prop · H2031d24 · 2014-10-23 00:00:00 — Denna miljödifferentieringsreduce- ring uppgår till . då svaveldirektivets regler träder ikraft kan ingen svavelrabatt utgå längre varför det endast kommer att finnas en farledsmiljö- differentiering av kväveutsläpp som totalt uppgår till . Regeringen följer noga den ekonomiska utvecklingen hos och avser att utvärdera den ekonomiska styrningen och orga- nisationen för att säkerställa att den verksamhet bedriver kan upprätthållas i eko- nomisk balans. I samband med budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 22, bet. 2013/14:TU1, rskr.2013/14:131) fick en ökad tilldelning av anslag på . Av dessa föreslogs att anslås för de kommande tre åren. Dessa medel, ska enligt förslaget, användas till isbrytning och kanalverksamhet. Vidare avsattes som en permanent förstärk- ning av anslaget för sjö- och flygräddning. investeringsplan för perioden –2013 omfattade totalt . I stora drag ligger investeringarna i nivå med det prognostiserade utfallet. De större investerings- posterna är livstidsförlängning av isbrytare, far- leds- och kanalförbättringar samt investeringar i ett nytt helikoptersystem för sjö- och flygrädd- ningen. finansierades investeringarna med egna medel men togs även ett lån på i för att delfinansiera investeringen i nya räddningshelikoptrar. huvuduppgift är att tillhanda- hålla en säker, effektiv och miljöanpassad flyg- trafiktjänst för civil och militär luftfart. Luft- fartsverket ska verka för att de transportpolitiska 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ska inom och utom landet tillhandahålla flygtrafiktjänster samt service- och konsulttjänster som är knutna till verksamheten. Verket ska också nationellt och internationellt främja forskning, utveckling och införande av ny teknik av betydelse för verk- samheten. får härutöver bedriva utbildning av flygledare och direkt eller genom till verket knutna bolag bedriva tjänsteexport inom sitt verksamhetsområde. Affärsverksam- heten finansieras genom andel av avgifter på luftfarten, den s.k. en route-avgif- ten och intäkter i verksamheten. Den övervä- gande delen av inkomster kommer från den en-routeverksamheten. Tabell 4.15 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresul- tat fördelat på verksamhetsområden Det ekonomiska målet var att ge en avkastning på på eget kapital samt att uppnå en soliditet på . Luftfarts- verkets resultat efter skattemotsvarighet uppgick till , vilket motsvarar på eget kapital. över- träffade alltså målet för räntabilitet. Resultatet överträffar också den prognos om som redovisades i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 22, avsnitt 3.7.16). Den positiva resultatutvecklingen beror dels på viss trafiktillväxt, dels på ett fortsatt aktivt arbete med att reducera kostnaderna. Soliditeten uppgick per . Målet för soliditet nåddes inte fullt ut. Orsaken till att målet för soliditet inte nåddes är den stora och växande pensionsskul- den, vilken påverkats negativt av låga räntenivåer. Årets avsättningar till pensioner inklusive löne- skatt är högre än före- gående år. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.16 Översikt av de ekonomiska målen 2011–2014 Miljoner kronor där inte annat anges Soliditet (%) Målet var att ge en avkastning på på eget kapital samt att uppnå en soli- ditet på . resultat efter skattemotsvarighet uppgick till , vilket motsvarar på eget kapital. Soliditeten uppgick per den 31 de- cember . Vad gäller avkast- ning på eget kapital överträffade därmed målet, medan målet för soliditet inte nåddes fullt ut. Orsaken till att målet för solidi- tet inte nåtts är den stora och växande pensions- skulden, vilken påverkats negativt av låga ränte- nivåer. investeringsplan –2016 omfattar , vilket i huvudsak är i nivå med föregående års investeringsplan. Vid budgeteringstillfället pro- gnosticerades utfallet till . Det faktiska utfallet uppgår till . Det innebär att utfallet un- derstiger prognosen med . En viktig förklaring till det lägre utfallet är att inve- steringar avseende