prop · H103129 · 2014-03-12 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:129 Skydd för kännetecken i den internationella Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att en ny lag om skydd för kännetecken i den internationella humanitära rätten ska ersätta den nuvarande lagen i samma ämne. Vidare föreslås att ska tillträda tilläggsprotokoll till om skydd för krigens offer. Genom protokollet inrättas ett nytt kännetecken – den röda kristallen – som kompletterar bl.a. det röda korset som kännetecken för sjukvård och själavård under väpnade konflikter. Förslag lämnas till de lagändringar som behövs till följd av tillträdet. Ändringarna innebär bl.a. att svensk militär sjukvård tillfälligt ska kunna använda den röda kristallen om det röda korset är ifrågasatt av t.ex. politiska eller religiösa skäl. Det kan bidra till att svenska sjukvårdstrupper får ett starkare skydd vid fredsinsatser utomlands. Även rödakorsrörelsen, inklusive föreningen , ska kunna använda det nya kännetecknet. Dessutom föreslås att ytterligare två internationella kännetecken ska skyddas – kännetecknet för anläggningar och installationer som innehåller farliga krafter (t.ex. kärnkraftverk) och kännetecknet för kulturegendom. Det föreslås att straffansvaret för otillåten användning av kännetecknen utvidgas så att det även omfattar missbruk av de nya kännetecknen. Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. 2013/14:129 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om skydd för kännetecken i den internationella humanitära rätten ........................................ Förslag till lag om ändring i firmalagen (1974:156) Förslag till lag om ändring i varumärkeslagen Ärendet ............................................................och dess beredning Skydd för ......kännetecken i den internationella humanitära rätten samt tilläggsprotokoll I och Lagen om skydd för vissa internationella Ett nytt kännetecken – den röda kristallen tillträde till tilläggsprotokoll III Allmänna ..........................................utgångspunkter för en ny lag Anpassningar .............................................till tilläggsprotokoll III Den röda kristallen skyddas och kännetecknen Den militära sjukvårdens och själavårdspersonalens tillfälliga användning av kännetecken Rödakors - och rödahalvmånerörelsens användning Gemensamt kännetecken vid insatser under FN:s Andra förändringar ...........................av skyddet för kännetecknen Den civila sjukvårdens användning av kännetecken i Utmärkning av anläggningar och installationer som innehåller farliga krafter och av kulturegendom Straffansvar vid otillåten användning av Regeringen får delegera tillståndsprövningen Ikraftträdande ...................................- och övergångsbestämmelser Ekonomiska .............................................och andra konsekvenser Förslaget till lag om skydd för kännetecken i den Förslaget till lag om ändring i firmalagen (1974:156) Förslaget till lag om ändring i varumärkeslagen Bilaga 1 Tilläggsprotokoll III till Genévekonventionerna.................. Bilaga 2 Sammanfattning av betänkandet (SOU 2010:72)................. Förteckning över remissinstanserna ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 2013/14:129 1 dels godkänner tilläggsprotokoll III till rörande antagande av ytterligare ett kännetecken (avsnitt 5.2), dels antar regeringens förslag till 1.lag om skydd för kännetecken i den internationella humanitära rätten, 2.lag om ändring i firmalagen (1974:156), 3.lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om skydd för kännetecken i den internationella humanitära rätten Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller föreskrifter för genomförande av bestämmelser om kännetecken enligt följande internationella konventioner och protokoll i den internationella humanitära rätten: 1.Genèvekonventionen angående förbättrande av sårades och sjukas behandling vid stridskrafterna i fält (SÖ 1953:14), 2.Genèvekonventionen angående förbättrande av behandlingen av sårade, sjuka och skeppsbrutna tillhörande stridskrafterna till sjöss (SÖ 1953:15), 3.Genèvekonventionen angående skydd för civilpersoner under krigstid (SÖ 1953:17), 4.Tilläggsprotokoll I till rörande skydd för offren i internationella väpnade konflikter (SÖ 1979:22), 5.Tilläggsprotokoll II till rörande skydd för offren i icke-internationella väpnade konflikter (SÖ 1979:23), 6.Tilläggsprotokoll III till rörande antagande av ytterligare ett kännetecken, 7.Haagkonventionen om skydd för kulturegendom i händelse av väpnad konflikt jämte tilläggsprotokoll (SÖ 1985:7). 