prop · H103132 · 2014-02-24 00:00:00 — Regeringens förslag: Samma krets av mottagare som har rätt att få ut uppgifter ur sjömansregistret enligt förslagen i denna proposition ska få medges direktåtkomst till dessa uppgifter. Promemorians förslag: Promemorian innehåller ingen begränsning av vilken krets av mottagare som ska kunna medges direktåtkomst. Förslaget i promemorian innehåller krav på att sökanden har ett visst syfte för att kunna få ut uppgifterna. Remissinstanserna: Datainspektionen anser att förslaget är otydligt när det gäller för vilka syften direktåtkomst får medges. Det bör enligt Datainspektionen också regleras vilka uppgifter åtkomsten får avse samt vilka mottagare som får medges åtkomst. Transportstyrelsen uppger att den tekniska lösning för direktåtkomst som myndigheten har tagit fram inte möjliggör någon kontroll av syftet hos den som hämtar uppgifter från registret. Förslaget kan därför förhindra den tekniska lösning som myndigheten tagit fram. Transportstyrelsen föreslår därför att det föreslagna kravet på syfte tas bort. anser att det ska göras tydligt att även fackliga organisationer ska omfattas av möjligheten till direktåtkomst. Skälen för regeringens förslag Enligt regel A-I/2.7 i ska det finnas s.k. kontrollerad elektronisk åtkomst till sjömansregistret för parter till konventionen och företag för att kontrollera –namnet på sjömän samt numret, datumet för utfärdandet och giltighetstiden för dessas behörighetsbevis, erkännanden eller dispenser, –den kapacitet som sjömannen har rätt att arbeta i, och –vilka funktioner som sjömannen i övrigt får inneha. I praktiken är detta samma uppgifter som registerföraren är skyldig att lämna ut enligt direktivet, jfr avsnitt 4.1. Kravet på kontrollerad åtkomst i konventionen har av Transportstyrelsen och en rad sjöfartsadministrationer i andra länder tolkats som s.k. direktåtkomst till respektive stats motsvarande sjömansregister, dvs. en möjlighet att (med eller utan kod, inloggning etc.) få automatiserad tillgång till uppgifter i registret. Direktåtkomst innebär inte att användaren kan bearbeta uppgifterna eller på annat sätt påverka uppgifterna i En direktåtkomst kan dock ge användaren en möjlighet att hämta hem informationen till sitt eget system och bearbeta den där. med det innehåll som krävs enligt direktivet och konventionen är inte avgränsat utan ingår i ett större administrativt system hos Transportstyrelsen, Transportstyrelsens system för Behörigheter, Utbildningar och Mönstring av sjömän (BUMS) där en stor mängd uppgifter om sjömännen finns. Utöver de uppgifter som ska finnas i enligt direktivet och konventionen finns i BUMS även uppgifter om t.ex. sjömännens utbildningar samt vilka fartyg de har tjänstgjort på och hur . Systemet är redan tillgängligt för sjömännen som kan logga in via en applikation på Transportstyrelsens webbplats och komma åt uppgifter om sig själva. Systemet tillåter i princip vilka sammansättningar av uppgifterna som helst. Transportstyrelsen förslag till system för direktåtkomst till uppgifter När det gäller uppgifter för den direktåtkomst som krävs enligt konventionen redogörs i promemorian för det förslag till webbgränssnitt som Transportstyrelsen har tagit fram enligt vilket användaren, för att över huvud taget kunna komma åt uppgifterna, måste ha tillgång till dels sjömannens födelsedatum, dels numret på det dokument som ska kontrolleras. Efter sökning på dessa uppgifter är avsikten att sökanden enbart ska få en bekräftelse att namnet, födelsedatumet och numret på dokumentet stämmer, samt datum för utfärdande, giltighetstid, vilken befattning eller funktion som dokumentet medger och eventuella begränsningar samt vem som har utfärdat dokumentet. Om det i systemet inte finns någon person som matchar uppgifterna, får användaren en uppgift om detta faktum. Fullständigt personnummer är således inte något krav för att kunna söka, och kommer inte heller att framgå av bekräftelsen. Några adressuppgifter kommer inte