prop · H2031d5 · 2014-10-23 00:00:00 — varav projekt- och särskilt 1 Mindre omfattande bokföringsbrott och okomplicerade skattebrott. 2 Projektärenden avser medelsvåra ärenden, särskilt krävande ärenden avser kvalificerad brottslighet, juridiskt komplicerade ärenden och ärenden av stor omfattning. Skattebrottsenheternas verksamhet består i huvudsak av att biträda åklagare i förundersökningar om misstänkta enligt skattebrottslagen 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 leder enbart åklagare arbetet med förundersökningar vid skattebrottsenheterna. Ärendeinflödet till skattebrottsenheterna har fortsatt att minska. uppger att Högsta domstolens beslut om förbudet mot dubbla förfaranden har minskat ärendeinflödet i mindre omfattning än vad som initialt förutsågs. Högsta domstolens beslut innebär att man i vissa fall inte kan åtalas för skattebrott om skattetillägg redan har påförts för den oriktiga uppgiften. Antalet avslutande brottsutredningar och beslag har varit i nivå med . Tyngdpunkten i arbetet ligger på ärenden som avser kvalificerad brottslighet, är juridiskt komplicerade eller av stor omfattning. Ett flertal myndigheter kraftsamlar gemensamt inom ramen för samarbetet mot grov organiserad brottslighet (GOB) för att förhindra och bekämpa den organiserade och storskaliga brottsligheten. har fokus för GOB varit företag som används i kriminell verksamhet. bidrog genom att kontrollera avancerat skattefusk och initiera betalningssäkringar samt genom skattebrottsenheternas underrättelsearbete och deltagande i förundersökningar. deltar även i regeringsuppdraget med att förbättra rättsväsendets informationsförsörjning (RIF). För del innebär det t.ex. att utveckla it-stöd för brottsanmälan och brottsutredning där myndigheten kan hantera uppgifter om misstänkta personer och brott samt utbyta uppgifter med åklagare. har systemet utvecklats så att elektroniskt utbyte med åklagare kan ske i stort sett alla ärendetyper. Av totala kostnader avser brottsbekämpning. Kostnaderna har ökat p.g.a. förvaltning och utveckling av it-stöd, emellertid har den nedlagda tiden i ärendehanteringen minskat. Tabell 3.3 Förtroende för verksamhet Förebygga och möjliggöra rätt från början Skatteupplysningen (antal telefonsamtal och e-post) Andel medborgare som instämmer med att det är lätt att få information av (%) som instämmer med att det är lätt att få information av (%) Andel medborgare som instämmer med att det är lätt att göra rätt för sig med skatterna (%) som instämmer med att det är lätt för företag att göra rätt för sig med skatterna (%) Svenskt kvalitetsindex (indexvärde) Andel medborgare som instämmer med att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift (%) som instämmer med att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift *Skillnaden mellan 2013 och ett viktat jämförelsetal av data är statistiskt säkerställd. **Skillnaden mellan kvinnor och män är statistsikt säkerställd. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Som har nämnts ska göra det så enkelt som möjligt för företag och medborgare att göra rätt från början. Information och service ska därför vara behovsanpassad och lättillgänglig. Ett sätt är via elektroniska tjänster, ett annat är service via telefon och e-post. undersökningar visar att medborgarna i större utsträckning än tidigare upplever att det är lätt att få information av . När det gäller bemötandet uppger 95–att detta är bra vid kontakt med Skatteupplysningen via telefon och e-post. Detsamma gäller bemötandet vid servicekontoren som medborgare och företag kan besöka för att få hjälp i ärenden som rör , och . Allt fler medborgare instämmer även i att det är lätt att göra rätt för sig med skatterna. företagsklimatet och hur det förhåller sig i en internationell jämförelse. konstaterar att har ett relativt enkelt och transparent system för att hantera skattskyldighet med få skatteinbetalningar. ägnar dock svenska företag mer tid åt skatteadministrativt arbete än flera jämförbara länder (t.ex. och ). har infört en ny elektronisk tjänst för att minska företagens administrativa börda vid inlämning av punktskattedeklaration. Nya regler i skatteförfarandelagen innebär att punktskattedeklaration måste vara inlämnad innan mervärdesskatten utbetalas. De företag som använder den elektroniska tjänsten kan få mervärdesskatten utbetald tidigare. Dessutom har , i enlighet med uppdrag i regleringsbrevet , undersökt möjligheten att tillhandahålla ett enkelt redovisningssystem som förenklar överföring av data och elektronisk information för de minsta företagen. konstaterade efter sin förstudie att marknaden är bäst lämpad att utveckla sådana redovisningssystem (dnr Fi2013/3926). för en dialog med programvaruföretagen om att