prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — Upplevelsen av att kunna utöva inflytande skiljer sig mellan olika ungdomsgrup- per. Unga med föräldrar som har en ekonomiskt utsatt situation har ett betydligt svagare politiskt självförtroende. Detta gäller även unga med funktionsnedsättning. Det politiska självförtro- endet skiljer sig dock inte mellan unga kvinnor och unga män. Vad gäller inflytande i arbetslivet visar Ung 2013 att över hälften av alla unga upplever att de har litet inflytande över sin arbets- situation. Den visar även att det bland både kvinnor och män är vanligare att yngre anser sig ha möjlighet att lära sig nya saker och utvecklas i yrket än äldre. Studien med attityd – attityd- och värderingsstudie (2013:3) visar att unga på flera sätt värderar sin fritid högt. På frågan om vad som är viktigast just nu bland unga 16–och 20–värderas fritiden högst tillsammans med andra områden som parförhållanden, fast arbete och att bilda familj. Rapporten 13 – Unga och jämställdhet (2013:4) visar att av de unga i åldern 16–minst en gång ägnar sig åt idrott och motion utanför organiserade idrottsföreningar. Andra aktiviteter som många unga uppger att de ägnar sig åt minst en gång är idrott och motion inom idrottsföreningar, kulturaktiviteter som sång, musik, dans och teater samt läsning. Tre femte- delar av 10–18-åringar uppger att de deltar i idrottsaktiviteter minst en gång . Här syns socioekonomiska skillnader, då barn i familjer med låg inkomst och högst förgymnasial utbildning mer sällan deltar i idrottsaktiviteter. Fler unga kvinnor än unga män ägnar sig åt att läsa och skriva på sin fritid. Rapporten visar också att av de unga i åldern 16–är det av de unga kvinnorna och av de unga männen som besöker en fritidsgård eller ett minst en gång . Samma undersökning visar att av de unga kvinnorna och av de unga männen aldrig deltar i föreningsverksamhet. Det finns tecken på att föreningsdeltagande bland unga har minskat och är lägre än bland äldre. Enligt Undersökning av levnadsförhållandena () –2011 var andelen som var medlem i en förening bland unga 16–och bland 35–74-åringar. –2005 var det bland de unga som var med i en förening och bland dem . När det gäller mötesdeltagande i föreningar, bortsett från politiska och fackliga möten, är det av de unga som har varit på ett sådant möte . Andelen unga män som går på sådana möten är högre än andelen unga kvinnor. Utrikes födda unga kvin- nor och unga män deltar generellt sett i mindre grad än inrikes födda i föreningsmöten. Det är av de unga kvinnorna och av de unga männen bland utrikes födda som deltar i föreningsmöten. Antalet medlemmar är en grund för bidrags- givningen till barn- och ungdomsorganisationer. Sammanlagt har organisationerna uppgivit att de har drygt 663 000 medlemmar (en person kan vara medlem i flera organisationer). Av de som var bidragsgrundande medlemmar i de barn- och ungdomsorganisationer som fick statsbidrag från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor , uppgavs vara unga män och vara unga kvinnor (två pro- cent av medlemmarna angav inte kön). 2010 var av organisationernas medlemmar unga män och unga kvinnor. Ungdomspolitiken är sektorsövergripande och behandlar frågor om ungdomars villkor inom områden som utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid. Ut- över det sektorsövergripande arbetet omfattar ungdomspolitiken vissa frågor inriktade specifikt mot gruppen unga kvinnor och unga män, såsom inflytande och delaktighet, organisering och fritidsverksamhet. Att ha detta dubbla angrepps- sätt med såväl sektorsövergripande som sektors- specifikt arbete är nödvändigt för att effektivt bidra till uppfyllelse av målet. I enlighet med vad som aviserats i det hand- lingsprogram som ingår i den ungdomspolitiska propositionen (prop. 2013/14:191) har insatser för att stärka unga kvinnor och mäns inflytande genomförts. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällefrågor fördelar bidrag enligt förord- ningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Denna förordning till- lämpades under . Syftet med bidraget är att stödja barns och ungdomars självständiga organisering och infly- tande i samhället. beviljades 102 organisationer organisationsbidrag från myndig- heten. I samband med både EU-valet och riksdagsvalet har stöd lämnats för skolval och andra insatser för demokrati och inflytande. Kommuner och landsting som arbe- tar på innovativa sätt för att stärka unga kvinnors och unga mäns inflytande i den lokala demokra- tin kan efter ansökan få särskilt stöd för denna verksamhet av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, som ska fördela statsbidrag för sådan verksamhet . Myndigheten har även fått i uppdrag att sprida ett stödmaterial till lärare i grund- och gymnasie- skolan för att hantera politisk information och närvaro av politiska partier i skolan. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 myndigheten fått i uppdrag att lämna stöd till unga politiker och att verka för förbättrad kän- nedom bland unga om medborgarförslag. I syfte att bl.a. se över individens möjligheter till deltagande och inflytande i politiska besluts- processer , utvärdera befintliga former för deltagardemokrati och se över frågor om ungas deltagande och inflytande har en utredning tillsatts (dir. 2014:111). bytte namn till Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällesfrågor. presenterade myn- digheten ett antal viktiga utredningar och rapporter inom ungdomspolitiken. Utredning- arna har bidragit med kunskap om unga kvinnors och unga mäns levnadsvillkor och har identifierat viktiga kunskapsluckor och utvecklingsbehov. I Fokus 13 – Unga och jämställdhet (2013:4) görs en bred beskrivning av jämställdhet bland unga. Rapporten visar att situationen bland unga kvinnor och unga män i flera avseenden inte är jämställd. Det är svårt att tala om entydiga trender då det finns både positiva och negativa förändringar på jämställdhetsområdet för unga. Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor har arbetat med att öka kunskapen om pojkars och unga mäns attityder och värderingar till jämställdhet, maskulinitet och våld. För att förebygga poj- kars och unga mäns utsatthet för och använd- ning av våld har myndigheten tagit fram kun- skap inom området, informerat andra myndig- heter samt utbildat yrkesverksamma som möter unga om förekomsten av våld, ungas attityder och användbara metoder för att före- bygga våld bland unga. Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågor fortsatte även arbetet med att förebygga och motverka att unga blir sexuellt utnyttjade på internet eller via andra interaktiva medier. Inom ramen för uppdraget tar myndigheten fram kunskap inom området och utbildar per- soner som möter unga i sin vardag om möjlig- heter och risker med internet. Vidare genom- för myndigheten en kartläggning av före- ningslivets arbete med att förebygga sexuella övergrepp och kränkningar mot flickor och pojkar. Kartläggningen ska även innefatta vilka insatser som vidtas inom föreningar i olika delar av föreningslivet för att stödja barn och unga när övergrepp mot någon medlem i före- ningen har uppdagats samt i vilken omfattning 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 övergrepp anmäls till och till polisen. Mot bakgrund av rapporten Hon hen han – en analys av hälsosituationen för homosexuella och bisexuella ungdomar samt för unga transperso- ner (2010:2) hade myndig- heten i uppdrag att genomföra ut- bildningsinsatser för personal som arbetar inom fritidsverksamheter i syfte att stärka kompeten- sen för att skapa öppna och fördomsfria fritids- verksamheter för unga. Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågor ska i samråd med genomföra insatser för att skapa en öppen och inkluderande miljö i skolan för unga hbt-personer (dnr U2013/7806). Vidare är Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor strategisk myndighet för att främja ungas rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor genomför en kartläggning av unga kvinnors och unga mäns självupplevda psykiska hälsa (dnr S2013/6261). Flickor och unga kvinnor, unga hbt-personer och ungdomar som tillhör de nationella minoriteterna ska särskilt uppmärksammas eftersom psykisk ohälsa före- kommer i högre utsträckning i dessa grupper. Uppdraget ska redovisas . Bland ungdomar som varken arbetar eller stu- derar förekommer upplevd psykisk ohälsa i högre grad än bland andra ungdomar. Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ska därför föreslå en eller flera modeller för att orga- nisera samhällets stöd till unga kvinnor och unga män med psykisk ohälsa och som varken arbetar eller studerar för att de ska återkomma i aktivitet (dnr S2014/6311). Unga som inte fullgör en gymnasieutbildning har sämre möjligheter att etablera sig i arbetslivet. För att stärka insatserna för denna grupp föreslogs i den ungdomspolitiska propositionen vissa ändringar i skollagen för att förtydliga kommunernas ansvar för de ungdomar som inte går i gymnasieskolan. Lagändringarna träder i kraft . Det så kallade informationsansvaret för icke skolpliktiga ungdomar benämns istället aktivi- tetsansvar för ungdomar. Ansvaret innebär att kommunerna har i uppgift att erbjuda berörda ungdomar lämpliga individuella åtgärder. Dessa åtgärder ska i första hand motivera till utbild- ning. Kommunerna ska även föra register över de ungdomar som omfattas av ansvaret och dokumentera sina insatser på lämpligt sätt. För att ge kommunerna bättre möjligheter att full- göra sitt ansvar ska också huvudmän för gymna- sieskolor och gymnasiesärskolor meddela hemkommunen om en elev utan giltigt skäl är frånvarande i betydande utsträckning. deltar i internationellt ungdomspolitiskt samarbete inom EU, FN, , Nor- diska ministerrådet och . Samarbetet i EU har främst präglats av förhand- lingarna om ett nytt integrerat utbildnings-, ungdoms- och idrottsprogram som ersätter EU- programmet Ung och aktiv i , vilket av- slutades . Beslut om det nya EU-program- met, Erasmus+, fattades . Under det avslutande programåret för EU-pro- grammet Ung och aktiv i deltog totalt 5 200 unga och ungdomsledare i programmets aktiviteter. Totalt beviljades medel för 186 projekt. Av dessa projekt riktade sig till unga med begränsade möjligheter. Det ungdomspolitiska arbetet inom EU ska genomföras i dialog med unga och ungdoms- organisationer. Detta görs genom den så kallade strukturerade dialogen. Den nationella arbets- gruppen för den strukturerade dialogen leds av för ungdomsorganisationer (LSU). Arbetsgruppen har samord- nat arbetet med konsultationer om ungas sociala integration med inriktning på kvalitativt ung- domsarbete och ungdomar som varken arbetar eller studerar. Nordiska barn- och ungdomskommittén (NORDBUK) är Nordiska ministerrådets råd- givande och samordnande organ i barn- och ungdomspolitiska frågor. NORDBUK har un- der 2013 haft särskilt fokus på att alla barn och unga ska ha goda uppväxtvillkor samt att infly- tande och ungas aktiva deltagande ska främjas i samhället. Den nuvarande handlingsplanen för NORDBUK har utvärderats och ett förslag till en ny handlingsplan för perioden –2017 har beslutats. 14.4.3 Analys och slutsatser Ungdomspolitiken ska vara utformad så att den ger unga kvinnor och unga män samma möjlig- heter och förutsättningar till goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över sam- överlämna- des propositionen Med fokus på unga – en poli- tik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande (prop. 2013/14:191) till . har beslutat i enlighet med de förslag som läm- nades i propositionen (bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Därmed har fastställt att ungdomspolitiken är sektorsövergripande och ska behandla frågor om ungdomars villkor inom områden som utbildning, arbete, försörj- ning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid. De fem huvudområdena för analys, samordning och redovisning av politiken som har funnits har upphävts. I propositionen anges att alla insatser som berör ungdomar bör ha ett ungdomsperspektiv. Genomförandet, samord- ningen och uppföljningen av ungdomspolitiken bör utvecklas. Förändringarna innebär också att uppgifterna för Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor utvecklas på flera sätt. Myndighetens uppdrag förtydligas gentemot kommuner och landsting på så sätt att myndighetens rapporter ska bli mer användbara för kommuner och landsting och i högre grad beskriva metoder och konkreta erfarenheter från lokala förhållanden. Att arbeta mer strukturerat med metodfrågor blir ett nytt uppdrag för myndigheten. Kunskapen om insatser och metoder som främjar ungdomars levnadsvillkor, makt och inflytande bör fördjupas och spridas. Myndigheten får vidare som ny uppgift att arbeta med frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), med fokus på rättighetsfrågorna. Slutligen ska uppföljnings- systemet inom ungdomspolitiken utvecklas. Unga kvinnor och unga män står inför ett antal utmaningar som påverkar deras möjlig- heter till goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Exempelvis är arbetslösheten bland unga betyd- ligt högre än bland den övriga befolkningen. Egen försörjning är, utöver dess uppenbara eko- nomiska betydelse, avgörande för socialiseringen och påverkar individers politiska självförtroende, benägenheten att rösta och intresse för infly- tande. Unga kvinnors och unga mäns självupp- levda psykiska ohälsa har ökat under som det inte har tagits fram någon systematisk kunskap som klargör hur ungdomar själva ser på sin psykiska ohälsa. Därför innehåller propositionen även ett ung- domspolitiskt handlingsprogram med insatser 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 inom tre områden – ungdomars inflytande, egen försörjning och psykiska hälsa. 