att visas. Det förslag som Transportstyrelsen har tagit fram innebär således att några känsliga uppgifter inte kommer att kunna erhållas vid direktåtkomsten. För att underlätta kontrollerna och minimera arbetet för myndigheten innebär den lösning till direktåtkomst som Transportstyrelsen tagit fram att någon inloggning inte ska krävas. Vem som helst som har tillgång till födelsedatum och nummer på det dokument som ska kontrolleras kan således få ut nämnda uppgifter. Förslag till författningsreglering av direktåtkomsten För att tillgodose konventionskravet bör det införas en möjlighet för Transportstyrelsen att medge direktåtkomst till uppgifter ur sjömansregistret om sjömäns namn och status på sjömannens olika dokument om behörigheter m.m. Det kan också nämnas att enligt 8.1 i direktivet 2008/106/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk ska medlemsstaterna införa och tillämpa lämpliga bestämmelser för att förhindra bedrägerier och annan olaglig verksamhet som inbegriper certifieringsförfarandet eller de certifikat som utfärdas och erkänts av deras behöriga myndigheter. Ett system för direktåtkomst i syfte att kontrollera äktheten 2013/14:132 av sjömännens dokument är en åtgärd som kan medverka till att detta krav uppfylls. Den tekniska lösning för direktåtkomsten som Transportstyrelsen önskar och har utarbetat innebär att någon inloggning inte ska behövas, utan det ska räcka med att känna till ovan nämnda uppgifter. Ett sådant öppet system motiveras enligt Transportstyrelsen av att de sökbegränsningar som systemet innebär och den ytterst begränsade information som användare får ut som svar på sin sökning tillgodoser de krav som finns på hantering av personuppgifter. I promemorian föreslås inte någon reglering av vilken krets subjekt som ska kunna få direktåtkomst, utan det lämnas oreglerat. Däremot anges som exempel på subjekt som utöver de som anges i direktivet och konventionen kan behöva ha direktåtkomst utbildningsanordnare och myndigheter, t.ex. och . Promemorians förslag innebär vidare att direktåtkomst ska få medges för samma syften som gäller för att få ut uppgifter ur sjömansregistret, dvs. för att se att uppgifterna som en åberopar är korrekta, t.ex. i ett anställningsförfarande eller om sjömannen vänder sig till en sjöfartsadministration i ett annat land för att få sin behörighet erkänd. Det föreslås slutligen i promemorian inte någon begränsning av vilka uppgifter som ska omfattas. Datainspektionen har invändningar mot förslaget och anser dels att det är oklart för vilka syften som direktåtkomst ska få medges, dels att det bör anges vilka mottagare eller kategorier av mottagare som ska få ges direktåtkomst, dels att det bör anges vilka uppgifter som ska omfattas av direktåtkomsten. Datainspektionen efterlyser en reglering av detta i lag eller förordning. Transportstyrelsen anser å sin sida att den av myndigheten önskade tekniska lösningen inte medger någon kontroll av sökandens syfte eftersom några inloggningsuppgifter inte ska krävas. Transportstyrelsen uppger att kraven på sekretess och personuppgiftshantering är tillgodosedda genom systemets uppbyggnad. Eftersom direktåtkomst innebär att den som är personuppgiftsansvarig för registret eller databasen inte har någon kontroll över vilka uppgifter som mottagaren vid ett visst söktillfälle tar del av är det viktigt att möjligheten till sådan åtkomst begränsas så långt det är möjligt och praktiskt i det enskilda fallet. Konventionen och direktivet anger också vilka mottagare som ska ha rätt till direktåtkomst, vilka uppgifter som ska avses och för vilka syften. Frågan är således om det finns skäl att reglera mottagare, uppgifter och syfte. Regeringen kan konstatera att ett det system som Transportstyrelsen har tagit fram innebär att den krets av mottagare som kan medges direkt- åtkomst är helt obegränsad. Vem som helst som har tillgång till rätt sökuppgifter kan få ut personuppgifter ur systemet. I avsnitt 5.1 har det dock föreslagits