prop · H103200 · 2014-03-26 00:00:00 — Skolinspektionens ledning uppger att myndigheten därefter har påbörjat genomgripande förändringar i arbetet med uppföljning.225 6.1.1Uppföljningen av tillsynsbesluten kan utvecklas Uppföljningen sker i normalfallet skriftligen, på skolnivå och ofta även på huvudmannanivå.226 Det innebär att det i många fall är svårt för Skolinspektionen att vara försäkrad om att nödvändiga åtgärder faktiskt Det förekommer dock att uppföljningsprocessen förlängs i de fall Skolinspektionen ser att verksamheten inte har åtgärdat bristerna i tillräcklig utsträckning. I intervjuer med inspektörer framkommer att Skolinspektionen i praktiken strävar efter att försäkra sig om att en planering finns för att genomföra förändringarna, även om myndighetens interna dokument anger att uppföljningens uppgift är att se till att nödvändiga åtgärder genomförs.227 Svaren i enkät visar vidare att hur uppföljningen genomförs varierar mellan Skolinspektionens olika enheter och att inspektörerna har olika anledningar som motiv till om de anser att besök måste genomföras under uppföljningen.228 Att uppföljningen genomförs med olika mycket resurser i vad som förefaller vara liknande situationer påpekas av flera intervjuade rektorer. Rektorerna beskriver också att vissa planerade åtgärder som beskrivits för Skolinspektionen aldrig genomförts, trots att den beskrivna åtgärden lett till ett godkännande i Skolinspektionens uppföljning.229 224Skolinspektionen, Årsredovisning , s. 11. 225E-post från Skolinspektionen, Skriftlig uppgift från Skolinspektionen med anledning av utkast på revisionsrapport, . 226Se fråga 14 a i bilaga 1. 227Skolinspektionen, Processbeskrivning för regelbunden tillsyn, s. 18. 228Se fråga 14 b i bilaga 1. 229Se också , . De styrdas röster. Rektorers berättelser om Skolinspektionens regelbundna tillsyn, s. 74. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET På vilket sätt följer ni oftast upp tillsynsbeslutet? (Frågan har ställts till inspektörer) (Enheterna i figuren avser antal inspektörer) Båda typerna av uppföljning (förenklad uppföljning) förekommer ungefär lika ofta och ett möte med huvudmannen (reguljär uppföljning) enkät visar att av inspektörerna, av rektorerna och av huvudmännen anser att uppföljningen säkerställer att alla kritikpunkter åtgärdas.230 Det är dock fler som anser att uppföljningen säkerställer att ett arbete påbörjats för att åtgärda alla kritikpunkter (av inspektörerna, av rektorerna och av huvudmännen). Enligt intervjuade inspektörer är en av förklaringarna till att uppföljningen inte i högre utsträckning säkerställer att nödvändiga åtgärder vidtas att det interna kravet på att ett tillsynsbeslut ska fattas är överordnat många andra krav, bland annat är kravet på att uppföljningen ska ske på ett noggrant sätt. har, som nämnts, myndigheten påbörjat genomgripande förändringar av arbetet med uppföljning.231 Ledningen uppger vidare att myndigheten fram till nu i alltför hög grad nöjt sig med skriftliga svar.232 Skolinspektionen beskriver också att återbesök på huvudmannanivå och på skolor med omfattande brister kommer att bli mer regel än undantag när mer resurser fördelas till uppföljningen. Skolinspektionen lyfter också upp 230Se fråga 16 i bilaga 1, fråga 22 i bilaga 2 och fråga 17 i bilaga 3. 231E-post från Skolinspektionen, Skriftlig uppgift från Skolinspektionen med anledning av utkast på revisionsrapport, . STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? befintliga exempel på att uppföljning redan har börjat prioriteras mer. I vissa kommuner har till exempel uppföljningen pågått med regelbundna möten . I det följande ges en redovisning av rektorers och huvudmäns uppfattning om tillsynens och kvalitetsgranskningens genomslag.233 vill poängtera att framställningen baseras på uppfattningar som har uttryckts i den genomförda enkätundersökningen och inte på en effektmätning. Vetskap om kommande tillsyn har en viss förebyggande funktion Tillsynen kan bidra till att