integrera redovisning och deklaration i billiga och enkla programvaror. Vidare har undersökt möjligheten att utveckla ett system för ett effektivt uppgiftslämnande mellan företagets dator och it-system (dnr Fi2013/3926). En stor del av uppgifterna som företag lämnar till lämnas redan via filöverföring och elektroniska tjänster, men dessa går att utveckla vidare både för att förenkla för företagen och för att förbättra kvaliteten på de uppgifter som lämnas in till myndigheten. har i förstudierapporten identifierat ett antal förslag till åtgärder som myndigheten arbetar vidare med utifrån förhållningssättet att uppgiftslämnandet måste anpassas till olika företags behov och förutsättningar. Medborgare och företagens förtroende för påverkar viljan att göra rätt för sig och efterlevnad av skattereglerna positivt. Det är därför viktigt att ärendehantering, kontroller och rättstillämpning utförs korrekt och enhetligt så att alla behandlas lika. betyg i svenskt kvalitetsindex ligger på en stabil och hög nivå. Ett indexvärde över genomsnittet (index 63) visar att förtroendet för är högt. Den undersökning avseende medborgare som genomförts visar att förtroendet för ökar. En större andel av medborgare uppgav att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift. Bland företagen är andelen som instämmer med att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift på en stabil och hög nivå. 3 ’s Business Climate – Opportunities for Entrepreneurs through Improved Regulations (2014). – andel kvinnor (%) – andel män (%) Sjukfrånvaro (%) 1 Utöver detta disponerar anslaget 9:2 ap.2 Stöd till trossamfund under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslaget 1:11 ap.2 Trängselskatt i och anslag 1:14 ap.3 Trängselskatt i under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Verksamheten finansieras i huvudsak via anslag om ca . Bidrag och avgifter uppgick till . av utgifterna utgörs av personalkostnader. Diagram 3.2 Totala utgifter fördelat på verksamhet Av verksamhetens totala utgifter avsåg merparten beskattningsverksamheten. Det är i denna verksamhet som de resurser om som tillfördes tillfälligtvis på höständringsbudgeten har använts4. Med anledning av nya och förändrade skatteregler har myndigheten bl.a. utvecklat nya it-system, utbildat personal, genomfört informationsinsatser 4 Regeringens proposition Höständringsbudget 2013 (prop. 2013/14:2). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 samt vidtagit åtgärder för att säkerställa möjligheten att bedriva verksamheten i övrigt. har bibehållit en snabb och effektiv hantering av boupptecknings- och äktenskapsregisterärenden. Kostnaden per utfärdat id-kort ökade 2013 med jämfört med . Driftsättning av en ny id-kort- lösning innebar att leveranserna av id-kort försenades. Åtgärder för att hantera problemen vidtogs dock . utbetalades stöd till forskning inom skatteområdet genom bidrag om till . har lämnat en redovisning avseende satsningen på skatteforskning –2013 (dnr Fi2014/2288). Av redovisningen framgår att skatteforskningen har bidragit till en kvalitetshöjning av analysverksamheten och därmed av beslutsunderlag. Antal anställda i uppgick till 10 371, vilket är något färre än 2012. Sjukfrånvaron har ökat och är högre än genomsnittlig sjukfrånvaro i de statliga myndigheterna (3,). Det är långtidssjukfrånvaron som har ökat och kvinnors sjukfrånvaro är högre än männens. har granskat årsredovisning och denna har bedömts som i allt väsentligt rättvisande. Regeringens samlade bedömning är att måluppfyllelse är god och att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Regeringen delar samlade bedömning att skattefelet har minskat 2007–2012. Ökad tillgång till information från tredje part samt lagändringar som i olika hög grad syftat till att minska svartarbete och fusk har bidragit till att skattefelet utvecklats i en fördelaktig riktning. Det är viktigt att skattereglerna följs och att resurserna i kontrollverksamheten koncentreras till de områden med högst risk för fel och fusk. Genom att följa skattefelets utveckling kan brister och områden med hög risk identifieras. Regeringen avser att följa arbete med att utveckla modellen för bedömning av skattefelets utveckling. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 inom skatteområdet som regeringen avsatt 2011–2013 har bidragit till utveckling av analysverksamheten och förstärkt kunskapsbasen. För att säkerställa en hög kvalitet bör analysarbetet även i fortsättningen bygga på ett samspel med forskarsamhället. Regeringens bedömning är att inriktning att prioritera utveckling av elektroniska system, internt och externt samt i samverkan med andra, är den rätta. Regeringen anser att en ökad användning av elektroniska tjänster bidrar till förenklingar för medborgare och företag i att fullfölja sina skyldigheter. Att riktad och behovsanpassad information samt medborgarnas och företagens uppgiftslämnande i första hand ska ske genom elektroniska lösningar bidrar till ökad rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet. Regeringen anser att registerkvalitet i huvudsak är bra, men den kan bli ännu bättre för att säkerställa ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Regeringen gör bedömningen att bedriver ett positivt och långsiktigt arbete med att stärka medborgarnas och företagens förtroende för myndigheten. ska fortsätta att utveckla och förbättra service och information till företag och medborgare. Medborgare och företagens uppgiftslämnande ska i första hand ske genom elektroniska lösningar eftersom det bidrar till ökad rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet. Det är centralt att utvecklingen av elektroniska lösningar fortsätter såväl inom myndigheten som gemensamt med andra inom den statliga förvaltningen. Det är viktigt att arbete med att bl.a. utveckla de elektroniska tjänsterna för företagen fortsätter utifrån förhållningssättet att uppgiftslämnandet måste anpassas till olika företags behov och förutsättningar. De öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi gör att hoten mot skattebasen ökar. Det är därför fortsatt viktigt att samverkar med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. Vidare är det angeläget att använder den information som erhålls via informationsutbyten på ett effektivit sätt. Regeringen understryker vikten av att prioriterar utveckling av systemstöd och kompetensutveckling. För att medborgare och företag ska känna stort förtroende för verksamheten är det väsentligt att medborgare och företag behandlas enhetligt och rättssäkert. Det gäller t.ex. handläggningstider, rättstillämpning och kontrollnivåer. ska därför fortsätta att prioritera insatser för att ytterligare förbättra enhetligheten och rättssäkerheten. Vidare har myndigheten omfattande kontakter med medborgare och företag. Kvinnor och män ska ges samma möjligheter och villkor. Ett led i detta är att vidareutveckla myndighetens statistik och fortsätta arbetet med jämställdhetsintegrering. Syftet med kontroll och sanktioner är att förstärka och upprätthålla normer. Kontroller ska i huvudsak riktas mot att upptäcka och åtgärda avsiktliga fel och träffsäkerheten måste därför vara hög. För att öka de allmänpreventiva effekterna ska sådana områden prioriteras där risken för allvarliga fel är hög och där fusk är särskilt förtroendeskadligt. För att öka den individualpreventiva effekten ska kontrollen ske tidigt och följas upp genom återkommande kontroller. Regeringen kommer att ge i uppdrag att se över om personalliggare kan användas i fler branscher och att motverka svartarbete och social dumpning. är en viktig samverkanspart i myndigheternas gemensamma satsning mot att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Det är viktigt att de möjligheter som finns till samverkan med andra myndigheter i detta arbete tillvaratas och vidareutvecklas. En väl fungerande ledning, intern styrning och uppföljning är grunden för en effektiv verksamhet. En förutsättning för detta är att arbetet med urvals- och riskanalyser liksom uppföljningssystem fortsätter att utvecklas. I detta sammanhang är insatser för att kontinuerligt kunna följa skattefelets utveckling särskilt viktiga. Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 072 077 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 072 521 tkr prisnivå. 4Motsvarar 7 073 127 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter inklusive vissa nämnder och bidrag till vissa internationella organisationer inom skatteområdet samt maximalt i ersättningsbelopp enligt vissa lagar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.6 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1Avser intäkter av avgifter för förhandsbesked samt ansökningsavgift för äktenskapsregistret och gåvomottagare. 2Avser ansökningsavgift för prissättningsbesked, intäkter av aviseringssystemet, avgifter för och kopior av allmänna handlingar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 (varav tjänsteexport) (11 119) (17 620) (-6 501) (varav tjänsteexport) (16 000) (16 000) (varav tjänsteexport) (16 000) (16 000) 1 Avser pensionsadministration för AP-fonderna och premiepensionssystemet, resurssamordning med verksamhetsstöd till och Statens servicecenter, servicekontosamverkan med och , tjänsteexport, SPAR, försäljning av uppgifter ur dataregister samt offentlig inköps- och resurssamordning. Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Med anledning av att regeringen föreslår ny ersättning för höga sjuklönekostnader ska ta emot uppgifter från arbetsgivare och vidareförmedla dessa till . Därför ökas anslag engångsvis med 2015 och varaktigt med . Anslaget minskas med 2015 respektive varaktigt för att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Vidare minskas anslaget med varaktigt som –2018 ska finansiera gemensam e-förvaltning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Regeringen föreslår att 7 anvisas under anslag 1:1 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 7 , 7 respektive 7 . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att –eftersträvade tull-, skatte- och avgiftsintäkter, liksom efterlevnaden av in- och utförselrestriktioner säkerställs rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag med beaktande av behovet av enkla tullförfaranden, –säkerhet i leveranskedjan främjas, –brottslighet inom tullområdet förebyggs och bekämpas, och –medborgare och företagare har förtroende för verksamhet. Kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. Resultatbedömning av delområde tull görs i huvudsak utifrån målet för delområdet. Till stöd för regeringen att bedöma resultatet finns bl.a. årsredovisning, rapporter och iakttagelser. 4.2.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Ett urval av indikatorer har använts i syfte att ge en övergripande bild av delområdet och beskriva hur det har utvecklats . som även redovisats för att belysa utvecklingen för hela utgiftsområdet har markerats inom parentes. De övriga indikatorerna används specifikt för att belysa och fördjupa redovisningen vad gäller utvecklingen inom delområde tull. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att eftersträvade tull-, skatt- och avgiftsintäkter säkerställs rättssäkert och kostnadseffektivt är –total uppbörd (UO), –uppbördsfelets storlek (UO), –skattefelets utveckling (UO), –antal klareringar, –antal kontroller vid klarering, och –antal kontroller i efterhand. för verksamheten som syftar till att förebygga och motverka brottslighet inom tullområdet är –samhällsnyttovärde narkotika (UO), –samhällsnyttovärde alkohol och tobak (UO), –antal utslagna eller allvarligt störda kriminella nätverk, –antal inledda förundersökningar avseende tullrelaterad ekonomisk brottslighet, och –antal fysiska kontroller. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att medborgare och företag ska ha förtroende för verksamhet är –svenskt kvalitetsindex ranking (UO), –antal kontakter via telefon och e-post (UO), och –antal kurser och informationsträffar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Resultatindikatorer och bedömningsgrunder som syftar till god resursanvändning är –total resursförbrukning, –antal anställda, –andel sjukfrånvaro, –uttalande från (). Eftersträvade tull-, skatte- och avgiftsintäkter säkerställs Tabell 4.1 Eftersträvade tull-, skatte- och avgiftsintäkter säkerställs Uppbörd (mdkr) Uppbördsfelet (%) Klarering (antal) Kontroller i efterhand (antal) fastställer och tar ut tullar, skatter samt avgifter i samband med import och export. säkerställde myndigheten ca , vilket är en minskning jämfört med . Den främsta orsaken är att varuimporten minskat med . av den uppbörd tagit in är mervärdesskatt. Den näst största inkomsten är tull, som motsvarar av den totala uppbörden. Tullar utgör s.k. traditionella egna medel och ingår i systemet för finansiering av EU-budgeten. Fastställda belopp ska betalas i sin helhet och inom utsatt tid och skillnaden, dvs. den icke influtna uppbörden av den debiterade uppbörden, är det som benämns som uppbördsfelet. Uppbördsfelet bedöms ligga inom den normala variationen. Det markant högre utfallet beror på ett stort tullrevisionsärende . Sammanlagt har ca inte betalats till . Skattefelet är skillnaden mellan de fastställda och de teoretiskt riktiga beloppen. Det är angeläget att följa skattefelet för att fånga upp brister av olika slag och för att kunna vidta åtgärder. har valt att använda en ny modell för att bedöma förändringen. Modellen påminner om men behöver kompletteras innan en helhetsbedömning av skattefelets utveckling kan göras. Olika undersökningar har dock gjorts för att bedöma bl.a. kvaliteten. Mätningen av kvaliteten på lämnade handelsstatistiska uppgifter visar att andelen deklarationer som är riktiga och fullständiga är i nivå med och andelen deklarationer utan allvarliga fel ligger på en fortsatt hög nivå. Klarering av gods omfattar klarering av transportmedel, hantering av tulldeklarationer och omprövningar varav tulldekarationer utgör merparten av ärendena. ökade klareringsvolymen jämfört med och en anledning till det är att fler tulldeklarationer lämnas till ett lägre statistiskt värde. Detta beror på förändrade mönster i företagens hantering såsom mer plocklager