fjärrstyrda torn (RTC) och ersättningsinvestering av primärradar för TMA inte ägt rum i planerad omfattning. Den största investeringen avser fortsatt ut- veckling av flygtrafikledningssystemet COO- PANS. tivt transportsystem med god kapacitet är en förutsättning för jobb och hållbar utveckling i hela . geografi understryker transportsystemets betydelse för näringslivets konkurrenskraft. Därför är transportpolitiken och satsningar på infrastruktur avgörande för framtida utveckling. hålls ihop genom åtgärder som för- bättrar långsiktiga förutsättningar för jobb, del- aktighet och hållbar tillväxt i hela landet. Trans- portsystemet är en grundläggande del i detta arbete. Infrastruktur knyter ihop landet och är en central förutsättning för en växande ekonomi, ökad befolkning, förbättrade möjligheter till pendling, besök och ökad sysselsättning. Ett väl fungerande transportsystem är en förutsättning för att företagen ska kunna verka i hela landet. En del i detta är att exportföretagen ska kunna utvecklas. Regeringens ambitioner med en ny- industralisering av förutsätter väl funge- rande transportinfrastruktur. Förbättrade kom- munikationer innebär att det blir lättare att pendla till och från arbetet samt att möjlighet- erna att välja bostadsort ökar. Förbättrade kommunikationer ökar också möjligheterna till tillväxt inom besöksnäringen. Genom ökad till- gänglighet skapas regionintegrering och region- förstoring, vilket har stor betydelse för tillväxt, minskad arbetslöshet och arbetsmarknadens matchning av arbetskraft. Investeringar i trans- portinfrastruktur bidrar direkt till arbetstillfällen i järnvägs- och anläggningsbranschen. Ett effektivt och modernt transportsystem bidrar till att ska kunna bli ett mer mil- jömässigt hållbart samhälle. Ett långsiktigt håll- bart transportsystem kan också vara katalysator för ny teknik och växande företag. Ett effektivare transportsystem för fler jobb 4.6.1Ett långsiktigt hållbart transportsystem för EU:s lägsta arbetslöshet Genom investeringar i bl.a. järnvägar och vägar skapas nya jobb och sänkta kostnader för företagen. Regeringens mål är att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet , som sysselsättningsgraden ökar. Ett robust och effek- Den nu gällande trafikslagsövergripande nation- ella planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 har en total ekonomisk ram fastställd av på 522 miljarder kro- nor. Ramen fördelas enligt följande. –till drift och underhåll av statliga vägar. –till drift och underhåll av det statliga järnvägsnätet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 –till utveckling av Regeringen föreslår i denna proposition att den statliga svenska transportinfrastrukturen tillförs ytterligare resurser. Det handlar totalt om ca . underhåll tillförs ca 5 miljarder kro- nor och en särskild kollektivtrafiksatsning på görs. Regeringen påbörjar och skynd- samt ett arbete med att införa en avståndsbase- rad vägslitageskatt som även omfattar utländska åkare, med ambitionen att detta ska genomföras . En sådan skatt bidrar till att långväga godstransporter flyttas från lastbil till tåg och sjöfart och bidrar till schysta villkor inom åkerinäringen. Energieffektiviteten för per- sontransporter på väg fortsätter att förbättras medan godstransporter på väg haft en oföränd- rad energieffektivitet. Medel motsvarande in- täkterna från skatten ska användas för att stärka transportsystemet. Andra viktiga utgångspunkter och initiativ jöavtal stimulera hållbara transporter i stä- der. Regeringen föreslår i denna proposi- tion att avsätts till insatser för förbättrade stadsmiljöer 2015–2018 i form av statlig medfinansiering till lokala och regionala investeringar i kol- lektivtrafik i tätort. 