2 § Följande kännetecken är skyddade enligt denna lag: 1.ett märke som består av ett rött kors mot vit bakgrund, eller benämningen röda korset eller Genèvekorset, 2.ett märke som består av en röd ram i form av en kvadrat ställd på sin spets mot vit bakgrund, eller benämningen röda kristallen, 3.ett märke som består av en röd halvmåne mot vit bakgrund, eller benämningen röda halvmånen, 4.ett märke som består av ett rött lejon och en röd sol mot vit bakgrund, eller benämningen röda lejonet och solen, 5.ett märke som utmärker civilförsvar och som består av en liksidig blå triangel mot orangefärgad bakgrund, 6.ett märke som utmärker anläggningar och installationer som innehåller farliga krafter och som består av tre lysande orangefärgade cirklar placerade på samma axel, 2013/14:129 7. ett märke som utmärker kulturegendom och som består av en vapensköld med spetsen nedåt och med ett blåvitt snedkors, eller en kombination av tre upprepade sådana märken i en triangel. Tillåten användning av kännetecknen 3 § Kännetecknen i 2 § får användas offentligt endast om det är förenligt med 4–8 §§, allmän folkrätt och bestämmelser om kännetecken i de konventioner och protokoll som anges i 1 §. 4 § Militär sjukvård och militär själavårdspersonal får använda kännetecknen i 2 § 1–4. Svensk militär sjukvård och själavårdspersonal får använda endast kännetecknet i 2 § 1. Ett kännetecken i 2 § 2–4 får dock användas tillfälligt om det kan förstärka skyddet. 5 § Internationella rödakorsorganisationer och nationella föreningar som är knutna till dem får använda kännetecknen i 2 § 1–4. En svensk nationell förening får använda endast kännetecknet i 2 § 1. Kännetecknet i 2 § 2 får dock användas tillfälligt om detta på grund av särskilda omständigheter är påkallat för att underlätta arbetet. Om föreningen biträder den militära sjukvården, får föreningen därutöver tillfälligt använda ett kännetecken som den militära sjukvården tillfälligt använder för att förstärka skyddet enligt 4 § andra stycket. Första stycket gäller också för andra föreningar som har till uppgift att biträda den militära sjukvården under en väpnad konflikt. En svensk förening får använda endast kännetecknet i 2 § 1. Sådan användning kräver tillstånd av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Tillståndet får också avse tillfällig användning av ett annat kännetecken som den militära sjukvården tillfälligt använder för att förstärka skyddet enligt 4 § andra stycket. 6 § Civil sjukvård får använda märkena i 2 § 1–4 under en väpnad konflikt. Svensk civil sjukvård får använda endast märket i 2 § 1. Sådan användning kräver tillstånd av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Om det finns särskilda skäl och föreningen har lämnat samtycke, får svensk civil sjukvård använda märket i 2 § 1 för utmärkning i fredstid av fordon som används som ambulanser och för att visa hjälpstationer som uteslutande är avsedda för avgiftsfri vård av sårade och sjuka. Sådan användning kräver tillstånd av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 7 § Sjukvård och själavårdspersonal som deltar i en insats under överinseende får gemensamt använda ett av kännetecknen i 2§ 1–4. Svensk sjukvård och själavårdspersonal får använda ett sådant gemensamt kännetecken endast om regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har lämnat samtycke till det. 8 § Kännetecknen i 2 § 5–7 får användas endast efter tillstånd av Prop. 2013/14:129 regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 9 § Den som i strid med denna lag använder ett kännetecken i 2 § för varor, tjänster eller verksamheter eller för utmärkning på skyltar, anslag eller liknande döms för otillåten användning av kännetecken i den internationella humanitära rätten till böter eller fängelse . Detsamma gäller den som i näringsverksamhet på annat sätt använder ett sådant kännetecken i strid med denna lag. Första stycket gäller också den som använder ett kännetecken som kan förväxlas med ett kännetecken i 2 §. I ringa fall ska det inte dömas till ansvar. 10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för prövningen av ansökningar om tillstånd att använda ett kännetecken enligt denna lag. 1.Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Genom lagen upphävs lagen (1953:771) om skydd för vissa internationella sjukvårdsbeteckningar m.m. 2.Bestämmelserna om användning av de kännetecken som avses i 2 § 3 och 4 ska inte tillämpas i förhållande till varu- eller näringskännetecken som har registrerats eller använts före ikraftträdandet av den upphävda lagen. 3.Bestämmelserna om användning av de kännetecken som avses i 2 § 2, 6 och 7 ska inte tillämpas i förhållande till varu- eller näringskännetecken som har registrerats eller använts före ikraftträdandet, under förutsättning att användningen inte ger intryck av att ske i skyddande syfte under en väpnad konflikt. 