prop · H2031d25 · 2014-10-23 00:00:00 — togs beslut om undertecknande av ett part- nerskapsavtal med , vilket innebär det första steget i genomförandet av avtalet mellan och om skogslagstiftningens efterlevnad, förvaltning av och handel med skog samt import av trävaruprodukter till unionen. Förutom avtalet med har EU etable- rat partnerskapsavtal med ett antal timmer- exporterande länder – , , , och . Samtliga har påbörjat implemente- ringen av partnerskapsavtalen. Förhandlingarna om frivilliga partnerskapsavtal på detta område förs alltjämt med , Kongo- , , , , , , och . trädde även EU:s timmerförordning i kraft. För- ordningen fastställer skyldigheter för verksam- hetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden. tog regeringen processen vidare med att ta fram nationella bestämmelser som komplement till förord- ningen genom överlämnandet av propositionen 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2013/2014:183. har även delfinansierat en internationell workshop om genomförandet av EU:s timmerförordning. har undertecknat ett sam- förståndsavtal med sin motsvarighet i , vilket har resulterat i att myndigheterna har avlagt flera studiebesök hos varandra. Vidare har ett förnyat kontrakt för perioden –2016 med om att utbilda indiska skogstjänste- män i frågor om vatten, miljö, klimat och skogs- certifiering. Formas deltar för räkning i det forskningssamarbete som initierade genom () . bestod alliansen av 41 länder. Samarbetet sker främst genom stöd till forskare som samverkar i fem olika arbetsgrupper. Svenska forskare deltar i tre arbetsgrupper; Crop lands, Livestock och i Soil Carbon and Nitrogen Cycling. Under det svenska ordförandeskapet i Nor- diska har fokus- området för för fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogs- bruk (MR-FJLS) varit den moderna lands- bygden. Syftet har varit att bidra till och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling av en levande landsbygd i hela , där människor också vill leva, verka och bo på landsbygden. för jordbruks- och mat- forskning (NKJ) är ett samarbetsorgan under MR-FJLS. NKJ har tagit fram ett nordiskt bio- ekonomiinitiativ som är en grund för samarbete med övriga nordiska forskningsorgan under . Med stöd från har MR-FJLS initierat ett flerårigt projekt om mat- svinn under ledning av . MR-FJLS har också fortsatt sitt engagemang inom ramen för för Östersjö- regionen. MR-FJLS har tillsammans med () introducerat ett nytt horisontellt samarbetsområde för hållbar utveckling och bioekonomi där Nordiska ministerrådets sekretariat ansvarar för åtgärder inom bioekonomiområdet. Arbetet med för har bedrivits aktivt med ett särskilt fokus på genom- förande av en ny handlingsplan för strategin. Hållbart jord- och skogsbruk samt fiske ingår som ett prioriterat område. Samtliga myndig- heter inom Landsbygdsdepartementets områden har särskilda regeringsuppdrag i syfte att ytter- ligare förstärka och utveckla engagemanget i arbetet med strategin. är prioritets- områdeskoordinator för fiskefrågor, och här har ett aktivt arbete bedrivits, liksom på skogs- området där har ett huvudansvar för ett flertal skogsrelaterade projekt inom strategin. En ansvarsfull och hållbar förvaltning av fisket kräver beslut som vilar på en säker vetenskaplig grund och en långsiktig förvaltning. Enligt FAO har andelen överutnyttjade bestånd minskat, från till 2011. Övriga bestånd nyttjas därmed inom biologiskt säkra gränser och av dessa skulle av bestånden kunna fiskas mer. FAO:s fiskeri- kommitté sammanträdde i och på dagordningen stod bl.a. godkännande av de frivilliga riktlinjerna för hållbart småskaligt fiske, instrument för att bekämpa illegalt, orapporterat och oreglerat fiske (s.k. IUU). för vattenbruk sammanträde i och underkommitté för fiske- handel sammanträdde i Bergen . sammanträdde där fokus för mötet var fram- tagandet av ett koncept för grön tillväxt – ett arbete som pågår i samtliga av kom- mittéer. Vid mötet antogs även förslag på prio- riterade områden inför den gemensamma kon- ferensen om