huvudmän och rektorer på eget initiativ rättar till brister inför tillsynen. Runt hälften av rektorerna och huvudmännen anger i enkäter att enbart det faktum att Skolinspektionen besöker alla skolor med viss regelbundenhet har en förebyggande funktion.234 I Skolinspektionens egen enkät som skickas ut till rektorer efter genomförd tillsyn uppger av rektorerna att de ändrade processer/verksamhet på skolan med anledning av den information de fick om den kommande tillsynen. av rektorerna anger i samma enkät att de tidigarelade vissa redan planerade åtgärder med anledning av information om kommande tillsyn.235 Tillsynen bidrar till ökat genomslag av förbättringsåtgärder enligt rektorer och huvudmän Rektorer och huvudmän har i enkät fått ta ställning till i vilken utsträckning genomförd tillsyn bidragit till förbättringsåtgärder. En majoritet av de svarande (av rektorerna och av huvudmännen) anser att tillsynen bidrog till att förbättringsåtgärder har fått större genomslag än vad de annars hade fått.236 I enkäten framkommer också att nästan hälften av rektorerna anger att tillsynen ger tyngd/legitimitet åt behovet av att åtgärda brister.237 233Se till exempel för en diskussion om problem med det underliggande antagandet om en kausal relation mellan ökad kontroll, ökad måluppfyllelse och ökad likvärdighet (, . Reinstating national school inspections in – The return of the state). 234Se fråga 1 bilaga 2 och fråga 4 i bilaga 3. Aggregerad rapport , fråga 8. 236Se fråga 23 i bilaga 2 och fråga 18 i bilaga 3. 237Se fråga 1 i bilaga 2 och fråga 4 i bilaga 3. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET På vilka sätt anser du/ni att Skolinspektionens tillsyn har påverkat er verksamhet? (Frågan har ställts till rektorer och huvudmän och respondenterna har fått fylla i fritt antal svarsalternativ) Andel som anger att tillsynen har bidragit till en ökad likvärdighet mellan huvudmannens skolor bidragit till att förbättringsåtgärder har genomförts som annars inte hade genomförts bidragit till att förbättringsåtgärder har fått större genomslag än de annars hade fått gjort att vi behövt prioritera andra frågor än de vi själva anser viktigast inte bidragit till några konkreta Vet ej/Ej tillämpbart Svaren från enkäten bekräftas av de intervjuer som genomförts där såväl rektorer och huvudmän som lärare uppger att de kan använda den kritik som har framkommit i tillsynen som motiv för att åstadkomma förändringar som har varit önskvärda . Det handlar både om att interna processer på skolan underlättas av ett tillsynsbeslut och att huvudmannen tvingas ge rektorn förutsättningar att agera när Skolinspektionen har kritiserat delar av verksamheten.238 Totalt av rektorerna och av huvudmännen anger vidare att tillsynen har bidragit till att förbättringsåtgärder har genomförts som annars inte hade genomförts. av rektorerna och av huvudmännen uppger att tillsynen har inneburit att skolan/ huvudmannen har behövt prioritera andra frågor än de som de själva anser vara viktigast.239 I Skolinspektionens enkät framkommer att en majoritet av de svarande rektorerna () tycker att det stämmer mycket eller ganska bra att tillsynen kommer att bidra till förbättringsarbetet på skolan.240 238Jämför även , . De styrdas röster Rektorers berättelser om Skolinspektionens regelbundna tillsyn, s. 65. av rektorerna respektive av huvudmännen svarade jakande på frågan: Tillsynen har gjort att vi behöver prioritera andra frågor än de vi själva anser viktigast. Se fråga 23 i bilaga 2 och fråga 18 i bilaga 3. Aggregerad rapport , fråga 18. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? Skolinspektionen genomför också så kallade förtroendemätningar. I dessa har respondenterna fått svara på om de anser att Skolinspektionens arbete leder till en förändring av skolan så att elever ges en bättre utbildning i en tryggare miljö. Av respondenterna anger att Skolinspektionens arbete till stor del leder till en förändring av skolan så att elever ges en bättre utbildning i en tryggare miljö, svarar till viss del och svarar nej.241 Enligt en enkätundersökning som har genomförts inom ramen för ett forskningsprojekt om rektors betydelse anser av de svarande rektorerna att Skolinspektionens tillsyn ger stöd. Av svarande ledamöter i kommunernas utbildningsnämnder anger att Skolinspektionens rapporter föranleder åtgärder i nämnden.242 Det framgår dock inte av rapporten vilken typ av stöd eller åtgärder som respondenterna avser. Genomslaget handlar främst om planer och dokumentation och mindre om undervisning En femtedel av de svarande rektorerna uppger i enkät att de tror att undervisningens kvalitet skulle förbättras om skolan åtgärdar de brister som Skolinspektionen påpekat. Motsvarande andel som anser att styrning och ledning skulle förbättras är . av rektorerna uppger att verksamhetens kvalitet beträffande planer och dokumentation skulle förbättras.243 Detta ligger i linje med att de brister som oftast identifieras och påpekas inom tillsynen, handlar om planer och dokumentation. De tillfrågade bedömer således att genomslaget är potentiellt större vad gäller de indirekta förutsättningarna för att påverka kunskapsresultaten än för de direkta förutsättningarna.244 Skolinspektionen har också ställt frågor till rektorerna om genomslaget av tillsynen. I myndighetens egen enkät anger av rektorerna att de har utvecklat skolans kärnprocesser (pedagogiska) efter tillsynen.245 Att formella dokument såsom åtgärdsprogram och likabehandlingsplaner är korrekta är ofta av betydelse för elevernas rättssäkerhet. Flera rektorer betonar i intervjuer vikten av att korrigera de felaktigheter som funnits på skolan vad gäller organisation och rutiner eller formella dokument. Andra rektorer uttrycker däremot att de saknat fokus på kärnprocesserna, såsom undervisningen, i Skolinspektionens tillsyn.246 241Skolinspektionen, Förtroendemätning, diagram 26. 242Nihlfors, och , . Rektor – en stark länk i styrningen av skolan, s. 243Se fråga 24 i bilaga 2. I enkäten sammanfattas planer och dokumentation i begreppet formalia (t.ex. korrekt utformning och innehåll i åtgärdsprogram och handläggningsrutiner). 244Jämför Ek, . De granskade, om hur offentliga verksamheter görs granskningsbara, s. Aggregerad rapport , fråga 9. De styrdas röster. Rektorers berättelser om Skolinspektionens regelbundna tillsyn, s. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 6.3Kommunikation och uppföljning inom kvalitetsgranskningen Uppföljning genomförs också inom kvalitetsgranskningen. Eftersom de synpunkter Skolinspektionen framför inom kvalitetsgranskningen inte är tvingande är ambitionen med uppföljningen att verka för att åtgärder vidtas, snarare än att säkerställa att åtgärder vidtas, på det sätt som är fallet inom den regelbundna tillsynen. Huvudregeln för uppföljning inom kvalitetsgranskningen är att huvudmannen ska ge en skriftlig redovisning av vidtagna eller planerade åtgärder senast efter att granskningsbeslut fattats. I särskilda fall kan även ett återbesök bli aktuellt. Det innebär att uppföljningen inom kvalitetsgranskningen i normalfallet görs än vad som är fallet i tillsynen.247 6.4.1 Visst genomslag på undervisningen – men få skolor omfattas Enligt Skolinspektionen är en av de huvudsakliga skillnaderna mellan kvalitetsgranskning och regelbunden tillsyn att kvalitetsgranskningen är mer utvecklingsorienterad.248 När de rektorer i enkät som har erfarenhet från kvalitetsgranskning vid den egna skolan har angett i vilken utsträckning kvalitetsgranskningen har bidragit till förbättringsåtgärder är omdömena mycket snarlika de omdömen som ges om tillsynen. En majoritet av rektorerna () anger att genomslaget främst handlar om att förbättringsåtgärder har fått större genomslag än de annars hade fått, medan en femtedel uppger att kvalitetsgranskningen har bidragit till förbättringsåtgärder som annars inte hade genomförts. anser att kvalitetsgranskningen lett till att de har behövt prioritera andra frågor än de som de själva anser vara