en begränsning av den krets mottagare som ska ha rätt att få ut uppgifter ur registret. Detta gäller oavsett om uppgifterna lämnas ut vid en hantering eller vid direktåtkomst. Det har i avsnitt 5.1 konstaterats att det inte är uteslutet att den aktuella sekretessbestämmel- sen kan komma att tillämpas på de uppgifter som enligt direktivet ska vara möjliga att få ut. Uppgifter som är sekretessbelagda och som inte får lämnas ut till andra mottagare än de som omfattas av den föreslagna sekretessbrytande bestämmelsen, kan således komma att lämnas ut eftersom den i promemorian föreslagna bestämmelsen om direktåtkomst inte innehåller någon motsvarande begränsning av mottagarna. Direktåtkomsten kan därför i förevarande fall inte omfatta en vidare krets mottagare än som över huvud taget har rätt att få ut uppgifter, och inte heller omfatta fler uppgifter än som kan utlämnas till dessa. Direktåtkomst bör således endast kunna medges till samma krets mottagare som omfattas av den sekretessbrytande bestämmelsen, dvs. en medlemsstat i EU eller en stat som har tillträtt , ett fartygs ägare eller redare, fackliga organisationer, utbildningsanordnare, bemanningsföretag, och . Därmed tillgodoses även önskemål. Vilka uppgifter ska omfattas? I konventionen anges att direktåtkomst ska gälla behörighetsbevis, erkännanden eller dispenser. I avsnitt 5.1 föreslås att dessa kategorier av dokument samt vad som i svensk rätt kallas certifikat ska kunna lämnas ut. Samma kategori av dokument bör kunna lämnas ut genom direktåtkomst. Detta kan anges genom att direktåtkomst får medges för de uppgifter som omfattas av den i avsnitt 5.1 föreslagna sekretessbrytande bestämmelsen. I konventionen anges för vilka syften som uppgifterna ska lämnas ut genom direktåtkomst. Konventionen hindrar dock inte att uppgifter lämnas ut för andra syften, eller för den delen för inga syften alls. Med hänsyn till den begränsning i sökfunktionen som Transportstyrelsen har föreslagit, och den ytterst begränsade mängd uppgifter som är avsedd att lämnas ut vid direktåtkomsten, anser regeringen att det saknas anledning att dessutom kräva att sökanden ska ha vissa syften med sin sökning. Enligt förslagen i denna proposition är dessutom kretsen av mottagare begränsad till sådana som typiskt sett får anses ha godtagbara skäl för att få ut uppgifter ur registret. Uppgifterna är inte heller sådana känsliga personuppgifter som avses i personuppgiftslagen. Regeringen anser därför att det inte bör krävas något särskilt syfte för att få ut uppgifterna genom direktåtkomst. Ur integritetssynpunkt är det vid direktåtkomst viktigt att begränsa antalet sökmöjligheter så att enbart det avsedda syftet med direktåtkomsten tillgodoses och inte t.ex. oönskade sammansättningar av uppgifter kan uppstå. Den lösning till sökfunktion som Transportstyrelsen har tagit fram innebär också en mycket begränsad sökmöjlighet eftersom sökanden måste ha tillgång till både födelsedatumet på den person, vars dokument ska kontrolleras, och det korrekta numret på dokumentet. Detta innebär att i princip endast personer som redan har tillgång till de uppgifter som finns i registret kan göra en sökning. 2013/14:132 möjligt att ta reda på en persons födelsedatum och gissa sig fram eller på obehörig väg få tillgång till ett korrekt dokumentnummer. Det är dock svårt att tänka sig i vilken situation ett sådant beteende skulle fylla någon funktion för den krets som föreslås kunna få direktåtkomst. Detta mot bakgrund av att den enda information som kommer att erhållas är huruvida dokumentet är giltigt samt vissa formella uppgifter om vem som utfärdat dokumentet och hur länge det är giltigt. Datainspektionen ser också positivt på det gränssnitt som Transportstyrelsen tagit fram. Inspektionen anser dock att de föreslagna sökbegränsningarna bör regleras. Regeringen instämmer i att det kan vara lämpligt att i förordning meddela föreskrifter om de tillåtna sökbegreppen och avser att bereda denna fråga vidare. Datainspektionen