den globala utvecklingen inom fisket och vattenbruket som ägde rum den 7–. Vid den gemensamma konferensen som hålls av /DAC, FAO och Världs- banken presenterades en studie av SLU om alternativa foderråvaror i syfte att visa på den gröna näringens bidrag till att trygga den globala livsmedelsförsörjningen. var pådrivande till att jord- och skogs- bruket inkluderades i klimatförhandlingarna på ett sätt som tar hänsyn till skogsbrukets lång- siktiga produktionsperspektiv, osäkerheter för- knippade med naturliga störningar samt klimat- nyttan av att ersätta material baserade på fossila råvaror med biomassa. har också varit aktivt och framgångsrikt med att få gehör för svenska ståndpunkter vid förhandlingar om det rättsligt bindande skogsavtalet för de paneuro- peiska skogarna. har förmedlat kunskap om vårt klimat- och miljöarbete inom skogssektorn och har även exporterat vårt teknologiska kunnande i syfte att också bidra till det globala miljö- och klimatarbetet. spelar fortsatt en viktig roll i att lyfta fram frågan om hållbara fiskbestånd genom att verka för att stärka den vetenskapliga råd- givningen och de regionala fiskeriförvaltnings- organisationerna. Med hänsyn till det för när- varande stora antalet decimerade fiskbestånd – främst inom EU men även globalt – läggs stor vikt vid faktorer som direkt eller indirekt på- verkar återuppbyggnaden av decimerade bestånd. har genom nordiskt och annat regio- nalt samarbete spelat en viktig roll för fortsatt utveckling på områdena hållbar utveckling och bioekonomi. En öppen global ekonomi nådde handelsministrarna i sitt möte inom ramen för Världshandelsorganisa- tionen, WTO, ett delresultat i de pågående förhandlingarna. På jordbruksområdet omfattades beslut om offentlig lagerhållning för livsmedelsförsörjning i utvecklingsländer, rest- riktiv användning av alla former av exportstöd, förenklad tullkvotsadministration samt att offentliga medel för åtgärder som utvecklings- länder har lyft fram som viktiga för att förbättra landsbygdsutveckling, livsmedelstrygghet och fattigdomsbekämpning undantas stödtak. Det fattades också beslut om att ett arbetsprogram för de fortsatta förhandlingarna ska tas fram. I avsaknad av framsteg i de multilaterala förhand- lingarna har fokus på bilaterala avtal ökat. För EU:s del innebar det att en politisk överens- kommelse med nåddes förhandlingar. Förhandlingar pågår bl.a. med , , och . har undertecknat ett samförstånds- avtal med om att stärka samarbetet och utbyta erfarenheter vad gäller djurhälsa, djur- skydd och antibiotikaanvändning i djurhåll- ningen. Ett samarbete har inletts mellan flera institut och universitet i och i som syftar till att öka kunskapen om användningen av antibiotika och antibiotikaresistens hos männi- skor, djur och miljö. och deltar i projektet 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 tillsammans med bland andra Folkhälsomyndig- heten. har genom sitt deltagande i internationella förhandlingar fortsatt bidra till arbetet inom de globala standardiseringsorgani- sationerna Internationella växtskyddskonven- tionen (IPPC), för djur- hälsa (OIE) och (livs- medel). Arbetet bidrar till en mer transparent och öppen världshandel som är till gagn för såväl utvecklingsländers som för vår egen export av livsmedel, djurprodukter och växter samt för växtprodukter. Genom fungerande internatio- nella regler får även svenska konsumenter till- gång till ett brett utbud av motsvarande produkter. Också arbetet i Internationella råvaruorganisationerna (ICB), där är engagerat i flera organisationer, och bl.a. /2014 är ordförande för kakaorådet (ICC), har bidragit till ökat marknadstransparens genom statistikinsamlande och marknadsanalyser samt till informations- utbyte mellan export- och importländer. Som ett led i att bl.a. stödja arbetet med att öppna upp andra marknader för svensk export för såväl livsmedel som för skogsprodukter genomfördes resor på politisk nivå till och till och . Resorna resulterade bl.a. i framsteg i processen för att få till stånd ett