14.5.112:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 33 254 tkr prisnivå. 3Motsvarar 33 256 tkr prisnivå. 4Motsvarar 33 258 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågors förvaltningsut- gifter. 1 Anslaget ändrar namn från . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 14.3 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget används för förvaltningsutgifter för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor. Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor har utsetts till att vara strategisk myndighet i enlighet med regeringens strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexu- ell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Med anledning härav föreslår regeringen att överförs från utgiftsområde 13 Inte- gration och jämställdhet, anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. till anslaget 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor . Anslaget föreslås minskas med 2015 och beräknas minskas med för att bidra till att finansiera priori- terade satsningar. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 12:1 Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågor . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 14.5.212:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till ungdomsorganisationer. Anslaget får använ- das för utgifter för statsbidrag och visst övrigt stöd till nationell och internationell ungdoms- verksamhet för ungdomspolitikens genom- förande. Anslaget får användas för sådana admi- nistrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Reglerna för statsbidrag till barn- och ungdoms- organisationer finns i förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorgani- sationer. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2016. Skälen för regeringens förslag: För att nå en ökad förutsägbarhet och effektivitet i medelstill- delningen som avser statsbidrag i form av orga- nisationsbidrag till barn- och ungdomsorgani- sationer bör Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor kunna handlägga stödet . Detta innebär att åtaganden om bidrag till nationell och internationell ung- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 domsverksamhet beslutas för och därmed medför behov om framtida anslag. Regeringen bör därför bemyn- digas att för anslaget 12:2 Bidrag för nationell och internationell ungdomsverksamhet besluta om bidrag som medför behov av fram- tida anslag på högst 2016. Tabell 14.5 Beställningsbemyndigande för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 14.6 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverk- samhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget ökades med perma- nent 2014 för genomförandet av handlingspro- grammet i den ungdomspolitiska propositionen som presenterades 2014 (prop. 2013/14:191). Regeringen föreslår att anvisas under anslag 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet . –2018 beräknas anslaget till . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 15 Politik för det civila samhället Det civila samhället är en arena, skild från staten, kommuner, landsting, marknaden och det en- skilda hushållet, där människor organiserar sig och agerar tillsammans för gemensamma intres- sen. I det civila samhället ingår allt från nätverk, tillfälliga sammanslutningar och frivilliga insatser till ideella föreningar, registrerade trossamfund, stiftelser, kooperativ m.m. Politiken på området omfattar generella frågor om det civila samhället och dess villkor, bl.a. möjligheter att bilda orga- nisationer, att erhålla statligt stöd, att bedriva ideell verksamhet och att göra människor del- aktiga. Vidare omfattas organisationernas sam- verkan med den offentliga sektorn genom dialog och samråd och arbetet med regeringens över- enskommelser med idéburna organisationer och Kommuner och Landsting (SKL). Om- rådet omfattar även forskning samt annan kun- skapsutveckling om det civila samhällets omfatt- ning, roll, sammansättning, verksamhet och utveckling. Idrottspolitiken utgör en specifik del av poli- tiken för det civila samhället. Idrottsfrågorna inrymmer verksamheter som främjar idrott och motion och som bidrar till förbättrad folkhälsa. Politiken för det civila samhället omfattar dessutom stöd till allmänna samlingslokaler och till friluftsorganisationer, bidrag för kvinnors organisering samt bidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Tabell 15.1 Utgiftsutveckling inom område Politik för det civila samhället, utgiftsområde 17 Politik för det civila samhället 13:1 Stöd till idrotten 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 13:3 Bidrag för kvinnors organisering 13:4 Stöd till friluftsorganisationer 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 13:6 Insatser för den ideella sektorn Summa Politik för det civila samhället 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Målet för politiken för det civila samhället åter- finns i den inledande sammanfattningen i avsnitt 2.4, Utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossam- fund och fritid. 