2013/14:129 2.2 Förslag till lag om ändring i firmalagen Härigenom föreskrivs att 10, 16 och 16 b §§ firmalagen (1974:156) ska ha följande lydelse. 10 §1 En firma får inte registreras om den 1.strider mot lag eller annan författning eller mot goda seder eller allmän ordning, 2.utan tillstånd innehåller en sådan statlig eller internationell beteckning som enligt lag eller annan författning inte får användas obehörigen som firma, eller något som lätt kan förväxlas med en sådan beteckning, 3.utan tillstånd innehåller ett sådant kännetecken som enligt lagen (2014:000) om skydd för kännetecken i den internationella humanitära rätten inte får användas obehörigen som firma, eller något som kan förväxlas med 3. i annat fall är ägnad att vilseleda allmänheten, 4. är identisk med ett äldre näringskännetecken för verksamhet av samma slag, 5. är identisk med eller liknar ett äldre näringskännetecken för verksamhet av samma eller liknande slag, om det finns en risk för förväxling, inbegripet risken för att användningen av firman leder till uppfattningen att det finns ett samband mellan den som använder firman och innehavaren av näringskännetecknet, 6. är identisk med eller liknar ett äldre näringskännetecken som är känt inom en betydande del av omsättningskretsen, om användningen av firman skulle dra otillbörlig fördel av eller utan skälig anledning vara till skada för näringskännetecknets särskiljningsförmåga eller anseende, 1 Senaste lydelse 2010:1889. ett sådant kännetecken, 4.i annat fall är ägnad att vilseleda allmänheten, 5.är identisk med ett äldre näringskännetecken för verksamhet av samma slag, 6.är identisk med eller liknar ett äldre näringskännetecken för verksamhet av samma eller liknande slag, om det finns en risk för förväxling, inbegripet risken för att användningen av firman leder till uppfattningen att det finns ett samband mellan den som använder firman och innehavaren av näringskännetecknet, 7.är identisk med eller liknar ett äldre näringskännetecken som är känt inom en betydande del av omsättningskretsen, om användningen av firman skulle dra otillbörlig fördel av eller utan skälig anledning vara till skada för näringskännetecknets särskiljningsförmåga eller anseende, 7. kan förväxlas med ett känne- 8. kan förväxlas med ett känne- Prop. tecken som användes här i landet tecken som användes här i landet eller i utlandet av någon annan vid eller i utlandet av någon annan vid tidpunkten för ansökan och som tidpunkten för ansökan och som fortfarande används, om sökanden fortfarande används, om sökanden var i ond tro för var i ond tro för innehåller eller består av innehåller eller består av något som är ägnat att uppfattas något som är ägnat att uppfattas efternamn, allmänt kända konst- efternamn, allmänt kända konst- närsnamn eller likartat namn, om närsnamn eller likartat namn, om medföra en nackdel för bäraren av medföra en nackdel för bäraren av namnet och om namnet uppenbar- namnet och om namnet uppenbar- ligen inte syftar på någon sedan ligen inte syftar på någon sedan innehåller något som kränker innehåller något som kränker annans upphovsrätt till ett litterärt annans upphovsrätt till ett litterärt eller konstnärligt verk, eller eller konstnärligt verk, eller innehåller något som är innehåller något som är ägnat att uppfattas som benämning ägnat att uppfattas som benämning på en stiftelse, ideell förening eller på en stiftelse, ideell förening eller De hinder för registrering som De hinder för registrering som anges i första stycket 4–6 gäller på anges i första stycket 5–7 gäller på 1.ett varumärke som är registrerat enligt 2 kap. varumärkeslagen (2010:1877) eller en internationell varumärkesregistrering som gäller i , 2.ett gemenskapsvarumärke som är registrerat enligt rådets förordning (EG) nr 207/2009 av om gemenskapsvarumärken eller en internationell varumärkesregistrering som gäller i Europeiska unionen, samt 3.ett inarbetat varukännetecken. Om den firma som ansökan om registrering avser ska gälla i hela landet och den äldre rättigheten utgörs av ett inarbetat näringskännetecken eller av ett sådant namn eller inarbetat varukännetecken som är skyddat enligt 2 a §, finns det hinder mot registrering endast om skyddet för den äldre rättigheten gäller inom en väsentlig del av landet. Trots första stycket 4–10 och Trots första stycket 5–11 och andra stycket får registrering ske, andra stycket får registrering ske, om den vars rätt är i fråga medger om den vars rätt är i fråga medger det och hinder inte finns enligt det och hinder inte finns enligt första stycket 1–3. första stycket 1–4. En registrering av en firma får hävas om 1.firman