exportgodkännande för griskött och i ett initiativ för att erhålla ett exportgodkännande för havre till samt till åtaganden från kinesiska myndigheter att göra nödvändiga inspektioner för griskött. Den svenska skogs- och trävaruexporten främjades via bilaterala möten, rundbordssamtal och seminarier. genomfördes även en resa till för att främja export av trähusbyggande. och har erhållit i finansiella medel för att hjälpa svenska företag som vill exportera genom att arbeta för exportgodkännanden och för att lösa exportrelaterade problem i tredje- land. Nitton ärenden har avslutats och därmed möjliggjort export av fisk till Viet- nam, ägg- och mjölkprodukter till , nötkött till , köttbuljong till , griskött till och fisk till . Arbetet bedrivs i sam- arbete med och (se även avsnittet om Matlandet). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Arbetet med att minska hindren för svensk export genom att verka för exportgodkännanden och lösa exportrelaterade problem i tredjeland, är centralt för att svenska företag ska kunna komma in med nya produkter på dessa mark- nader. Vikten av att tillvarata livsmedelsexpor- tens potential bekräftas av att den fort- sätter att öka och uppgick till . Det är många faktorer som spelar in för att uppnå denna positiva trend, men bedöm- ningen är att myndigheternas konkreta arbete med att hjälpa företag in på nya marknader i världen, kombinerat med insatser inom ramen för Sverigefrämjandet, i högsta grad bidrar till utvecklingen. Vad gäller export av skogs- produkter så har Skogsindustrierna visat stort intresse för samverkan med och ett avslutat pilotprojekt visar på tydliga mer- värden av denna samverkan. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Ett flertal insatser har ingått i strävan att bidra till en globalt hållbar utveckling. För att minska antalet hungrande i världen och att trygga livsmedelsförsörjningen har ett aktivt engagemang i FAO:s lång- siktiga och policyskapande arbete, liksom i CFS:s arbete. Varken de multilaterala klimat- förhandlingarna eller WTO-förhandlingarna är ännu avslutade trots ansträngningar av såväl som av övriga EU. WTO-ministermötet på är ett viktigt steg mot ett avslut. Bilaterala frihandelsförhandlingar och arbetet i standardiseringsorganisationerna har därmed fått ökat fokus på handelsområdet lik- som myndigheternas konkreta arbete att lösa bilaterala handelsproblem. De internationella klimatförhandlingarna är en långsiktig process där även jordbruk ingår, något som har stött. fortsätter att lyfta fram frågan om hållbara fiskbestånd i det internatio- nella arbetet. har även tydligt lyft fram vår svenska modell för hållbart skogsbruk i en rad internationella skogsförhandlingar som t.ex. det rättsligt bindande skogsavtalet i och FN:s Skogsforum samt i exportfrämjande resor. Sammanfattningsvis bedöms att de redovisade insatserna har bidragit till att nå målet. Regeringens resultatredovisning för utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livs- medel beskrivs i föregående regerings mål- struktur. Genom olika former av stimulansåtgärder har politiken bidragit till att nå målet om ett dyna- misk och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald, bl.a. har gårdsstödet och stöden inom lands- bygdsprogrammet samt insatserna för att för- enkla för företagen bidragit till att nå målet. Ett flertal insatser har bidragit till att nå målet om att de gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarskännande och hög etik. Det goda djurhälsoläget i har förbättrats ytterligare och antibiotikaanvänd- ningen har minskat. har ett fortsatt aktivt internationellt engagemang för att medverka till att de gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveck- ling. Regeringen har i internationella samman- hang såsom FAO och CSF framhållit vikten av ett hållbart jord- och skogsbruk, hållbart fiske samt vikten av att integrera jämställdhets- och rättighetsfrågor i detta långsiktiga arbete. Sammanfattningsvis bedöms att de redovisade insatserna har bidragit till att nå målen. Regeringens