och just-in-time leveranser men även förändrade tillståndskrav. I samband med klareringen görs vissa fördjupade kontroller på ett urval av tulldeklarationerna t.ex. dokumentkontroll, klareringskontroll eller varuundersökning. Till följd av en satsning riktade mot specifika riskområden såsom utlämning från lager, produktsäkerhet och immaterialrätt har dessa kontroller ökat. Efterkontroller görs för att granska att rätt uppgifter har lämnats och att tull, skatt och avgifter har betalats på rätt sätt. Detta behöver inte göras i direkt anslutning till gränspassagen, vilket även bidrar till ett smidigt godsflöde. Dessa kontroller omfattar tullrevisioner, eftergranskningar, kvalitetsrevisioner, tillståndsövervakningar, tillståndsuppföljningar, kvalitetsmätningar och handelsstatistikärenden. Volymerna har sjunkit med jämfört 2012. Det beror på att antalet handelsstatistikutredningar är betydligt färre. har istället gjort fler dokumentkontroller i samband med klareringen för att bl.a. säkerställa en korrekt handelsstatistik. Samtliga övriga kontroller i efterhand har ökat, förutom kvalitetsmätningen som är oförändrad. Vikten av ett smidigt godsflöde jämförs ofta internationellt avseende hur enkelt det är att bedriva handel i olika länder. har två rapporter presenterats med koppling till 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 tullhanteringen och hur smidigt den bedöms vara. placeras bland de högsta av de rankade länderna5. Den nya unionstullkodexen beslutades och ska börja tillämpas . Syftet med förändringen är att modernisera tullhanteringen, öka säkerhetsnivån vid EU:s yttre gräns och underlätta för näringslivet. En viktig förändring är att all tullhantering ska ske elektroniskt. För att genomföra dessa förändringar tilldelades tillfälliga medel vid ändringsbudgeten 2013 och i budgetpropositionen om sammanlagt t.o.m. 20176. har etablerat en tillfällig organisation för att hantera förändringsarbetet så att de nya arbetsprocesserna och it-systemen kommer att levereras i rätt tid, till rätt kostnad och i enlighet med den EU-gemen- samma tidplanen. De första it-projekten påbörjades . har prioriterat de områden där det saknas elektronisk kommunikation. Förebygga och motverka brottslighet inom tullområdet Tabell 4.2 Förebygga och motverka brottslighet inom tullområdet narkotikabeslag (mnkr) Samhällsnytta av alkohol- och tobakbeslag (mnkr) Utslagna eller allvarligt störda kriminella nätverk (antal) brottslighet (antal) Fysiska kontroller (antal) beräknar samhällsnytta av beslagtagen narkotika respektive beslagtagen och om- 5Doing Business 2013 - Smarter Regulations for Small and (2014) och Global Enabling Trade Report 2014 (, WEF). 6Regeringens proposition Höständringsbudget 2013 (prop. 2013/14:2) respektive prop. 2013/14:1 utg.omr. 3 avsnitt 4:4. händertagen alkohol och tobak7. Att förhindra narkotika vid in- och utförsel ska ha högsta prioritet enligt regeringens styrning. Samhällsnyttan har minskat , men har antal beslag minskat . Minskningen av beslag beror dels på en prioritering mot det tyngre godsflödet som tar att kontrollera och därmed kan färre kontroller genomföras, dels på att antal beslag i post- och kurirflödet har minskat. Minskningen av mängden beslagtagen narkotika kan ha flera orsaker, men framhåller två förklaringar. Den ena förklaringen är att mängden beslagtagen kat fortsätter att minska till följd av att införde ett importförbud 2012. Den andra förklaringen är att slog ut ett stort kriminellt nätverk som handlade med dopingsmedel och narkotiska tabletter vilket gett effekt på beslagtagna mängder. Att samhällsnyttan trots detta är relativt hög beror på att fortsatt beslagtagit stora mängder preparat som har högre farlighetsgrad t.ex. opium och kokain. Vad gäller samhällsnytta av beslagtagen alkohol och tobak är beslagsvärdet det samma som skattebortfallet. ska, enligt regeringens styrning, ge hög prioritet åt att förhindra storskalig och frekvent införsel av alkohol och tobak. Storskalig införsel avser volymer i transportmedel som är avsedda för kommersiella transporter. Frekvent införsel avser regelbunden införsel, oberoende av volymer och transportmedel. har skattebortfallet minskat med . Skattebortfallet för alkohol har ökat medan skattebortfallet för tobak har minskat. En förklaring till minskningen är, så som tidigare nämnts, att har styrt verksamheten mot den tunga godstrafiken, vilken tar att kontrollera. har dessutom fått utökade kontrollbefogenheter och kan numera även utföra kontroller av de lager där punktskattepliktiga varor förvaras under av-, på- och omlastning för vidare transport till mottagaren. Förändringen innebär att transportkontrollerna blir mer effektiva och ger kontrollmöjligheter i hela transportkedjan.