har registrerats i strid mot denna lag eller mot vad i annan författning är föreskrivet om firma, 2.registreringen fortfarande strider mot lagen, och 3.rätten till firman ändå inte får bestå enligt 8 §. En registrering får vidare hävas om 1.innehavaren har upphört att vara näringsidkare, 2.firman har förlorat sin särskiljningsförmåga, 3.firman har kommit att strida mot lag eller annan författning eller mot goda seder eller allmän ordning, eller 4.firman har blivit vilseledande. I de fall som avses i första stycket får registreringen inte hävas på den grunden att det enligt 10 § första stycket 4–7 finns ett hinder mot den, om hindret utgörs av en äldre registrerad firma och den äldre firman inte uppfyller kraven på användning enligt 16 a §. I de fall som avses i första stycket får registreringen inte hävas på den grunden att det enligt 10 § första stycket 5–8 finns ett hinder mot den, om hindret utgörs av en äldre registrerad firma och den äldre firman inte uppfyller kraven på användning enligt 16 a §. Den som vill inleda ett förfarande för att häva en registrering kan föra talan vid domstol, eller ansöka om hävning av registreringen hos berörd registreringsmyndighet enligt 16 c–16 q §§ (administrativ hävning). Ett förfarande för att häva en Ett förfarande för att häva en registrering med stöd av 9 §, 10 § registrering med stöd av 9 §, 10 § första stycket 1–3, 16 § andra första stycket 1–4, 16 § andra stycket eller 16 a § får också stycket eller 16 a § får också inledas av en myndighet. inledas av en myndighet. ingen meddelar föreskrifter om ingen meddelar föreskrifter om vilken myndighet som får göra vilken myndighet som får göra Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 2Senaste lydelse 2010:1889. 3Senaste lydelse 2010:1889. Förslag till lag om ändring i varumärkeslagen Härigenom föreskrivs att 2 kap. 7 § varumärkeslagen (2010:1877) ska ha följande lydelse. Ett varumärke får inte registreras om det 1. strider mot lag eller annan författning eller mot goda seder eller 2. är ägnat att vilseleda allmän- 2. är ägnat att vilseleda allmän- heten i fråga om varans eller heten i fråga om varans eller art, kvalitet, geografiska beteckning eller ett sådant kom- beteckning eller ett sådant kom- munalt vapen som enligt lag eller munalt vapen som enligt lag eller annan författning inte får användas annan författning inte får användas obehörigen som varumärke, eller som varumärke, eller något som lätt kan förväxlas med något som lätt kan förväxlas med en sådan beteckning eller ett sådant vapen, eller lagen (2014:000) om skydd för varumärke, eller något som kan Ett varumärke får inte heller registreras om märket innehåller eller består av något som är ägnat att uppfattas som en geografisk ursprungsbeteckning för vin eller spritdrycker och det avser vin eller spritdrycker av annat ursprung. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 2013/14:129 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté för att kartlägga hur den internationella humanitära rätten har genomförts i (dir. 2007:134). Kommittén antog namnet (Fö 2007:06). Enligt ett tilläggsdirektiv fick även i uppdrag att föreslå de författningsändringar som krävs för att möjliggöra en svensk ratificering av tilläggsprotokollet till rörande antagande av ytterligare ett kännetecken (tilläggsprotokoll III), dir. 2008:154. Tilläggsprotokollet finns i bilaga 1. I kommitténs uppdrag ingick också att göra en översyn av lagen (1953:771) om skydd för vissa internationella sjukvårdsbeteckningar m.m. och föreslå lämpliga ändringar. Enligt direktiven skulle översynsarbetet genomföras med utgångspunkt från förslagen i departementspromemorian Översyn av lagen om skydd för vissa internationella sjukvårdsbeteckningar och för civilförsvarets internationella kännetecken (Ds 1993:59). Kommittén överlämnade sitt slutbetänkande, Folkrätt i väpnad konflikt – svensk tolkning och tillämpning (SOU 2010:72). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 2. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 3. Betänkandet har remissbehandlats. Det finns en förteckning över remissinstanserna i bilaga 4. En remissammanställning finns tillgänglig i ärendet (Fö2010/1855/RS). Dessutom har berörda remissinstanser (, och ) i samband med en kompletterande remittering fått tillfälle att komma in med synpunkter på frågan om ändringar i firmalagen (1974:156) respektive varumärkeslagen (2010:1877), se avsnitt 8.3. Vidare har berörda remissinstanser (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , i , i , i län, i , i , , , Kommuner och Landsting, , , , Svenska Röda Korset och ) i samband med en kompletterande remittering fått tillfälle att komma in med synpunkter på frågan om bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om avgifter för prövningen av ansökningar om tillstånd, se avsnitt 8.4. I denna proposition behandlar regeringen betänkandets förslag om tillträde till tilläggsprotokoll III, de författningsändringar som föranleds av ett tillträde samt betänkandets förslag till övriga ändringar i lagen om skydd för vissa internationella sjukvårdsbeteckningar m.m. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i Lagrådets synpunkter följs i allt väsentligt och föranleder vissa ändringar i förhållande till lagrådsremissen. övervägandena (avsnitt 6) och i anslutning till att enskilda bestämmelser Prop. 2013/14:129 kommenteras i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag görs också ett par redaktionella ändringar. 4Skydd för kännetecken i den internationella humanitära rätten 4.1Genèvekonventionerna samt tilläggsprotokoll I och II Folkrätten brukar definieras som sammanfattningen av de rättsregler som gäller för stater i deras inbördes, offentligrättsliga förhållanden. Folkrätten är således primärt staternas och statssamfundens rättsordning och reglerar i första hand förhållanden och uppträdanden mellan stater och i vissa fall mellanstatliga organisationer, såväl i fred som under en väpnad konflikt. Den internationella humanitära rätten (krigets folkrätt) syftar till att begränsa det lidande som väpnade konflikter orsakar som militära behov av handlingsfrihet i syfte att försätta motpartens soldater ur stridbart skick och vinna över en fiende beaktas. Till de viktigaste traktaterna inom den internationella humanitära rätten hör från : den första angående förbättrande av sårades och sjukas behandling vid stridskrafterna i fält, den andra angående förbättrande av behandlingen av sårade, sjuka och skeppsbrutna tillhörande stridskrafterna till sjöss, den tredje angående krigsfångars behandling samt den fjärde angående skydd för civilpersoner under krigstid (). Konventionerna tar främst sikte på internationella väpnade konflikter, dvs. väpnat våld av viss intensitet mellan två eller flera stater. Ett visst minimiskydd gäller dock även vid icke-internationella väpnade konflikter, med vilket huvudsakligen menas väpnat våld, av en viss högre grad av intensitet, som inte är tillfälligt och som förekommer mellan statliga myndigheter och organiserade väpnade grupper eller mellan sådana grupper inom en stat. (För en närmare redogörelse för vad som avses med internationella respektive icke-internationella väpnade konflikter, se prop. 2013/14:146 s. 34–38.) vidareutvecklas och kompletteras genom två tilläggsprotokoll från : Tilläggsprotokoll I rörande skydd för offren i internationella väpnade konflikter och tilläggsprotokoll II rörande skydd för offren i icke-internationella väpnade konflikter (tilläggsprotokollen till ). och deras tilläggsprotokoll syftar till att skydda krigens offer och bygger på den grundläggande principen att civila, sårade och sjuka kombattanter (stridande) samt krigsfångar och sjuk- och själavårdspersonal ska ha ett omfattande skydd. Även tilläggsprotokollen har tillträtts av ett stort antal stater. har tillträtt såväl konventionerna som tilläggsprotokoll I och II. Enligt konventionerna och protokollen är det röda korset, den röda halvmånen och det röda lejonet och solen internationellt erkända kännetecken för sjukvården och själavården under väpnade konflikter. Det röda lejonet och solen användes tidigare av men kännetecknet används inte längre. Det omfattas emellertid fortfarande av konventionernas och protokollens skydd. Det röda korset och den röda halvmånen används för att märka ut personer och objekt som har ett särskilt skydd och som inte får anfallas. Personerna och objekten som får bära kännetecknen omfattas dock av skydd oavsett om de är utmärkta med kännetecknen eller inte. Det är alltså inte ett kännetecken i sig som medför skydd utan det är endast en manifestation om att personen är skyddad eller objektet är skyddat enligt den humanitära rätten. I konventionerna och protokollen finns regler om hur de skyddade kännetecknen får användas. Huvudregeln såväl under väpnad konflikt som i fredstid är att kännetecknen endast får användas i två syften: skyddande och utmärkande syfte (se artikel 44 i den första ). Användning i skyddande syfte innebär användning av ett kännetecken för att utmärka eller skydda personer eller objekt som har skydd enligt den humanitära rätten. Kännetecknet ska vara stort i förhållande till den person eller det objekt som skyddas. Med användning i utmärkande syfte avses i huvudsak att ett kännetecken används för att visa att en person eller ett objekt tillhör den internationella rödakors- och rödahalvmånerörelsen.