4.6.2Öka satsningar på drift och underhåll Drift och underhåll av landets järnvägar och vägar säkrar och förbättrar transportsystemets funktionalitet och utgör därmed viktiga förut- sättningar för att trygga jobben, minska arbets- lösheten och minska samhällets miljö- och kli- matpåverkan. Ett tillförlitligt och robust trans- portsystem kräver att tillräckliga resurser avsätts för drift och underhåll. har satsat för små resurser på drift och underhåll av järnvägssystemet vilket bidragit till den förse- ningsproblematik som systemet dras med framför allt . Regeringen genomför därför en fortsatt kraftfull förstärkning av drift, underhåll och reinvesteringar, i synnerhet med –Resenärer ska kunna lita på att tågen går i syftet att höja tillförlitligheten i det svenska järn- Regeringen vill förbättra och bygga ut såväl det nationella järnvägsnätet som den regionala spårtrafiken och börja bygga ba- nor för höghastighetståg. Förutsättning- arna för en fortsatt utbyggnad av järnvägen med inslag av medfinansiering från närings- liv, kommuner och regioner ska prövas. Regeringen avser inom ramen för näst- kommande infrastrukturplan genomföra byggstart av Norrbotniabanan mellan och . Staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande vid un- derhållet av de svenska järnvägarna. –Om och stad önskar förhandla med rege- ringen om användningen av trängselskatter eller finansieringen av Förbifart kommer regeringen att möta det önske- målet. Projektet fryses i väntan på besked huruvida det finns önskemål om en sådan förhandling. Om en ny uppgörelse inte nås före fortsätter byggandet av Förbifart enligt plan. –Fler svenska städer behöver förbättra sin kollektivtrafik bl.a. i syfte att minska kli- matutsläppen. Staten ska genom stadsmil- Åtgärderna skapar även arbetstill- fällen i maskin-, åkeri- och järnvägs- och anlägg- ningsbranscherna. Satsningen på järnvägsunder- håll i denna proposition uppgår till ca fram . Underhålls- insatserna på järnväg koncentreras till de stora och mest trafikerade områdena där behoven och kapacitetsbristen är som störst. Det handlar på järnvägssidan om stambanorna, särskilt kring storstäderna, och även de transportstråk som näringslivet har prioriterat som mest angelägna. är en dominerande beställare på området för spårunderhållstjänster och det är därför av vikt att verket följer utvecklingen inom marknaden för dessa tjänster. Det är nödvändigt att har tillräcklig kunskap om an- läggningens tillstånd och nödvändiga åtgärdsbe- hov för att kunna fullgöra förvaltningsansvaret i alla delar från långsiktig planering till säkrandet av effektivt genomförda (operativa) åtgärder. Den pågående utredningen om järnvägens orga- nisation (dir. 2013:46), vilken kommer att slutre- dovisas , kommer att belysa för- utsättningar för ett återtagande av drift och un- derhåll inom järnvägen och ge förslag på eventu- ella behov av fortsatta åtgärder och utredningar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen avser vidta åtgärder för att staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utfö- rande vid underhållet av de svenska järnvägarna. har en stor och betydelsefull roll i det svenska transportsystemet och väl fungerande transporttjänster med tåg är viktigt för att uppnå flera mål om hög sysselsättning, en ökad andel kvalificerad industriproduktion, minskad klimat- och miljöpåverkan samt färre dödade och ska- dade i trafiken. Det svenska järnvägssystemet står inför ett antal utmaningar såsom att tillhandahålla infra- strukturkapacitet och transportlösningar av till- räcklig omfattning och kvalitet, och att åstad- komma nödvändig samverkan mellan berörda aktörer. Regeringen anser att det finns påtagliga behov av att identifiera åtgärder som ytterligare skulle kunna förbättra järnvägens funktionssätt. Regeringen beslutade att en särskild utredare ska göra en översyn av järn- vägens organisation (dir. 2013:46). Syftet med översynen är att föreslå förbättringar av järn- vägssystemets organisation som på bästa sätt möter framtidens krav på ett effektivt och håll- bart transportsystem. Utredningen har antagit namnet Utredningen om järnvägens organisa- tion. Uppdraget ska enligt de ursprungliga di- rektiven genomföras i två steg. Utredaren över- lämnade delbetänkandet En enkel till framtiden? (SOU 2013:83). Regeringen anser att utredningens