uppger slutligen att det av promemorian inte framgår hur direktåtkomsten till sjömansregistret tekniskt och säkerhetsmässigt är tänkt att fungera. I promemorian finns förvisso en övergripande redogörelse för den applikation för direktåtkomsten som Transportstyrelsen har tagit fram och för vilka uppgifter som krävs för att kunna söka samt vilka uppgifter som erhålls som svar på sökningen. Transportstyrelsen har också i sitt remissvar uppgett att det står vem som helst fritt att söka i registret utan särskilt lösenord eller inloggning. Regeringen har tagit del av en försöksversion av applikationen för direktåtkomsten genom s.k. skärmdumpar på söksidan respektive bekräftelsesidan. Någon anledning att ytterligare utreda eller redovisa den tekniska lösningen finns inte. Transportstyrelsen kommer dessutom att behöva ändra utformningen av systemet med anledning av regeringens förslag ovan om att begränsa kretsen mottagare. Regeringen avser att fortsatt följa Transportstyrelsens arbete med detta. 6 Ålderskrav vid ansökan om läkarintyg Regeringens förslag: Läkarintyg för sjömän som omfattas av direktivet om minimikrav på utbildning av sjöfolk ska endast få utfärdas till den som har ansökt om ett sådant intyg efter det att han eller hon fyllt . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Datainspektionen har vissa frågor om hanteringen (transporträtt) ifrågasätter om inte en annan tolkning av direktivet bör göras, vilket leder till att ålderskravet ska knytas till utfärdandet av certifikatet. I övrigt har ingen remissinstans någon synpunkt på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Artikel 11 i direktivet innehåller bestämmelser om hälsokrav för sjöfolk. Enligt punkten 3 i artikeln ska sjöfolk som har behörighetsbevis eller certifikat också ha ett giltigt Av intresse här är bestämmelsen i punkten 4 a där det anges att den som ansöker om läkarintyg ska ha fyllt . Samma krav finns i regel I/9.4.1 i . Motsvarande krav finns inte i svensk rätt. Det bör därför införas en bestämmelse i svensk rätt för att uppfylla direktivets och konventionens krav. Med anledning av vad anför finns dock anledning att ta ställning till om det är tidpunkten för ansökan om ett läkarintyg eller tidpunkten för utfärdandet av läkarintyget som är relevant. Det finns därför som uppger skäl att titta även på den engelska lydelsen av direktivet och konventionen. Den engelska lydelsen av artikel 11.4 a är att Candidates for certification shall be not less than 16 years of age--- motsvarande bestämmelse, regel I/9.4.1, har i princip samma engelska ordalydelse. anser att det går att göra en sådan tolkning som görs i promemorian, men anser att en mer naturlig tolkning är att ansökan kan lämnas och att kravet i stället avser tiden då certifikatet utfärdas. hänvisar också till att en sådan tolkning hänger bättre samman med bestämmelser i direktivet och konventionen som reglerar giltighetstiden för läkarintyg. Regeringen är medveten om att den tolkning av direktiv- och konventionskravet som görs i promemorian kan ifrågasättas och även förstås på ett sådant sätt som föreslår. Det kan tyckas som om det vore rimligare att relatera ålderskravet till tidpunkten för utfärdandet av läkarintyget och inte till ansökningstidpunkten. Regeringen anser dock inte att den engelska lydelsen av direktivet eller konventionen ger tillräckligt stöd för en sådan tolkning. Även den engelska lydelsen indikerar enligt regeringens mening att det är sökandens ålder som är relevant, inte tidpunkten för utfärdandet. Det är också möjligt att det är ansökningstidpunkten som är avsedd. Ett skäl skulle kunna vara att det är först vid den åldern som en person kan anses vara tillräckligt gammal för att fatta ett välgrundat beslut om att ansöka om ett läkarintyg med de följder det kan ha. Eftersom det inte av vare sig direktivet eller konventionen framgår vad skälen är till denna bestämmelse anser regeringen att det inte finns tillräckliga skäl att frångå en relativt klar ordalydelse av bestämmelsen i direktivet och konventionen, även i deras engelska lydelse. Inte heller kan en jämförelse med övriga regler i direktivet eller konventionen ge tillräckligt stöd för en annan lösning. Regeringen anser således att förslaget bör utformas på samma sätt som i promemorian. Det bör nämnas att det inte skulle uppstå någon större skillnad i praktiken om i stället kravet sätts till tidpunkten för utfärdandet av läkarintyget. Oavsett vilken tolkning som görs kan läkarintyget inte utfärdas förrän sökanden har fyllt . Varken konventionen eller direktivet ställer heller något krav på hur ansökan ska göras eller vad den ska innehålla. Något formaliserat förfarande för att få ett läkarintyg är inte heller infört i . Förfarandet i går i praktiken till så att sjömannen kontaktar en läkare med en begäran om en läkarundersökning i syfte att få ett läkarintyg. I normalfallet utfärdas läkarintyget direkt efter avslutad läkarundersökning, oftast . En ansökan om läkarintyg torde därför kunna anses göras i samband med läkarundersökningen eller senast när den är avslutad. 2013/14:132 Frågan är därmed var en sådan bestämmelse bör föras in. Bestämmelser om läkarundersökningar och läkarintyg finns i mönstringslagen (1983:929) och i föreskrifter meddelade med stöd av den lagen. Enligt 18 § första stycket mönstringslagen ska sjömän genomgå regelbundna läkarundersökningar. Efter en undersökning ska läkaren enligt samma lagrum utfärda ett särskilt intyg. I 19 § mönstringslagen finns bestämmelser om läkarintygets giltighetstid. Enligt 21 § mönstringslagen meddelar regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer närmare föreskrifter om läkarundersökning av sjömän och om läkarintyg. Det är tveksamt om det är möjligt att hänföra ett ålderskrav för att få ansöka om läkarintyg till en sådan närmare föreskrift som avses i 21 § mönstringslagen. Det är i alla fall inte helt entydigt att bestämmelser om ålderskrav vid ansökan är möjliga att delegera med stöd av 21 § mönstringslagen. En möjlig lösning skulle kunna vara att införa ett tydligt bemyndigande så att regeringen eller myndighet får tillräckligt stöd för att meddela föreskrifter om ålderskrav vid ansökan om läkarintyg. Ett krav på viss ålder för att ansöka får dock anses vara av sådan grundläggande natur att det är mer lämpligt att införa bestämmelsen på lagnivå. Detta kan lämpligen göras genom att kravet förs in i 18 § mönstringslagen. Datainspektionen uppger att det inte framgår av promemorian hur läkarintygen kommer att behandlas, till exempel om läkarintyget kommer att skickas till de subjekt som medges direktåtkomst till sjömansregistret och i sådana fall hur en sådan överföring kommer att ske. Regeringen vill därför lämna följande information. Läkarintyget registreras i det befintliga sjömansregistret. Någon annorlunda hantering av intyget till följd av förslaget kommer således inte att krävas eller uppstå. – eller uppgifter i dessa – kommer inte heller att omfattas av den föreslagna direktåtkomsten. Endast uppgifter om statusen på de olika dokument som rör sjömännens behörigheter och kompetenser kommer att omfattas av direktåtkomst, jfr avsnitt 5.2. Den föreslagna regleringen om ålderskrav för sökanden kommer således inte att påverka hur ett utlämnande av uppgifter ur läkarintyget sker. Regeringens förslag: De föreslagna författningsändringarna ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har någon synpunkt. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 2 direktiv ska medlemsstaterna sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa direktivet före . STCW-konven- tionen har trätt i kraft och är skyldigt att genomföra konventionens krav. I promemorian föreslås att författningsändringarna ska träda i kraft . Ingen remissinstans haft någon synpunkt på det i promemorian föreslagna ikraftträdandet. Det saknas därför Prop. 2013/14:132 anledning att sätta författningsändringarna i kraft något annat datum. Några övergångsregler behövs inte. 8 Kostnader och konsekvenser Samtliga förslag i denna proposition avser genomförande av bestämmelser i dels direktivet 2008/106/EG i lydelsen enligt direktiv /35/EU, dels . Några alternativ till författningsreglering finns inte. Förslagen har inga konsekvenser för statsbudgeten. Förslagen påverkar inte heller jämställdheten och har inte någon påverkan på miljön. Förslaget i avsnitt 5.1 innebär en skyldighet för Transportstyrelsen att alltid lämna ut vissa uppgifter ur till andra länder som är anslutna till , och till vissa andra kategorier enskilda som begär bekräftelse på uppgifter som en lämnar inför en anställning. I praktiken innebär detta åliggande dock inte något nytt eftersom Transportstyrelsen har lämnat ut dessa uppgifter, såväl på papper som elektroniskt via e-post. Snarare innebär det en lättnad eftersom någon sekretessprövning inte längre behöver göras för den krets kategorier mottagare som omfattas. De konsekvenser för Transportstyrelsen som förslaget innebär bör således vara enbart positiva. Förslaget om direktåtkomst i avsnitt 5.2 bör innebära en viss lättnad av det administrativa arbetet hos Transportstyrelsen eftersom förslaget innebär att bl.a. andra länder och rederier kan få tillgång till registret och där själva göra de sökningar de behöver för att kontrollera sjömännens utbildning och behörigheter. Förslaget i avsnitt 6 innebär krav på minst för att få ansöka om läkarintyg. Eftersom ingen får tjänstgöra på fartyg bör förslaget dock få mycket små konsekvenser. I praktiken torde förslaget innebära att möjligheten att tjänstgöra på fartyg förskjuts framåt med den tid det tar att göra en läkarundersökning och förfarandet för att administrera utfärdandet av läkarintyget eftersom det är möjligt att ansöka om läkarintyget så att det är utfärdat till den dag personen fyller . Förslaget påverkar dock en synnerligen marginell andel av den totala mängden sjömän. 2013/14:132 8.3 Förslagen i denna proposition är nästan uteslutande bestämmelser som reglerar förfarandet hos Transportstyrelsen. Några betungande regler för företagen föreslås inte. Tvärtom bör t.ex. rederiernas och bemanningsföretagens hantering av sjömännens intyg m.m. kunna underlättas genom framför allt förslaget om direktåtkomst till uppgifter ur sjömansregistret (avsnitt 5.2). De behöver då inte vända sig med en formell begäran till Transportstyrelsen varje gång en uppgift behöver kontrolleras inför t.ex. en anställning av en , utan rederiet etc. kan då själv gå in i registret och få ut nödvändig information. 9.1Förslaget till lag om ändring i mönstringslagen (1983:929) I första stycket har en förklaring införts så att det framgår att det särskilda intyget är det läkarintyg som det i andra stycket och även andra paragrafer talas om. Andra stycket är nytt och genomför artikel 11.4 b) i direktiv /106/EG i lydelsen enligt direktiv /35 samt regel I/9.4.1 i . Övervägandena finns i avsnitt 6. Paragrafen är ny och genomför artikel 5.12 b i direktiv /106/EG i lydelsen enligt direktiv /35/EU samt regel I/2.15 i STCW- konventionen. Bestämmelsen innebär att oavsett om sekretess skulle råda vid en prövning enligt 22 kap. 1 § första stycket 2 offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska uppgifter om statusen på behörighetsbevis, intyg om erkännande och dispenser lämnas ut på begäran. Av förordningen (2011:1533) om behörigheter för sjöpersonal framgår vad som avses med dessa olika dokument. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Paragrafen är ny och genomför regel A-I/2.7 i . Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Den nya bestämmelsen i 18 § andra stycket om ålderskrav vid ansökan om läkarintyg blir gällande även på ansökningar som har gjorts före ikraftträdandet. Av redogörelsen i avsnitt 6 framgår att tiden mellan ansökan och utfärdande normalt är eller kan anses vara mycket kort, ofta nästan sammanfallande i tiden. 9.2Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 22 kap. 3 a §