15.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen sker med utgångspunkt i målet för politiken för det civila samhället. Uppföljningen av politiken för det civila sam- hället genomförs utifrån de sex principer som är centrala inom politiken för det civila samhället; självständighet och oberoende, dialog, kvalitet, långsiktighet, öppenhet och insyn samt mång- fald (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). En rad faktorer påverkar villkoren för det civila samhällets organisationer och deras möjligheter att utvecklas och verka. De effekter som insatser inom politiken för det civila samhället ger på dessa villkor är svåra att mäta och avgränsa från effekterna av insatser som görs inom andra verk- samhetsområden. En arbetsgrupp inom har bl.a. till uppgift att följa utvecklingen och utgöra en referensgrupp för beredningen av generella frågor om det civila samhället och dess villkor. Arbetsgruppen genomför en årlig uppföljning av politiken för det civila samhället i förhållande till politikens mål och de sex principer som be- handlas närmare nedan. Denna uppföljning an- vänds som grund för resultatredovisningen. Uppföljningen ska följa utvecklingen vad gäller statlig bidragsgivning, dialog och sam- råd med det civila samhällets organisationer, samt övriga insatser för att förbättra det civila samhällets villkor. (), Vetenskapsrå- det och Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällesfrågor (f.d. ) lämnar viktiga underlag för bedömningen av politikom- rådets måluppfyllelse. informationen utgörs av återrapporteringar från dessa myndigheter samt från egen uppföljning. Principen om självständighet och oberoende avspeglar det civila samhällets centrala betydelse för demokratin och innebär att organisationerna inom det civila samhället självständigt ska kunna formulera sitt uppdrag i samhället utifrån sina egna värdegrunder. För att det civila samhällets organisationer både självständigt och långsiktigt ska kunna upprätthålla funktioner utan något större inslag av offentlig styrning bör en övervägande del av bidragen till det civila samhällets organisationer vara organisationsbidrag och liknande generella bidrag, dock med utrymme för flexibilitet med hänsyn till varje bidragssystem och områdes karaktär (prop. 2009/10:55). Drygt 10,9 miljar- der kronor fördelades i statligt stöd till det civila samhällets organisationer, vilket är likvärdigt . Dialog och samråd med det civila samhällets organisationer Principen om dialog mellan regeringen och det civila samhällets organisationer syftar bl.a. till att bredda och fördjupa underlag för offentligt beslutsfattande. Det formella remissförfarandet behöver ibland kompletteras genom att information och synpunkter inhämtas även på andra sätt från det civila samhällets organisationer. fanns i 50 fasta forum för samråd med det civila samhällets organisationer. Omkring 800 organisationer medverkade i mer än 100 möten. Utöver de fasta forumen för sam- råd anordnade också ett stort antal möten (konferenser, hea- rings, m.m.) för samråd med det civila samhällets organisationer i specifika frågor. Ett stort antal organisationer har medverkat. Partsgemensamt forum utgör en plattform för dialog på nationell nivå mellan regeringen och det civila samhällets organisationer. Ett syfte med forumet är att följa upp och utveckla politi- ken för det civila samhället. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har haft i uppdrag att genomföra Partsgemen- samt forum för dialog mellan regeringen och det civila samhället. I forumet ingår representanter från ett sextontal idéburna organisationer från olika områden. Vidare inbjuds Kom- muner och Landsting (SKL) att delta. genomfördes fem möten i detta forum. För varje möte fanns ett övergripande tema. Bland annat behandlades det civila samhällets demo- krati- och röstbärarroll, särart och kvalitet, dia- log och jämbördighet samt kunskap om det civila samhället.