delbetän- kande förstärker bilden av att det finns möjlig- heter att förbättra järnvägens funktionssätt och skapa förutsättningar för att transportkunderna ska kunna erbjudas bättre och effektivare trans- porttjänster med tåg. En fråga av särskilt stort intresse för hur ef- fektivt järnvägssystemet fungerar är användning och tilldelning av infrastrukturkapacitet. Även om kapaciteten på järnväg är en begränsad resurs finns flera sätt att öka den tillgängliga kapa- citeten utan att det behöver innebära stora infra- struktursatsningar. Det kan handla om mindre insatser som t.ex. att köra längre godståg, men också om hur järnvägsföretagen genom sina fordonsinvesteringar kan bidra till att minska järnvägens kapacitetsproblem. Det handlar både om att använda tåg med hög kapacitet och även om att utreda vilket utrymme ger att tydliga krav ställs på tågoperatörerna att använda strömavtagare och hjul som är skonsamma mot järnvägsanläggningen. Vidare bör prioriterings- kriterier, knapphetsprissättning och trängsel- avgifter utvecklas och användas som inslag i fördelningsprocessen i syfte att göra den mer transparant och leda till en effektiv användning av infrastrukturen. preciserade regeringen upp- draget till utredaren (dir. 2014:52). Utredaren ska utföra uppdraget inom områdena järnvägens framtida utveckling, rollfördelning och samord- ning inom järnvägssektorn, transporttjänster av god kvalitet på en öppen marknad, användning och tilldelning av kapacitet, byggande och un- derhåll av infrastrukturen, tillgång till tjänster samt reglering, tillsyn och uppföljning. Rege- ringen kommer som ovan nämnts att överväga att ge utredaren tilläggsdirektiv. Uppdraget ska enligt nuvarande direktiv redovisas . Ett robust transportsystem ska på ett bra sätt klara av både väntade och oväntade händelser. Infrastrukturen ska vara utformad så att stopp och störningar till följd av olyckor, trängsel, fordonsfel eller fel och skador på infrastrukturen minimeras. Effektiv drift av väg- och järnvägs- näten är en viktig förutsättning för att kunna använda tillgänglig kapacitet på bästa sätt. Det handlar om att förebygga störningar genom optimerad trafikledning och trafikinformation samt att minska effekten av oplanerade stör- ningar genom trafikledning, trafikplanering och trafikinformation. För att reducera sårbarheten och använda transportsystemet effektivt behövs också planerade och väl fungerande åtgärder för drift, underhåll och reinvesteringar. Störningar kan förebyggas genom att optimera intervall för underhåll och reinvestering och det är också en viktig förutsättning för att skapa ett robust transportsystem. Det är nödvändigt att minska effekten av störningar genom avhjälpande åtgär- der vid oförutsedda händelser såsom tekniska fel, besvärliga vädersituationer eller olyckor. Käns- ligheten för störningar kan också minskas på ett effektivt sätt i närtid genom kapacitetshöjande trimningsåtgärder i det befintliga systemet. Två viktiga åtgärder är –ökade satsningar på drift och underhåll, samt –kraftfullare styrning och uppföljning. Kraftfullare styrning och uppföljning För att möjliggöra en effektiv styrning av drift och underhåll är det viktigt att det tydligt går att beskriva hur olika drifts- och underhållsinsatser leder till önskade effekter på transportsystemet, hur prioriteringar av insatser kan ske samt hur en förbättrad och utvecklad återrapportering kan säkerställas med relevanta samhällsekonomiska bedömningar. inför på regeringens uppdrag ett styrramverk för drift och underhåll som effektivt och ändamålsenligt kraftigt ska förbättra styrningen och uppföljningen. Trafik- verkets utvecklingsarbete inom området går i rätt riktning och regeringen är angelägen om att detta fortsätter i hög takt. Ett viktigt bidrag till ett effektivare utnytt- jande av järnvägens kapacitet är att fortsätta utveckla systemet med kvalitetsavgifter. Rege- ringen uppdrog åt att inför tågplan 2016 utveckla avgifter som syf- tar till att minska störningar i järnvägssystemet (dnr N2014/3121/TE). uppdrog