övergripande målsättning är att ska ha lägst arbetslöshet i EU . För att nå målet behövs en livskraftig, hållbar och aktiv landsbygd. Landsbygden står inför stora utmaningar men rymmer också goda möjligheter. får inte dras isär och bli ett delat land, där jobb och företag bara utvecklas i storstadsområden och där känslan av sam- hörighet försvinner. Regeringens mål är att bidra till goda förutsättningar för arbete och välfärd i hela landet. Politiken ska bidra till att landsbygdens företag är livskraftiga och innovativa och att naturresurserna används håll- bart, både i och globalt. Regeringen vill ta vara på landsbygdens möjligheter och förena en miljömässigt hållbar utveckling med ekono- misk tillväxt – en grön tillväxt – som ger förut- sättningar för ökad sysselsättning och fram- tidstro i hela landet. bor drygt var tredje person i på landsbygden. Över 200 000 kvinnor och män arbetar inom de gröna näringarna. De gröna näringarna är betydelsefulla för sysselsättning och tillväxt samt i omställningen till ett hållbart samhälle. Många jobb på landsbygden finns i småföretag. Regeringen vill att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . Växtkraften i entreprenörskap och småföre- tagande på landsbygden är avgörande för hela . Integration av nya grupper är en stor möjlig- het för landsbygden och för att hålla ihop ett och göra alla delaktiga. Människor från andra länder är en tillgång för hela och det ska finnas utrymme för olikheter som skapar mångfald. Att attrahera kompetent arbetskraft är ett av de största hindren för småföretagens till- växt och människor från nya grupper är av stor betydelse för landsbygdens kom- petensförsörjning. Landsbygdspolitiken ska bidra till att intressera potentiella nyföretagare och underlätta etablering samt generellt öka intresset för landsbygden. På så vis kan också nya grupper inkluderas. Landsbygdspolitiken samverkar med flera andra politikområden, bl.a. den regionala till- växtpolitiken och miljö- och klimatpolitiken. Regeringen vill genomföra satsningar på infra- struktur, bredband, service, utbildning och forskning för att utveckla landsbygdens närings- liv och säkerställa goda möjligheter att bo och verka på landsbygden. En landsbygd med bra förutsättningar för jobb och välfärd är en grundförutsättning för tillväxt i hela landet. Landsbygdens näringsliv ska utvecklas genom förbättrad infrastruktur, tillgång till bredband, närhet till högskolor och forskning samt stöd för att förbättra tillgången till butiker och samhälls- service. Alla kvinnor och män, oavsett ålder och bakgrund, ska ha rätt att trivas och utvecklas där de bor. En särskild utmaning är att få de unga kvinnorna att välja landsbygden. Den svenska landsbygden är rik på natur- resurser och biologisk mångfald. Detta ger goda förutsättningar i den växande bio- ekonomin. Det innebär en biobaserad samhälls- ekonomi där ekosystemtjänster från mark och vatten används hållbart och bidrar till att miljö- kvalitetsmålen nås. I detta sammanhang är skogs- och jordbruksmarkens förmåga att lång- siktigt tillhandahålla livsmedel och andra för- nödenheter en viktig ekosystemtjänst. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Förädling av biologisk råvara genom inno- vationer och modern teknik ger goda möjligheter till utveckling av nya biobaserade produkter. De gröna näringarna kan därmed bidra till grön tillväxt och utvecklingen av ett hållbart samhälle. Livsmedelsindustrin är fjärde största tillverkningsindustri utifrån antalet sysselsatta. Det är en sektor med stor geografisk spridning och därmed viktig för att det ska finnas jobb i hela landet. Regeringen ser en långsiktig livsmedelsstrategi som en viktig pusselbit för att öka livsmedels- produktionen i , stödja svensk och miljöinriktad matkonsumtion och skapa syssel- sättning på svensk landsbygd. En sådan strategi ska omfatta hela värdekedjan, från primär- produktion till konsument. Regeringen avser att verka för att företag, kommuner och regioner ska ha möjlighet