prop · H2031d10 · 2014-10-23 00:00:00 — Regeringen bedömer att den regionala stöd- strukturen utgör en viktig resurs för den fort- satta utvecklingen av missbruks- och beroende- vården, där lokal uppföljning, former för stärkt brukarmedverkan, implementering av Socialsty- relsens reviderade riktlinjer och ökad medicinsk säkerhet och bättre omvårdnad av personer som omhändertas enligt LOB kommer att utgöra angelägna utvecklingsområden . Stärkt barn- och föräldraperspektiv i vården –2014 har Kunskap till praktik utvidgats till att även omfatta stöd till utveckling av ett stärkt barn- och föräldraperspektiv i miss- bruks- och beroendevården. Utvecklingsarbetet är en del av en satsning på att utveckla stödet till barn som växer upp i familjer med missbruk, psykisk sjukdom, psykisk funktionsnedsättning eller där våld förekommer. , Folk- hälsomyndigheten och Kommuner och Landsting (SKL) är huvudaktörer. På lokal nivå har arbetet bl.a. inneburit att former för samver- kan mellan missbruks- och bero- endevård och sociala barn- och ungdomsvård har utvecklats. Ett barn- och föräldraperspektiv i missbruks- och beroendevården är angeläget. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden Regeringen kommer att fortsätta arbetet mot hemlöshet, inte minst vad gäller vräkningar av familjer med barn. statistik visar att antalet vräkningar där barn är berörda har minskat . Det är dock angeläget att vräkningar av familjer med barn förebyggs och motverkas även i fortsätt- ningen. Möjligheten att underlätta inträdet på bostadsmarknaden för resurssvaga grupper är också betydelsefullt. Det är viktigt att arbetet med att utveckla social- tjänstens arbete för att stödja och hjälpa vålds- utsatta kvinnor och barn samt hbtq-personer fortsätter. Det är även betydelsefullt att utvecklingen av målinriktade, strukturerade och samordnande insatser på nivå fort- sätter. I detta arbete har kvinno- och brotts- offerjourerna en viktig roll. Även insatser riktade till våldsutövare är angeläget. avsätts för att ut- veckla stödet till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld samt till våldsutövare. Stödet omfattar även en nationell och regional stöd- struktur i syfte att bidra till ett mer långsiktigt metodutvecklingsarbete på området. Det är angeläget att arbetet fortsätter. slututvärdering av satsningen överlämnas till regeringen . Den nationella samordnaren mot våld i nära relationer överlämnade sitt betänkande till rege- ringen . Förslagen bereds för när- varande i . En viktig åtgärd för att bekämpa prostitution och människohandel är att öka kunskapen hos berörda myndigheter och utveckla samverkan mellan myndigheterna. i har i uppdrag att utveckla den nationella samordningen och samverkan mot prostitution och människohandel. Samord- ningen och samverkan ska även fortsatt utveck- las för att säkerställa att utsatta flickor, pojkar, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 kvinnor och män får det stöd och skydd de behöver och att deras rättigheter tas till vara. 7.8.3Stödinsatser till personer med funktionsnedsättning Kvinnor, män, flickor och pojkar med funk- tionsnedsättning ska ha möjlighet att verka i vardagen på lika villkor vad gäller delaktighet och tillgänglighet. För att det ska vara genomförbart krävs bl.a. att det finns tillgång till individuellt utformade stödinsatser. Regeringen anser att god kvalitet, kompetens, likabehandling och rättssäkerhet ska prägla stödverksamheterna. Assistansreformen har på ett avgörande sätt förbättrat levnadsvillkoren för kvinnor, män, flickor och pojkar med omfattande funktions- nedsättningar. Reformen har generellt inneburit större inflytande och bättre livskvalitet. Rege- ringen anser därför att det är angeläget att värna denna reform. Assistansen ger möjlighet till delaktighet i samhällslivet och bidrar till att livs- förhållandena blir mer jämlika för människor som har stort behov av stöd för att klara de grundläggande behoven. Det har vidtagits ett antal åt- gärder för att komma tillrätta med de problem som myndigheter och utredningar uppmärk- sammat inom ersättningssystemet. Regeringen avser att analysera de insatser som gjorts. Det är betydelsefullt att ersättningen prövas under rättssäkra och likvärdiga förhållanden och att det blir rätt från början. Det är även angeläget att det finns metoder för att på ett effektivt sätt åtgärda felaktigheter samt motverka brottslighet och att förmånen överutnyttjas. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har i uppdrag att ta fram underlag för att bedöma orsakerna till utfallet av Försäk- ringskassans beslut om assistansersättning, såväl vid nybeviljade beslut som vid tvåårsompröv- ningar av beslut. ISF ska även se till förändringar och orsaker till förändringarna samt vilka kvinnor, män, flickor och pojkar som be- rörs av dessa och vilka stödinsatser de erbjuds i stället. Uppdraget har delredovisats och ska, som tillkännagett regeringen, slutredovisas . ISF har även i uppdrag att följa upp och analy- sera effekterna av nya regler som ska motverka felaktigheter, brottslighet och överutnyttjande inom personlig assistans och assistansersättning (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:SoU1, rskr. 2012/13:115). I uppdraget ingår även att följa upp de åtgärder som genomfört för att utveckla styrning och organi- sation i syfte att effektivisera handläggningen och kontrollen av ärenden inom assistansersätt- ningen. ISF ska vidare bedöma om det finns behov av kompletterande åtgärder. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . har redovisat rege- ringsuppdrag, dels hur barns möjligheter till självständighet, delaktighet och utveckling påverkas av att de får ekonomisk ersättning för personlig assistans, dels fördelar och risker med att personlig assistans utförs av den assistans- berättigades gode man. har redovisat åtgärder för att säkerställa en bättre kontroll och en mer rättssäker hantering av assistansersättningen, vilket även inkluderar förslag på lagändringar. Myndigheten har även redovisat åtgärder för att de medicinska underlagen ska bli bättre. har i betänk- andet Förändrad assistansersättning – en översyn av ersättningssystemet (SOU 2014:9) lämnat förslag till en ny ersättningsmodell för assistans- ersättningen och förslag bl.a. om ersättning vid ordinarie assistents sjukdom. Utredningens för- slag har remissbehandlats. En central del i det kommande arbetet blir att ta ställning till den fortsatta hanteringen av de slutsatser, åtgärder och förslag som lämnats och kommer att lämnas. Det inkluderar även frågan hur assistansersättning ska utgå vid sjukhusvis- telse. Det finns problem och en bredare översyn av lagstiftningen kan behöva övervägas. Bilstödet är en betydelsefull förmån för att främja delaktigheten i samhället för kvinnor, män, flickor och pojkar med funktionsnedsätt- ning. Det är därför angeläget att stödet används så att det på bästa sätt kommer den enskilde personen till del. En arbetsgrupp har presenterat förslag till förändringar av reglerna för bilstödet. Försla- gen avser främst anpassningsbidraget p.g.a. att kostnadsutvecklingen för detta bidrag har varit hög i förhållande till annan prisutveckling. Arbetsgruppen anser bl.a. att regelverket brister när det gäller incitament att beakta kostnaderna för anpassning. För den enskilde människan är det t.ex. ekonomiskt lönsamt att köpa en bil till låg kostnad för att sedan få bilen anpassad. Regeringen avser att lämna en proposition till om förändrade regler i bilstödet. och Transportstyrelsen har i upp- drag att utreda och lämna förslag på hur en eventuell flytt av bilstödsfrågor från till Transportstyrelsen skulle kunna genomföras. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anser att personliga ombud är en välriktad och väl fungerande verksamhet som utgör ett viktigt stöd till kvinnor och män med psykiska funktionsnedsättningar. har i olika utvärderingar konstaterat att verk- samheten med personliga ombud stärker den enskildes självbestämmande, främjar möjligheten till jämlika levnadsvillkor och ökar delaktigheten i samhället. Antalet kommuner med personligt ombud och det totala antalet ombud har legat på ungefär samma nivå . Stöd och service enligt LSS Stöd- och serviceinsatser enligt LSS är för många kvinnor, män, flickor och pojkar med omfat- tande funktionsnedsättningar nödvändiga för att kunna uppnå goda levnadsvillkor. I syfte att stärka kvaliteten, rättssäkerheten och likvärdig- heten i verksamheter genomförs ett antal riktade satsningar inom området. har i uppdrag att kartlägga insat- serna ledsagarservice, avlösarservice, korttids- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 vistelse samt bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna enligt LSS. Om bedömer att lagstiftningen i något avseende behöver ses över eller preciseras får myndigheten lämna sådana förslag. Syftet är att få kunskap om det behövs ytterligare åtgärder för att stärka likvär- dighet och rättssäkerhet i kommunernas beslut för de insatser som kartläggningen omfattar. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anser att det är angeläget att på olika sätt stödja och stimulera huvudmännens lång- siktiga arbete med att på olika sätt stärka kom- petensen. har i uppdrag att upphandla en utbildning för handläggare som prövar ärenden enligt LSS. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Utbildningen ska omfatta 7,5 högskolepoäng med tonvikt på den allmänna inriktningen i LSS samt konven- tionen om rättigheter för personer med funk- tionsnedsättning. ska lämna en lägesrapport . Beteendemässiga och Psykiska Symtom vid Demens (BPSD) används för att förbättra vården och omsorgen för personer med demenssjukdom. Användningen av BPSD- registret har visat sig vara framgångsrikt då det minskar behovet av tvingande åtgärder, ökar kvinnor och mäns välbefinnande och utvecklar personalens arbetssätt. Regeringen anser att det finns anledning att utveckla ett motsvarande kvalitetsregister som kan användas inom verksamheter där det bor och vistas kvinnor, män, flickor och pojkar med kognitiv funktionsnedsättning. har redan i uppdrag att utveckla och samman- ställa ett kunskapsunderlag inom verksamhets- området stöd till personer med funktionsned- sättning. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att få till stånd ett utvecklings- arbete för förstärkt samordning av stöd till flickor och pojkar med funktionsnedsättning och deras anhöriga. Många familjer bär själva en samordnande roll i administrationen av kontak- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ter med myndigheter och upplever ett stort behov av stöd vad gäller samordningen. Kommuner och Landsting har bevil- jats medel för att utreda förutsättningarna för ett utvecklingsarbete inom detta verksamhets- område. Arbetet ska redovisas . Regeringen verkar för ökat inflytande i valet av hjälpmedel. Regeringens inriktning på det fort- satta arbetet, som avser både personer med funktionsnedsättningar och äldre, redovisas under området Funktionshinderspolitik (avsnitt 6). pågår en försöksverksamhet med assistanshundar. Syftet med försöksverksam- heten är att öka antalet service- och signalhundar i aktiv tjänst med 60–70 hundar och att utifrån detta underlag göra en utvärdering av hur en ökad användning av service- och signalhundar påverkar brukarnas behov av offentliga stöd- insatser. Försöksverksamheten kommer att redovisas . Andelen kvinnor, män, flickor och pojkar som får del av samhällets stödinsatser skiljer sig påtagligt åt. Regeringen anser att det behövs ett stärkt jämställdhetsperspektiv vid bedömningen av stödinsatser. Regeringen avser att ge Myndig- heten för delaktighet i uppdrag att genomföra en fördjupad analys utifrån ett jämställdhetsper- spektiv (avsnitt 6.5). 