rege- ringen åt Statens väg- och transportforsknings- institut (VTI) att bistå i arbetet med att utveckla sådan avgift som avses i 7 kap. 5 a § järnvägslagen (2004:519), med syfte att minska störningarna i järnvägssystemet (dnr N2014/3123/TE). Regeringen uppdrog samti- digt åt Transportstyrelsen att redovisa hur tillsy- nen av fastställande och uttag av sådan avgift som avses i 7 kap. 5 a § järnvägslagen – och som syftar till att minska störningar i järnvägssy- stemet – kan bli mer effektiv och vid behov skärpas (dnr N2014/3122/TE). Detta innebär att den part som orsakar avvikelser från i tågplan och trafikeringsavtal fastställt utnyttjande av infrastrukturen ska betala en avgift. Väl utformat bör detta system motivera parterna att bidra med sina åtgärder för att reducera driftstörningar och förbättra järnvägsnätets prestanda i sin helhet. För att regeringens kraftfulla höjning av an- slagen till infrastruktur inte ska urholkas av snabba ökningar av kostnader i utförandeledet är det av största vikt att och entre- prenadbranschens ansträngningar för ökad pro- duktivitet och innovationsgrad inom branschen 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Trafikanalys har fått ett sär- skilt uppdrag att analysera och utvärdera ut- vecklingen inom detta område. Befolkningen i de svenska storstäderna växer kraftigt. Täta städer med god kollektivtrafik och samhällsservice behövs för att fler ska kunna leva hållbart och för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmål nås. I växande stä- der är det trångt i kollektivtrafiken. Det behövs aktiva åtgärder för klimatsmarta städer. Mot denna bakgrund föreslår regeringen i denna pro- position en satsning på kollektivtrafik. Skatter och avgifter på väg Regeringen föreslår i avsnitt 6.40.3 och i avsnitt 4.6.7, att trängselskatt respektive infrastruktur- avgifter på väg även ska betalas för fordon som inte är registrerade i . Utlandsregistrerade fordon föreslås omfattas av trängselskatt fr.o.m. . Vad gäller infrastrukturav- gifter på väg föreslås utlandsregistrerade fordon omfattas när avgifterna fr.o.m. börjar tas ut på de nya broarna över på och Sundsvallsfjärden på . Skälet till att trängselskatt inte tagits ut för utlandsregistrerade fordon är de praktiska svårigheter som är förknippade med att ta ut skatt för dessa fordonspassager. Regeringen anser dock att utgångspunkten ska vara att samtliga fordon, även utlandsregistrerade, ska omfattas av en skyldighet att betala såväl träng- selskatt som infrastrukturavgift. Ett system som inte skiljer mellan svenska och utländska fordon är mer rättvist, vilket bidrar till ökad acceptans av systemet. Att utlandsregistrerade fordon om- fattas av skattskyldighet har också en betydelse för konkurrensneutraliteten i åkeribranschen. Vidare kommer ytterligare ett antal föränd- ringar att genomföras specifikt för trängselskat- ten i . Som ett resultat av Stock- holmsförhandlingen kommer trängselskatten i att höjas och trängselskatt kommer att införas på fr.o.m. (prop. 2013/14:76, bet. 2013/14:SkU24, rskr. 2013/14:186). Med anled- ning av öppnandet av trafikleden och byggandet av den nya stadsdelen staden kommer tillämpningsområdet för träng- selskatt att ändras så att och Ro- slagsvägen, norr om , exkluderas. Samti- digt kommer den s.k. Lidingöregeln att slopas 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2013/14:26, bet. 2013/14:SkU15, rskr. 2013/14:95). Regeringen har för avsikt att effektivisera av- giftsupptagning för färd över genom automatiserade betalstationer. Regeringen ser det som särskilt angeläget att intensifiera samarbetet om transporter med de övriga nordiska länderna för att öka transport- effektiviteten och utveckla den gränsregionala tillgängligheten. I har man framgångs- rikt minskat den illegala lastbilstrafiken. Här kan lära av . Även sjöfarten lämpar sig väl för nordiskt samarbetet då alla de nor- diska länderna är sjöfartländer med handelsflot- tor av hög kvalitet. Det finns även anledning att intensifiera det nordiska transportsamarbetet inom