att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer och forma framtiden utifrån sina unika förutsätt- ningar. Jordbruks-, skogs-, och landsbygds- politiken medverkar till att främja attraktiva natur- och kulturmiljöer och livskraftiga företag, bl.a. genom utvecklingen av ett nationellt skogs- program och genom insatserna i det svenska landsbygdsprogrammet. Allemansrätten är en unik möjlighet för alla att kunna vistas i naturen och den ska värnas. Ökad dialog mellan företag som verkar i natur- mark och markägare behövs. Tillsyn av företag som verkar i naturmark kan klargöra att alle- mansrätten innebär rättigheter och skyldigheter. Regeringen avser tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att lämna förslag på hur en långsiktigt hållbar och sammanhållen lands- bygdspolitik bör se ut. Utredningen ska utarbeta en strategi för landsbygdens utveckling, lämna förslag på mål för en hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik samt föreslå vilka medel och åtgärder som krävs för att uppnå målen. Utred- ningen ska bl.a. innehålla en analys av vilka åtgärder som är effektiva för att främja tillväxt, sysselsättning, attraktivitet, och boende i lands- bygdsområden. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Besöksnäringen är en viktig exportnäring för . En växande besöksnäring innebär fler jobb i hela landet, inte minst på landsbygden. Utvecklingsbara områden är bl.a. turism med koppling till mat, kultur och kulturarv samt naturbaserad ekoturism. Väl utvecklade kommunikationer till och inom och marknadsföring av som turistland utom- lands är viktiga områden för att besöksnäringen ska kunna växa. Regeringen bedömer att det finns ett behov av destinationsutveckling i tidigare skeden bl.a. på landsbygden. Särskilt fokus bör riktas på insatser som stärker utvecklingen av nya hållbara produkter och upplevelser som kan bidra till fler besökare och växande företag i hela landet. Det svenska landsbygdsprogrammet ger goda möjligheter till stöd för utveckling av turism på landsbygden. Ytterligare resurser till marknads- föring av som turistland utomlands skapas genom regeringens satsning på lands- bygdsturism inom ramen för landsbygds- programmet. Resurser för utveckling av nya produkter, måltidupplevelser och internationell marknadsföring kommer också att avsättas inom ramen för landsbygdsprogrammet. Lokalt ledd utveckling har visat sig vara ett kraftfullt verktyg för att bygga social, ekono- misk och miljömässig hållbarhet genom att ta tillvara styrkor och utvecklingsmöjligheter i lokalsamhället. –2020 kommer lokalt ledd utveckling med användande av den s.k. leadermetoden att vara möjlig i hela landet. Arbetet ska präglas av ett underifrån- perspektiv och samverkan mellan privata, offentliga och ideella intressen. Lokala lösningar behövs för att svara på lokala utmaningar. Genom samverkan mellan flera fonder skapas förutsättningar för effektiva lösningar, som kan bidra till jobb i hela . Huvuddelen av insatserna kommer att genomföras på landsbygden men även större tätorter och städer kan inkluderas. Medel från fyra Europeiska investeringsfonder (Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklings- fonden, Europeiska jordbruksfonden för lands- bygdens utveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden) kommer att användas för att genomföra de lokala utvecklingsstrategier som ska utarbetas. De lokala strategierna kommer att börja genomföras . Förutsättningarna för lokalt ledd utveckling beskrivs i landsbygds- programmet, havs- och fiskeriprogrammet samt i ett särskilt program för lokalt ledd utveckling med stöd från regionalfonden och socialfonden. Utbetalningar avseende det sistnämnda pro- grammet sker från anslag inom utgiftsområde 14 respektive 19. Växtkraften i entreprenörskap och småföre- tagande på landsbygden är avgörande för att hela ska leva. De gröna näringarna har goda förutsättningar att skapa jobb och tillväxt men möter precis som andra branscher en rad ut- maningar. Enligt är produk- tionskostnaderna inom jordbrukssektorn högre i än i