7.9Förslag till avskaffande av fritidspeng Ärendet och dess beredning I en promemoria (dnr S2014/7189/FST) som tagits fram inom föreslås ett avskaffande av den s.k. fritidspengen i socialtjänstlagen (2001:453) som infördes . Promemorian har remissbehandlats. Det lagförslag som remitterats och remiss- instanserna framgår av bilaga 2. En samman- ställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2014/7189/FST). Något yttrande från Lagrådet har inte inhämtats då lagförslaget författningstekniskt och även i övrigt är av sådan beskaffenhet att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. I 4 a kap. socialtjänstlagen finns det bestämmelser om ersättning för barns kostnader för fritidsaktiviteter. Bestämmelserna innebär i huvudsak att hushåll med barn i årskurs 4–9 har rätt till ersättning för fritidsaktiviteter (fritidspeng) om hushållet vid ansökan har för- sörjningsstöd och har haft försörjningsstöd den senaste tolvmåna- dersperioden. Barnets fritidsaktiviteter ska vara regelbundna och ledarledda samt främja ett aktivt deltagande i samhällets gemenskap. I 2 kap. socialtjänstförordningen(2001:937) anges bl.a. att fritidspengen uppgår till högst per barn och tolvmånadersperiod. Förslag om ändring i socialtjänstlagen Regeringens förslag: Bestämmelserna om fritids- peng i 4 a kap. socialtjänstlagen (2001:453) ska upphöra att gälla. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Av de åtta remissinstanser som yttrat sig avstyrker , , Kommuner och Landsting och förslaget. Kammarrätten i och Förvaltningsrätten i har inget att erinra mot förslaget. , Barnombuds- mannen och Rädda barnen är kritiska till att regleringen upphävs så snart efter införandet och utan att reformen har hunnit utvärderas. Om ändringen beslutas vill framhålla vikten av att regeringen på andra sätt verkar för ökade möjligheter för barn i ekonomiskt utsatta familjer att delta i fritidsaktiviteter, bl.a. genom en generell förstärkning av det ekonomiska Om fritidspengen avskaffas poängterar att det är angeläget att regeringen tar initiativ till andra åtgärder som innebär att barn i ekonomiskt ut- satta familjer får möjlighet att ta del av fritids- aktiviteter. tycker att det är mycket positivt med breda och generella insatser på området men menar att det finns en risk att dessa inte kommer barn i mer utsatta situationer till del och att förändringen riskerar att drabba de mest utsatta barnens möjligheter till en aktiv fritid. välkomnar en utveckling av försörjningsstödet men ser inte hur en föränd- ring skulle ha avgörande betydelse för det område som regleras genom fritidspengen. Kommuner och Landsting anser att stödet (dvs. fritidspengen) är rätt utformat för att nå målet att ge barnen i dessa familjer samma förutsättningar att utöva fritidsaktiviteter som andra barn. återupp- repar den kritik av fritidspengen som man framförde när den skulle införas och förespråkar en höjning av barndelen i riksnormen i stället. avstår från att lämna syn- punkter på förslaget men betonar betydelsen av att alla barn och ungdomar ges möjlighet att delta i idrottsföreningarnas barn- och ungdoms- verksamhet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att bestämmelserna om fritidspengen ska upphöra att gälla. Det är viktigt att det stöd som ges bygger på den svenska modellen med gene- rell social välfärd och inte är ett riktat stöd som riskerar att vara utpekande. Regeringen anser att den utformning som fritidspengen har inte är förenlig med intentioner om den enskildes ansvar, självbestämmande och integri- tet. Riksnormen i försörjningsstödet är däremot utformad så att den enskilde själv ges möjlighet att bestämma hur stödet ska disponeras. Stödet bör därför utformas så att barnet själv kan välja hur han eller hon ska spendera sin fritid. Barnet ska inte begränsas av snäva kriterier som t.ex. att fritidsaktiviteten ska vara regelbunden och ledarledd. Regeringen avser därför att använda de medel som avsatts för fritidspengen till att höja barn- delen i riksnormen för barn i åldrarna 7–. Därmed ges flickor och pojkar i de mest ekono- miskt utsatta familjerna bättre möjligheter att välja sina fritidsaktiviteter. ifrågasätter hur barn som påbörjat fritidsaktiviteter ska kunna få fortsätta 