraftsinvandring som trädde i kraft en möjlighet för arbetstagare att migrera till , använda sina färdigheter på ett produktivt sätt och återvända med bättre möjligheter och nya kunskaper. Kompetens och jobb är centralt för utveckling i alla länder. Den svenska politiken för arbetskraftsinvandring är därför en viktig del i en migrationspolitik som bidrar till utveckling. Kommittén har också konstaterat att den möjlighet som finns att exportera vissa intjänade sociala förmåner, t.ex. inkomstgrundad ålderspension, kan ha stor betydelse för cirkulär migration. I kommitténs slutbetänkande presenterades förslag till författningsändringar och förslag om andra åtgärder för att stärka migrationens utvecklingseffekter. Regeringen arbetar med att genomföra förslag från utredningen, vilket omfattar såväl författningsändringar som satsningar på att stärka myndigheternas arbete på området. Cirkulär migration är även inom EU en viktig prioritering för att stärka migrationens utvecklingseffekter. Synen på cirkulär migration skiljer sig dock till viss del åt mellan länder inom EU. vill arbeta för att ta bort administrativa hinder och därmed göra det möjligt för migranter att i större utsträckning röra sig mellan länder för att kunna bidra till utvecklingen i ursprungslandet. Således är migrationens kopplingar till utveckling centralt för den svenska politiken för cirkulär migration. 2013/14:154 Diskussionerna om cirkulär migration på europeisk nivå präglas dock snarare av ett fokus på specifika program eller bilaterala avtal som anger förutsättningarna för vistelsetid, utfärdande av tillstånd och återvändande, s.k. styrd cirkulär migration. verkar inom EU för diskussioner som fokuserar på spontan migration, bl.a. inom ramen för de regionala migrationsdialogerna inom EU:s övergripande strategi för migration och rörlighet i EU:s yttre förbindelser. En utgångspunkt för är att samtliga länder bör undanröja hinder för cirkulär migration och att lagliga sätt att migrera, inklusive arbetskraftsinvandring, ska underlättas. Vidare verkar för att konkretisera och operationalisera samarbetet om cirkulär migration med tredjeländer i syfte att öka de positiva utvecklingseffekter som cirkulär migration kan ha för ursprungs-, transit- och destinationsländer. Detta arbete kan omfatta projekt om cirkulär migration inom t.ex. EU:s partnerskap för rörlighet med tredjeländer i EU:s närområde. Arbetet med cirkulär migration i Globala forumet för migration och utveckling (GFMD) Cirkulär migration och arbetskraftsmigration har varit på det globala forumets dagordning sedan forumets början. Stater har utbytt erfarenheter inom områden som kompetensutveckling och validering, regelverk för underlättandet av rörlighet, kompetensöverföring och underlättande av återvändning samt bättre tillvaratagandet av kompetens. Diskussioner i forumet har även förts kring tillfällig arbetskraftsmigration med fokus på bilaterala avtal för arbetskraftsmigration, insatser för att stärka migranters kompetensutveckling, etisk rekrytering, hur rekryteringskostnader kan sänkas för migranter och hur sociala skyddsnät kan stärkas för dessa. GFMD har även belyst särskilt utsatta grupper migranter som t.ex. hushållsarbetare. Inom ramen för det svenska ordförandeskapet ligger fokus inom området på hur matchning av kompetens på arbetskraftsmarknaden kan stärkas samt hur migration kan bidra till återföring av kompetens till hälso-och sjukvårdssektorerna. Arbete inom och med myndigheter För att cirkulär migration ska bidra till utvecklingseffekter i låginkomstländer behövs en samstämmig politik för utveckling. Flera politikområden berörs som t.ex. arbetsmarknads-, handels-, näringslivsutbildnings- migrations- och utvecklingspolitik. Arbete med jämställdhet, mänskliga rättigheter och demokrati är viktiga bidrag. har ansvar för migrationspolitiken. ansvarar för arbetslivspolitiken och för utbildningspolitiken. När det gäller överföring av sociala förmåner är huvudansvarigt. När det gäller att stärka migrationens bidrag till utveckling genom att bl.a. stödja diasporaorganisationers utvecklingsarbete har huvudansvar. Även , med sitt huvudansvar för finansiella transaktioner har här en viktig roll. och Sida centrala, liksom Arbetsförmedlingen och Skr. 2013/14:154 Universitets- och högskolerådet. –Regeringen vill underlätta cirkulär migration och stärka dess positiva utvecklingseffekter. Regeringen arbetar bl.a. för att öka möjligheterna för arbetskraftsinvandrare, studenter och andra kategorier av migranter att röra sig mellan länder. Regeringen finansierar 2014 ett uppdrag till att i samverkan med genomföra en kartläggande studie över statistik på migrationsområdet. –I slutbetänkandet från den parlamentariska kommittén för cirkulär migration presenterades viktiga förslag och åtgärder inom bl.a. cirkulär migration. arbetar nu med olika författningsändringar och med att stärka myndigheternas arbete på området. –Ett breddat synsätt på cirkulär migration och utveckling behövs inom EU. verkar för diskussioner som fokuserar på spontan migration och för lagliga sätt att migrera, inklusive arbetskraftsinvandring. Målet är att alla länder undanröjer hinder för cirkulär migration. Vidare verkar för att konkretisera och operationalisera samarbetet om cirkulär migration med tredjeländer. –Ordförandeskapet i GFMD ger en unik roll på den internationella arenan när det gäller frågor om migration och utveckling. Internationellt är migration och utveckling, inklusive cirkulär migration, en viktig fråga för regeringen i arbetet med en utvecklingsdagordning . arbetar för att migration inkluderas som en fråga för partnerskap och för genomförandemekanismer.