EU och internationella organisationer som IMO, och , tion. 4.6.4Transportsystemet och EU:s inre marknad Transportpolitiken är en grundbult för att EU:s inre marknad ska fungera. EU-reglerna handlar främst om marknadstillträde, transportsäkerhet och effektivisering av transportsystemet för att motverka dess negativa effekter på miljö och hälsa. Ett väl fungerande transportsystem i EU är av större vikt för jobb och tillväxt som transportsektorns klimatpåverkan måste minska. I för transporter slås fast att utsläp- pen ska minska till 2050. Regeringen ser ökad samverkan inom EU som en förutsättning för att komma tillrätta med de problem med dåliga arbetsvillkor och illegal trafik som förekommer i åkeribranschen. Även dåliga anställningsvillkor inom flygbranschen kräver ökad samverkan inom EU. Nytt regelverk om det transeuropeiska nätverket för transporter Den fria rörligheten och den inre marknaden förutsätter väl fungerande transporter över na- tionsgränserna. Transeuropeiska nätverk för transporter(TEN-T) är ett EU-initiativ för att stärka och länka samman transportsystemet i med sina nio korridorer innebär att länderna ska koordinera sig för att skapa fungerande transporter genom . finns ett nytt regelverk kring TEN-T som ställer tekniska krav på nätet. Arbetet inom respektive korridorer leds av en av kommissionen utsedd koordinator. Koordina- torerna arbetar i ett öppet och förankringsori- enterat perspektiv genom att genomföra möten där medlemsstaterna godkänner arbetet och andra berörda parter bjuds in att delta och följa arbetet. Projekt som berör TEN-T kan delfinansieras via Fonden för ett sammanlänkat (CEF). har varit mycket framgångsrikt i att ta del av EU:s fonder vad gäller TEN-T och det är regeringens ambition att verka för att även fortsatt ska ta del av EU-finansie- ringen. gör kommissionen utlysningar som omfattar ca för transportrelaterade projekt. Trafikver- ket bistår regeringen i arbetet med ansökningar och uppföljning av projekten. En utveckling av de transeuropeiska trans- portnätverken och att Svenska aktörer tar tillvara möjligheterna att söka pengar ur CEF är viktigt för att uppnå regeringens mål om såväl ny industrialisering av som att ska uppnå EU:s lägsta arbetslöshet . 4.6.5Minskad miljöpåverkan från transportsektorn Miljöpåverkan från transportsektorn ska mins- kas. Regeringen avser att införa ett s.k. bonus/malus-system, där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället med en bonus och fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid får högre skatt (malus). Regeringens ambition är att utforma de eko- nomiska styrmedlen för biodrivmedel på ett sätt som ger långsiktigt goda villkor för hållbara biodrivmedel. Exempelvis avser regeringen att undersöka möjligheterna att införa ett kvot- pliktssystem för biodrivmedel. Ett system som på ett kostnadseffektivt sätt premierar bränslets klimatnytta är av särskilt intresse. Hållbarheten gentemot om statligt stöd ska sär- skilt beaktas. Avsikten är att ett nytt system ska vara på plats . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ska även olika meto- der för att få flyget att i högre utsträckning bära sina egna klimatkostnader undersökas. Regeringen påbörjar också och skyndsamt ett arbete med att införa en avstånds- baserad vägslitageskatt som även omfattar ut- ländska åkare, med ambitionen att detta ska genomföras . En sådan skatt bidrar till att långväga godstransporter flyttas från lastbil till tåg och sjöfart och bidrar till schysta villkor inom åkerinäringen. med rattfylleri efter alkoholintag. inför- des ett permanent och ändrat system för alkolås till rattfyllerister, i syfte att fler rattfylleridömda p.g.a. alkoholintag ska ansöka om körkort med villkor om alkolås. Detta för att rattfylleristen ska undvika att drabbas av återfall. I systemet har kostnaderna för den enskilde sänkts som följderna av att inte ansöka blir att spärr- tiden för körkortsinnehav förlängts och blir densamma som villkorstiden med alkolås. Dessa förändringar har haft avsedd effekt.