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det är enligt regeringens mening viktigt att barnperspektivet tillämpas vid utred- ningar om ekonomiskt bistånd. I Socialstyrel- sens allmänna råd (SOSFS 2013:1) ges exempel på hur detta kan ske, t.ex. genom att social- nämnden beräknar kostnaderna enligt riksnor- men till en högre nivå om det är en förutsättning för att barn ska kunna delta i fritidsaktiviteter. Utöver rätten till försörjningsstöd finns även en rätt till bistånd till livsföring i övrigt vilket inne- bär att socialnämnden kan ge bistånd till skäliga kostnader för rekreation, om det finns särskilda skäl. Om det finns barn i hushållet, bör social- nämnden göra en särskild bedömning av barnets behov. får även ge bistånd utöver det som följer av 4 kap. 1 § om det finns skäl för det (4 kap. 2 §). Enligt 9 kap. 2 § har social- nämnden rätt att återkräva ekonomisk hjälp som lämnats i annat fall än som avses i 4 kap. 1 §. Härmed föreligger en möjlighet för den enskilde att ansöka om bistånd för att kunna betala en aktivitet i förskott. Det är också angeläget med satsningar på andra områden i samhället som underlättar för flickor och pojkar att bedriva en aktiv fritid, särskilt för de mest utsatta barnen i samhället. Tillgången till kultur är inte jämnt fördelad i samhället . Regeringens ambition är därför att barn och ungdomar ska få bättre möjligheter att delta i idrott, friluftsverksamhet och kultur- skola. Regeringen föreslår att en nationell bib- lioteksstrategi tas fram för att främja samverkan och kvalitetsutveckling inom hela biblioteks- väsendet. För att tillgängliggöra kunskap och kulturupplevelser för alla avser regeringen införa fri entré till statliga museer. Anslaget till vissa statliga museer höjs därför med 80 miljoner kro- nor . Vidare avser regeringen att –2018, som ett led i en satsning på kulturverksamhet i miljonprogramsområdena, tillföra totalt till kulturverk- samhet och konstnärlig gestaltning av boende- miljön. Regeringen kommer att avsätta 400 mil- joner kronor för åren 2015–2018 för att stärka den kommunala musik- och . Bidra- get ska bl.a. möjliggöra sänkta taxor i kultur- och . Syftet är att ge barn och unga lik- värdig tillgång till kultur och kulturutövande. Se vidare utg.omr. 17, avsnitt 1.8.3. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det är angeläget att lagändringarna träder i kraft . Förslaget är därför att lagändringarna ska träda i kraft . Äldre föreskrifter bör dock fortfarande gälla för sådana ansökningar om fritidspeng som har prövats före ikraftträdandet. Detsamma bör gälla mål och ärenden om sådan ersättning till dess att målet eller ärendet har vunnit laga kraft. En övergångsbestämmelse bör därför införas med denna innebörd. Detta innebär att obehöri- gen eller felaktigt utbetald fritidspeng kommer att få återkrävas även efter lagens ikraftträdande och att bestämmelserna om fritidspeng även fortsättningsvis kommer att kunna tillämpas i mål och ärenden om fritidspeng som har prövats före lagens ikraftträdande. Förvaltningsrätten i har anfört att det bör förtydligas vad som ska gälla för ansökningar som inkommit till socialnämnden men inte prö- vats vid tiden för ikraftträdandet och huruvida dessa utgör ärenden om ersättning för vilka äldre föreskrifter ska gälla. Enligt regeringens mening är det rimligt att sådana ansökningar handläggs som ansökningar om bistånd. För att tydliggöra detta bör en övergångsbestämmelse införas med denna innebörd. För den som har beviljats för- sörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § kan det i en sådan situation vara aktuellt för socialnämnden att särskilt pröva frågan om det finns särskilda skäl för att beräkna kostnaderna till en högre nivå (4 kap. 3 § andra stycket) eller om det finns skäl för att ge bistånd utöver vad som följer av 4 kap. 1 § (4 kap. 2 §). Upphävandet av bestämmelserna i socialtjänst- lagen om fritidspeng kommer att medföra följd- ändringar i socialtjänstförordningen. I och med avskaffandet av fritidspengen kommer