andra länder. Orsaker till skillna- derna är bl.a. klimat, geografi, byggtradition och lagstiftning. En väl fungerande jordbrukssektor med ett hållbart jordbruk innebär produktion av högkvalitativa livsmedel samt ökar takten i arbetet med att nå de nationella miljökvalitets- målen, genom produktion av biobränsle, inbind- ning av koldioxid, ett öppet odlingslandskap med betade ängs- och hagmarker och därmed en bevarad biologisk mångfald och rika natur- och kulturmiljöer. Eftersom utvecklingen i delar av primärproduktionen är vikande beslutade den tidigare regeringen att utreda möjligheter och hinder för en framtida livskraftig primär- produktion (Konkurrenskraft och utvecklings- möjligheter för svensk jordbruks- och trädgårds- produktion, dir. 2013:20). Utredningens upp- drag består dels av att belysa konkurrenskraften, dels av att lämna förslag till en strategi och åtgärder för en livskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Med livskraftig avses att produktionen av råvaror till livsmedel och andra produkter bibehålls eller ökar jämfört med genom att efterfrågan på såväl globala som regionala och lokala marknader möts på mer marknadsmässiga grunder. De svenska företagen möter en allt hårdare konkurrens och behöver kontinuerligt hantera detta genom ökad produktivitet. Avgörande för konkurrenskraften är en väl fungerande kunskapskedja, omfattande forsk- ning, innovation, försöksverksamhet, rådgivning och utbildning som kan främja företagens utveckling på en föränderlig och mer kon- kurrensutsatt marknad. står inför en betydande generationsväxling inom små och medelstora företag. Många jordbruksföretag växer och blir större, vilket ökar kravet på kompetens inom bl.a. företagsledning. För många lantbruksföretag har en egen småskalig förädling och försäljning varit ett framgångs- koncept. Regeringen ser en potential i att dessa produkter i större utsträckning når handelsledet. Regeringen strävar efter att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . Att förenkla för företagen är en viktig åtgärd för att skapa fler jobb, sysselsättning och välfärd. Förenkling ska beaktas i allt arbete med förändring av regelverk, både vad avser nationella regelverk och i förhandlingar om . Genom samråd med berörda myndigheter och branscher kan regelverkens konsekvenser för företagen tydliggöras och uppmärksammas. Den nya jordbrukspolitiken innebär att ett antal nya åtgärder införs i gårdsstödet och att det nya regelverket för landsbygdsprogrammet implementeras. I de delar där EU:s medlems- stater har valmöjligheter har konkurrenskraft och förenkling varit en viktig utgångspunkt. och länsstyrelserna utvecklar nya digitala tjänster för stödsystemen och utarbetar information till företagen, vilket bidrar till ett enklare genomförande av politiken. Inom livsmedelsområdet finns ett stort antal regler, de flesta på EU-nivå, för att säkerställa en säker livsmedelshantering. Det svenska påver- kansarbetet handlar om att regelverket ska vara ändamålsenligt och om att minimera onödig administration. Jordbruksmarken och dess bördighet är en grundläggande förutsättning för jordbruks- produktion. En faktor som kan inverka menligt på den långsiktiga produktionsförmågan är användning av jordbruksmarken till bebyggelse. har haft i uppdrag att undersöka hur kommunerna tar hänsyn till jordbruks- marken vid planläggning. Deras rapport visar att det finns utvecklingspotential i tillämpningen och att ambitionen i gällande regelverk inte alltid uppfylls. Frågan har därefter behandlats i den 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 parlamentariska Miljömålsberedningens delbe- tänkande ”Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten” (SOU 2014:50) som är på remiss. Den har även inkluderats i den utredning som ska se över systemet för hus- hållning av mark- och vattenområden (Hus- hållning med mark och vatten – områden av riksintressen, dir 2013:126). har det skett en avsevärd ökning av den ekologiska livsmedelsförsälj- ningen, likaså på den offentliga marknaden.