viktigast.249 En majoritet av huvudmännen anger i enkät att kvalitetsgranskningen har bidragit till förbättringsåtgärder på de skolor som granskats () samt i huvudmannens arbete (). En tredjedel () av huvudmännen uppger att förbättringsåtgärder genomförts på flera/alla skolor hos huvudmannen och därmed inte bara på den skola som var föremål för kvalitetsgranskningen.250 Vissa kvalitetsgranskningar är direkt inriktade på undervisningen, varför genomslaget i kvalitetsgranskningen till skillnad från tillsynen till stor del 247Skolinspektionen, Riktlinje för uppföljning av kvalitetsgranskning, version 3.0. 248Skolinspektionen, Årsredovisning . av rektorerna uppger detta i rektorsenkäten. Se fråga 28 i bilaga 2. 250Se fråga 24 i bilaga 3. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? också rör undervisningen. Hälften av de rektorer vars skolor har varit föremål för ämnesgranskning anger i enkät att de tror att det skulle leda till en genomgående ökad kvalitet inom det aktuella området om de förbättrar de utvecklingsområden som Skolinspektionen påpekat. Därutöver anger att vissa begränsade aspekter kommer att få en högre kvalitet.251 Bland de huvudmän som varit föremål för kvalitetsgranskning är motsvarande andelar respektive . Därutöver anger av dessa huvudmän att kvaliteten skulle höjas även på andra skolor inom huvudmannens ansvarsområde ifall Skolinspektionens påpekanden åtgärdades även där.252 Kvalitetsgranskningarnas möjlighet att få genomslag i undervisningen generellt begränsas dock av att det är så få elever vars undervisning omfattas. De ämnesgranskningar som avslutades omfattade 154 skolor.253 Detta motsvarar av samtliga elever i grund- och gymnasieskolan.254 Även när temagranskningar som har en direkt koppling till kunskapsresultaten, såsom rektorns pedagogiska ledarskap, räknas in omfattas få elever (). 6.4.2 Summerande kvalitetsgranskningsrapporter har förebyggande funktion Kvalitetsgranskningen har också möjlighet att få genomslag genom att verka förebyggande. Detta sker bland annat genom den summerande kvalitetsgranskningsrapporten som Skolinspektionen publicerar efter att ett kvalitetsgranskningsprojekt har slutförts. På så sätt kan kvalitetsgranskningen bidra till utveckling även hos huvudmän som inte själva varit föremål för granskning. Rapporterna baseras på cirka 30 skol-/huvudmannabeslut och publiceras i syfte att nå en vidare spridning. enkät visar att dessa rapporter är uppskattade som medel för att driva utveckling i skolan bland rektorer och huvudmän.255 En stor majoritet av både rektorer och huvudmän uppger i enkät att de, åtminstone huvudsakligen, använder sig av kvalitetsgranskningarna för att utveckla verksamheten. Respondenterna anger också att såväl ämnen som slutsatser i kvalitetsgranskningsrapporterna är relevanta.256 251Se fråga 29 i bilaga 2. 252Se fråga 25 i bilaga 3. 253De ämnesgranskningar som avslutades var: Idrott och hälsa i , Läsundervisning inom ämnet svenska för årskurs 7–9, NO i årskurs 1–3 och Religionskunskap i gymnasieskolan. 254Dessa elever har således fått ett av de ämnen de undervisas i kvalitetsgranskade . 255Eftersom dessa rapporter är avsedda att användas även utanför de granskade skolorna ställdes enkätfrågan till samtliga respondenter, det vill säga även till dem som bara varit föremål för tillsyn. 256Se fråga 25 i bilaga 2 och fråga 20 i bilaga 3. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Hur ser ni på Skolinspektionens kvalitetsgranskningar generellt? (Frågan har ställts till rektorer och huvudmän) Vi använder oss av kvalitets- granskningar för att utveckla Vi använder oss av kvalitets- granskningar för att utveckla Instämmer helt och hållet Vet ej/Saknar uppfattning Instämmer i någon mån Skolinspektionens uppföljning sker normalt sett skriftligen och . Med denna modell är det i första hand möjligt att kontrollera åtgärder av dokumentation och andra mer indirekta förutsättningar för till exempel förbättrade kunskapsresultat medan det är svårare att kontrollera åtgärder som handlar om hur och med vilken kvalitet en faktisk verksamhet bedrivs. I de fall kritiken i tillsynen rör verksamhetsprocesser framstår det för som att de som normalt sett går mellan tillsynsbeslut och uppföljning är en alltför för att det ska vara realistiskt att hinna Såväl inspektörer som rektorer och huvudmän anser att uppföljningen snarare säkerställer att ett arbete för att åtgärda bristerna påbörjas än att bristerna faktiskt åtgärdas. Skolinspektionen har avsatt mer resurser för uppföljning inom tillsynen och har inlett ett arbete för att utveckla genomförandet av uppföljningen. granskning indikerar att tillsynen får ett visst genomslag i de granskade skolorna. Till viss del uppger rektorer och huvudmän att tillsynen har en förebyggande effekt. Granskningen visar dock att tillsynens genomslag till största del handlar om de delar av skolhuvudmannens verksamhet som ger indirekta förutsättningar för ökade kunskapsresultat, såsom planer och dokumentation. Detta är en naturlig följd av att det är dessa områden som i störst utsträckning kritiseras inom tillsynen. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? Medan tillsynens genomslag är störst vad gäller indirekta förutsättningar ger kvalitetsgranskningen i högre grad genomslag på de direkta förutsättningarna för förbättrade kunskapsresultat, såsom undervisningen. Skolinspektionens ämnesgranskningar omfattar dock en relativt liten andel av de elever som finns i grund- och gymnasieskolan. ger de samlade kvalitetsgranskningsrapporterna, som alla kan ta del av, goda förutsättningar att bidra till utveckling även i de skolor som inte själva har varit föremål för kvalitetsgranskning. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET I det svenska skolväsendet är ansvaret för genomförandet av verksamheten decentraliserat till kommuner och enskilda huvudmän medan staten ansvarar för styrningen och beslutar därmed om målen och ramarna för verksamheten. framhäver att det i detta system, som bygger på mål- och resultatstyrning, krävs en tydlig och effektiv uppföljning, utvärdering, granskning och tillsyn. Den statliga tillsynen och kvalitetsgranskningen är två av de styrmedel som staten har att tillgå för att se till att huvudmännen bedriver en skolverksamhet som är likvärdig, av god kvalitet och där förbättrade kunskapsresultat kan nås. På så sätt ska tillsyn och kvalitetsgranskning bidra till att skapa förutsättningar för att alla elever får den utbildning som de har rätt till. (Skolinspektionen) är den myndighet som regeringen gett i uppdrag att utöva tillsyn över skolhuvudmännens verksamhet och att kvalitetsgranska den. om tillsynen och kvalitetsgranskningen är effektiva utifrån intentioner. Kvalitetsgranskningen har dock granskats i mindre utsträckning än den regelbundna tillsynen. Syftet har främst varit att undersöka om kvalitetsgranskningen kompletterar den regelbundna tillsynen. Skolinspektionen har ett krävande och brett uppdrag. Myndigheten ska granska huvudmännens skolverksamhet utifrån en omfattande lagstiftning med stort tolkningsutrymme. Genom tillsynen och tillhörande sanktionsmöjligheter har Skolinspektionen fått möjlighet att agera när en verksamhet allvarligt brister i relation till lagkraven. förväntas tillsynen omfatta alla skolor, ett uppdrag som Skolinspektionen är på god väg att uppfylla då den pågående tillsynscykeln avslutas . Parallellt med den regelbundna tillsynen pågår bland annat kvalitetsgranskningar, enskilda anmälningsärenden, tillståndsprövning och andra tillsynsformer. övergripande slutsats är att den statliga tillsynen inte på ett tillräckligt verksamt sätt verkar för att ge goda förutsättningar för att alla elever får en likvärdig utbildning av god kvalitet. Den regelbundna tillsynen kan därför utvecklas. Kvalitetsgranskningen täcker en alltför liten andel av den undervisning som bedrivs i skolor för att den ska kunna kompensera för brister på detta område inom tillsynen. bedömer också att regeringens styrning av den regelbundna tillsynen och kvalitetsgranskningen kan stärkas. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? En utveckling av den regelbundna tillsynen över skolan kan ske dels genom att tillsynen i praktiken inriktas mer mot de delar av kraven i författningar som reglerar den verksamhet som enligt forskning har störst påverkan på förbättrade kunskapsresultat och likvärdighet, dels genom att Skolinspektionen i högre grad säkerställer att påtalade brister hos skolor och huvudmän åtgärdas. När den regelbundna tillsynen, som är den tillsynsform som omfattar alla skolor, i stora delar inte inriktas på den undervisning som bedrivs får det konsekvenser för eleverna eftersom påverkan från tillsynens sida främst sker på de delar tillsynen inriktas mot. Regeringens styrning av Skolinspektionen har varit alltför begränsad, bland annat genom att den inte har tillsett att myndighetens verksamhet har utvärderats så att nödvändiga prioriteringar kan göras utifrån resultaten. Sättet som tillsynen och kvalitetsgranskningen styrs av regeringen samt organiseras och genomförs av Skolinspektionen kan således förbättras. har uttryckt att en likvärdig skola kräver att rättssäkerheten och kvaliteten kan säkerställas och att det bland annat ska ske genom tillsyn och kvalitetsgranskning. Medborgarna, inte minst elever och vårdnadshavare, har förväntningar om att Skolinspektionen säkerställer kvaliteten i de skolor som varit föremål för tillsyn och/eller kvalitetsgranskning. bedömer dock att det finns ett glapp mellan de förväntningar som såväl riksdag och regering som medborgarna har på Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskning och vad Skolinspektionen med givna resurser och med nuvarande inriktning, i praktiken har kapacitet för. 7.1Tillsynens inriktning kan utvecklas 7.1.1Tillsynen når indirekta förutsättningar för lärande snarare än direkta förutsättningar Såväl riksdag och regering som Skolinspektionen uttrycker att tillsynen ska bidra till en ökad kvalitet i utbildningen genom att vara inriktad på sådana aspekter som har betydelse för elevernas kunskapsresultat. För att tillsyn och kvalitetsgranskning ska kunna bidra till goda förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat är det centralt att inspektionen görs utifrån de författningsbestämmelser som är mest avgörande för kunskapsresultaten. Att tillsynen och kvalitetsgranskningen omfattar såväl de förutsättningar som direkt respektive mer indirekt påverkar lärandet är viktigt för att den ska ha möjlighet att bidra till en ökad kvalitet och goda förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat för eleverna. Forskning visar dock att direkta förutsättningar för lärande, såsom planering och genomförande av undervisningen, har störst inverkan på kunskapsresultaten. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET granskning visar att skolors och huvudmäns kvalitetsarbete framstår som ett av de mest centrala områdena i tillsynen. Att kvalitetsarbetet är i fokus är betydelsefullt för att tillse att skolor och huvudmän tar sitt ansvar vad gäller att identifiera utvecklingsområden för ökad måluppfyllelse i förhållande till de nationella målen. Granskningen visar också att Skolinspektionen i tillsynen generellt bedömer dokumentation (såsom åtgärdsprogram) och uppföljning av det särskilda stöd elever har rätt till. Fokus på bedömning av de så kallade indirekta förutsättningarna för förbättrade kunskapsresultat medför att tillsynen kan stärka efterlevnaden av författningar och därmed elevernas rättssäkerhet. Genom att tillsynen i praktiken till stor del inriktas mot planer och dokumentation menar dock att det finns en risk att administrationen inom skolan ökar. Vissa aspekter av undervisning och pedagogiskt ledarskap bedöms granskning visar att Skolinspektionen i sin tillsyn har svårt att fånga kvaliteten i det sätt som undervisningen genomförs, exempelvis om undervisningen vid en skola generellt är strukturerad och präglas av ett aktivt lärarstöd.