det bidrag som betalas ut till kommunerna för detta ändamål att upphöra. upphör kommunernas kostnader för fritidspengen, var- för förslaget sammantaget inte får några ekono- miska konsekvenser för kommunerna. som avsatts för fritidspengen används i stället för en förstärkning av det ekonomiska biståndet och ger därmed på ett bättre sätt flickor och pojkar i de mest ekonomiskt utsatta familjerna möjlighet att själva välja fritidsaktiviteter. Konsekvenser för det kommunala självstyret Förslaget innebär att ett åliggande för kommu- nerna tas bort vilket främjar det kommunala självstyret. Fritidspengen är riktad till barn i familjer med långvarigt försörjningsstöd för att delta i ledar- ledda och organiserade fritidsaktiviteter. Ett avskaffande av fritidspengen kan därför innebära minskade möjligheter för vissa barn i familjer med långvarigt försörjningsstöd. Regeringen avser emellertid i stället att göra en förstärkning av barndelen i riksnormen för barn i åldrarna 7– , vilket innebär att även barn i familjer med tillfälligt behov av försörjningsstöd får en eko- nomisk förstärkning. Detta ger tillsammans med regeringens andra insatser för att förbättra möj- ligheten att bedriva en aktiv fritid, på ett bättre sätt barn i de mest ekonomiskt utsatta familjerna möjlighet att själva prioritera hur han eller hon vill bedriva sin fritid. Parallellt med de här före- slagna lagändringarna bedriver regeringen således ett arbete med förordningsändringar avseende riksnormen i försörjningsstödet som innebär en förstärkning av det ekonomiska biståndet. För- ordningsändringarna bör träda i kraft med de föreslagna lagändringarna. Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen 9 kap. 1 § Paragrafen har ändrats till följd av upphävandet av 4 a kap., dvs. på grund av avskaffandet av be- stämmelserna om ersättning för barns kostnader för fritidsaktiviteter. 16 kap. 3 § Paragrafen har ändrats till följd av upphävandet av 4 a kap., dvs. på grund av avskaffandet av be- stämmelserna om ersättning för barns kostnader för fritidsaktiviteter. Bestämmelserna om ersättning för kostnader för barns fritidsaktiviteter (fritidspeng) ska upphöra att gälla vid utgången av . Äldre föreskrifter ska dock fortfarande gälla för en ansökan om fritidspeng som har prövats före ikraftträdandet. Detsamma gäller mål och ären- den om sådan ersättning till dess att målet eller ärendet har vunnit laga kraft. Övergångs- bestämmelsen innebär att obehörigen eller fel- aktigt utbetald fritidspeng får återkrävas även efter lagens ikraftträdande och att bestämmel- serna om fritidspeng även fortsättningsvis ska tillämpas i mål och ärenden som avser sådana ansökningar om ersättning som har prövats före lagens ikraftträdande. En ansökan om fritids- peng som har kommit in före ikraftträdandet men som inte har prövats före den tidpunkten ska handläggas som en ansökan om bistånd. För den som har beviljats försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § kan det då vara aktuellt för socialnämn- den att särskilt pröva frågan om det finns sär- skilda skäl för att beräkna kostnaderna till en högre nivå (4 kap. 3 § andra stycket) eller om det finns skäl för att ge bistånd utöver vad som följer av 4 kap. 1 § (4 kap. 2 §). 7.10.1 4:1 Personligt ombud Tabell 7.10 Anslagsutveckling 4:1 Personligt ombud 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bidrag till kommuner som bedriver verksamhet med per- sonligt ombud för personer med psykisk funk- tionsnedsättning. Anslaget får även användas för vissa administrativa utgifter kopplade till bidragsgivningen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Verksamhet med personligt ombud för kom- munerna är en frivillig verksamhet vilket medför att antalet ombud kan variera . redovisar emellertid en stabil utveckling och myndigheten beräknar att ansla- get täcker nuvarande verksamhet. Tabell 7.11 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 4:1 Personligt ombud Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget.