prop · H20339 · 2014-12-19 00:00:00 — Det finns därför, enligt regeringens mening, goda möjligheter för utlandssvenska elever att delta i utbildning i utan att de nuvarande riksinternatskolorna har en särställning enligt skollagen. I promemorian konstateras att fler svenskar i arbete utomlands inte har inneburit en ökad efterfrågan på elevhemsplatser. Regeringen noterar att den grupp elever vars behov av utbildning systemet med riksinternatskolor skulle tillgodose inte har vuxit utan tvärtom minskat och att den är mycket liten. Bland de utlandssvenska eleverna finns vidare flera elever vars familjer är permanent bosatta utomlands. Regeringen anser, i likhet med promemorian, att det framstår som tveksamt om det ska organiseras en särskild verksamhet för att möta dessa familjers önskemål om att ge barnen möjlighet att bo vid en svensk skola. Som anges ovan finns det möjligheter för utlandssvenska elever att delta i utbildning i utan att de anvisas till särskilda skolor. Regeringen gör därför bedömningen att det är befogat att ha vissa skolor som ges en särskilt privilegierad ställning för att i första hand ta emot utlandssvenska elever. Möjligheten för regeringen att besluta att en skola ska ha en särställning som riksinternatskola bör således tas bort. Enligt skollagens bestämmelser om riksinternatskolor får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela ytterligare föreskrifter om utbildningen vid riksinternatskolor. Regeringens föreskrifter får avvika från bestämmelserna i lagen. En konsekvens av promemorians förslag att upphäva detta bemyndigande är att regeringen kan föreskriva om särskilda villkor för dessa skolor, t.ex. om möjlighet för skolorna att ta ut elevavgifter. Skollagens bestämmelser om en avgiftsfri utbildning kommer därigenom att gälla även för grundskole- och gymnasieutbildning vid de nuvarande riksinternatskolorna. De remissinstanser som varit positiva till förslaget, bl.a. , och kommuner, anser att förslaget bidrar till att stärka likvärdigheten inom skolväsendet. SSHL avstyrker förslaget och anser att inget ter sig naturligare än att de som faktiskt tar del av detta särskilda skolsystem även får bidra till finansieringen samt att möjligheten att ta ut elevavgifter inte bör avskaffas utan utökas till varje skolhuvudman som arrangerar skolgång med internatboende och särskild undervisning. Regeringen erinrar om att det i förarbetena till skollagen fastslås att principen om avgiftsfri utbildning är en av hörnstenarna inom den svenska utbildningspolitiken. Rätten till en likvärdig utbildning av hög kvalitet får aldrig vara beroende av en enskild individs ekonomiska förutsättningar, se propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165 s. 373 och 414). Endast enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna får förekomma i utbildningen. I förarbetena till skollagen nämns att detta kan vara till exempel en enstaka färdbiljett med allmänna kommunikationsmedel eller en mindre entréavgift till ett museum. Vidare får det i samband med skolresor och liknande aktiviteter i enstaka fall under ett läsår förekomma kostnader som ersätts av vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever och ersättningen får inte överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten. Regeringen instämmer i majoriteten av remissinstansernas bedömning och anser att skollagens princip om avgiftsfrihet bör genomsyra all utbildning inom skolväsendet. Det finns inte skäl att vissa skolor ska få ta ut avgifter för utbildningskostnader. I och med att regeringens möjlighet att besluta att en skola ska ha särställning som riksinternatskola föreslås tas bort bör således även bemyndigandet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om utbildningen vid riksinternatskolor tas bort. Det innebär att det inte längre kommer att vara möjligt att ta ut avgifter för utbildning vid de aktuella skolorna i större utsträckning än vad som är möjligt enligt skollagen. Skollagens förbud mot att ta ut avgifter för utbildning i grund- och gymnasieskolan kommer därigenom att få genomslag fullt ut. Det bör dock noteras att förslaget inte påverkar möjligheten att ta ut avgifter för IB-utbildning, eftersom sådan utbildning inte ingår i skolväsendet och skollagens bestämmelser om avgiftsfrihet inte gäller sådan utbildning. Som nämnts tidigare tar dock majoriteten av de offentliga och fristående skolor som anordnar IB-utbildning inte ut några avgifter. Grennaskolan avstyrker promemorians förslag i dess helhet. Även avstyrker förslaget, dock med undantag för förbudet att ta ut uppgifter för utbildningen. Enligt Grennaskolan kommer förslaget att innebära höjda internatavgifter, vilket i sin tur riskerar att leda till en ökad segregation på internatskolorna. Även befarar en sådan utveckling. Dessa synpunkter behandlas i avsnitt 7, där frågor om ett enhetligt system för statsbidrag för utlandssvenska elever och statsbidrag för internatboende behandlas. Förslagets konsekvenser för de nuvarande riksinternatskolornas rättsliga ställning och Statens skolinspektions tillsyn De nuvarande riksinternatskolorna har fått sin särställning genom beslut av regeringen. Som framgått av avsnitt 4 är följden av ett beslut att ge en skola ställning som riksinternatskola dels att skolan blir berättigad till statsbidrag för elever enligt olika förordningar, dels att skolan enligt bestämmelser på förordningsnivå har rätt att ta ut elevavgifter. Gällande beslut att ge vissa skolor ställning som riksinternatskolor är således gynnande för dessa skolor. Gynnande förvaltningsbeslut kan som huvudregel inte återkallas. De ovan föreslagna ändringarna i skollagen och efterföljande förordningsändringar innebär dock att det inte längre kommer att vara möjligt för riksinternatskolorna att ta ut elevavgifter för utbildningen. Som närmare utvecklas i avsnitt 7 planerar vidare regeringen att göra förändringar i den förordningsreglering som gäller för statsbidrag i syfte att statsbidrag för kostnader för utlandssvenska elevers utbildning i , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska lämnas enligt ett enhetligt system, oavsett vilken skola eleverna väljer. Detta innebär att de gällande besluten om att vissa 2014/15:39 skolor har ställning som riksinternatskolor efter en viss övergångsperiod (se avsnitt 8) inte längre kommer att ha någon gynnande effekt i praktiken. Detta innebär i sin tur att regeringen kommer att kunna upphäva dessa beslut. En fråga som har varit föremål för rättslig prövning är i vilken utsträckning har tillsynsansvar för internatverksamheten vid Stiftelsen skola. Enligt regleringen i 6 kap. skollagen har personal, förskolechefer och rektorer respektive huvudmän anmälningsrespektive utredningsskyldighet i fråga om kränkande behandling i samband med verksamhet enligt skollagen. har konstaterat att riksinternatskolorna utgör en del av skolväsendet, att eventuella kränkningar som elever vid Stiftelsen skola utsätter sina skolkamrater för på elevhemmen har ett sådant samband med skolverksamheten att stiftelsen enligt 6 kap. 10 § skollagen är skyldig att vidta åtgärder samt att internatverksamheten vid denna skola därmed tillhör Skolinspektionens tillsynsområde (dom i mål nr 8148-8150-13). Ett eventuellt upphävande av ett beslut om att en skola har ställning som riksinternatskola innebär att skolan kommer att ha samma ställning som andra fristående skolor inom skolväsendet. Ett eventuellt upphävande av sådana beslut saknar relevans för bedömningen av sambandet mellan internatverksamheten vid en skola och skolverksamheten vid samma skola. Detta innebär att Skolinspektionens tillsynsansvar inte kommer att påverkas om regeringen skulle upphäva de regeringsbeslut genom vilka vissa skolor har getts ställning som riksinternatskolor. 6 Inga dubbla bidrag Regeringens förslag: Det ska klargöras i skollagen att en utlandssvensk elevs eventuella hemkommun inte är skyldig att lämna bidrag till huvudmannen för en fristående skola eller en anordnare av IB-utbildning om statsbidrag lämnas för eleven. En utlandssvensk elevs eventuella hemkommun ska inte heller vara skyldig att betala ersättning till staten om eleven deltar i utbildning i specialskolan. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian lämnades inget förslag avseende specialskolan. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslagen i promemorian, däribland ombudsmän, i , Förvaltningsrätten i , , , (), , , , , , , , , , och kommuner, Kommuner och Landsting (SKL), , och . påpekar att specialskolan, en skolform med statligt huvud- mannaskap, saknas i promemorians förslag om regler för statsbidrag för Med den föreslagna regleringen blir det en elevs Prop. 2014/15:39 eventuella hemkommun som ska ersätta kostnaderna. ifrågasätter om det är lämpligt att hemkommunerna ska stå för kostnaderna för utlandssvenska elever i specialskolan men inte i de skolformer som föreslås omfattas av statsbidragsförordningen. Skälen för regeringens förslag: En elev som ingår i kategorin utlandssvenska elever kan ha en hemkommun i . Detta gäller bland annat elever vars vårdnadshavare är utsända för anställning på utländsk ort i svenska statens tjänst. fortsätter nämligen eleven att vara folkbokförd i och på den ort där familjen senast var bosatt (14 § folkbokföringslagen [1991:481]). Det har inträffat att huvudmän tagit emot statsbidrag som de fått bidrag från elevernas hemkommuner. Regeringens bedömning är att det inte är rimligt att en huvudman ska kunna ta emot dubbla bidrag för en elev. För att undvika att detta sker föreslår regeringen, i enlighet med promemorians förslag, att det klargörs i skollagen att en utlandssvensk elevs eventuella hemkommun inte ska vara skyldig att lämna bidrag till huvudmannen för en fristående skola eller en anordnare av IB-utbildning om statsbidrag lämnas för eleven. påpekar att specialskolan saknas i promemorians förslag om regler för statsbidrag för utlandssvenska elever. Specialskolan är en skolform som har staten som huvudman och som ska ge utbildning till barn och ungdomar som på grund av vissa funktionsnedsättningar inte kan gå i eller grundsärskolan. Enligt regeringens mening bör lika förhållanden gälla så långt som möjligt för alla utlandssvenska elever oavsett i vilken skola de får sin utbildning. Specialskolan skiljer sig visserligen från övriga berörda skolformer i den meningen att det är staten som står för skolan. Syftet med att införa en bestämmelse om att hemkommunen inte ska lämna bidrag till den skola som eleven valt att gå i om statsbidrag lämnas för eleven på grund av att eleven är utlandssvensk, är dock att staten så långt som möjligt ska bekosta utlandssvenska elevers utbildning i . För utlandssvenska elevers utbildning i och grundsärskolan lämnas statsbidrag från och med årskurs 7. Regeringen anser att lika villkor så långt som möjligt ska gälla i fråga om alla utlandssvenska elevers utbildning. Specialskolan har tio årskurser. Skollagen föreslås därför ändras så att hemkommunen inte är skyldig att betala ersättning till staten om en utlandssvensk elev deltar i utbildning i specialskolan i årskurs 7–10. 7Enhetligt system för bidrag för utlandssvenska elevers utbildning Regeringens bedömning: Statsbidrag för kostnader för utlandssvenska elevers utbildning i , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör lämnas enligt ett enhetligt system, oavsett vilken skola eleverna väljer. Det nya systemet bör så långt som möjligt även gälla statsbidrag till kostnader för IB-utbildning för utlandssvenska elever. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslagen i promemorian, däribland ombudsmän, i , Förvaltningsrätten i , , , (), , , , , , , , , , , och kommuner, Kommuner och Landsting (SKL), , och . påpekar att likvärdighet är en grundbult i svensk utbildningstradition. Eventuella skillnader i ersättningsnivåer kan grunda sig på elevers skilda förutsättningar att nå målen men ska inte vara kopplade till en särskild skola. tillstyrker att utlandssvenska elever ska hanteras lika oavsett vilken skola de väljer att studera vid men påpekar att förslaget innebär att det kan komma att bli svårt att erbjuda internatboende för elever i årskurs 7–9. Förbundet anser att frågan om huruvida det bör vara möjligt att välja internatformen redan i senare år behöver utredas ytterligare. bedömer att förslaget kan få positiva konsekvenser för barn och elever då det kan innebära en större likvärdighet. SKL ser positivt på att bestämmelserna om statsbidrag för utlandssvenska elever ses över i syfte att bli mer enhetliga, oavsett vilken skola eleven väljer. Humanistiska () har inget att invända mot att statsbidragsreglerna samlas i en enda författning, men anser bl.a. att det är ett gemensamt samhällsintresse att en del av utlandssvenska elevers boendekostnader subventioneras av staten och att samtliga skolhuvudmän bör få möjlighet att söka samma sorts internatbidrag för elevhemsboende, om sådant arrangeras. Även i Världen anser att en mer ändamålinriktad lösning vore att ge statsbidrag till alla skolor som faktiskt behöver det i stället för att ta bort statbidragen helt och hållet. (Grennaskolan) och avstyrker förslaget. Skälen för regeringens bedömning Inga särskilda bidrag till nuvarande riksinternatskolor I förarbetena till skollagen fastslås att regleringen av all offentligt finansierad verksamhet inom skolväsendet i princip bör vara gemensam. Regeringens ambition är att skapa så lika villkor som möjligt för olika huvudmän (prop. 2009/10:165 s. 238 och 546). Med utgångspunkt i principen om lika villkor bör huvudregeln därmed vara att samma regelverk ska gälla för alla skolor med elevhemsboende. Samtliga tre skolor som har ställning som riksinternatskolor är fristående grund- och gymnasieskolor. Som angetts ovan delar regeringen promemorians bedömning att det inte längre finns behov av särskilda skolor som i första hand ska ta emot utlandssvenska elever. 2014/15:39 förutsättningar bör därför gälla för de fristående skolor som för närvarande har ställning som riksinternatskola som för andra fristående skolor och för skolor med offentlig huvudman. I linje med detta avser regeringen att upphäva den reglering på förordningsnivå som riktar sig direkt till de nuvarande riksinternatskolorna. För att likställa dessa skolor med övriga skolor bör de särskilda bidrag som lämnats till riksinternatskolorna i form av bidrag till internatverksamhet och extra bidrag för en flexibel skolorganisation tas bort. Grennaskolan befarar att förslaget kommer att få stora konsekvenser för skolans verksamhet och att de för att kunna fortsätta driva sin verksamhet på samma ambitionsnivå som kommer att behöva ta ut betydligt högre internatavgifter än vad som är fallet. Regeringen konstaterar att det finns flera skolor i som bedriver internatverksamhet utan att få statsbidrag för detta. Dessa skolor tar emot elever från hela landet och i dessa skolor finns det även elever vars föräldrar är bosatta utomlands. När det gäller kravet på flexibilitet är det något som gäller för alla skolor. Det saknas därför skäl att ha kvar dessa bidrag. Som angetts i avsnitt 5 anser Grennaskolan vidare att förslaget med all säkerhet kommer att medföra en ökad segregation på internatskolorna då dessa enligt Grennaskolan kommer att bli tvungna att höja internatavgifterna. uttrycker liknande farhågor. Enligt regeringens mening kan en utveckling som innebär en ökad segregation på internatskolorna inte anses acceptabel. Avgifter som tas ut för sådana internat som har ett samband med utbildning i grund- och gymnasieskola och motsvarande utbildningsformer bör vara skäliga. Regeringen avser därför att se över frågan om avgifter för internat. Enhetligt system för statsbidrag för utlandssvenska elever Villkor för statsbidrag för utlandssvenska elever regleras på förordningsnivå. Som tidigare nämnts lämnas statsbidrag för kostnader för utbildning för utlandssvenska elever enligt olika förutsättningar och med olika belopp beroende på vilken skola eleven väljer. Regeringen anser att dessa skillnader är omotiverade och så långt som möjligt bör tas bort. Statsbidrag för kostnader för utlandssvenska elevers utbildning i , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör lämnas enligt ett enhetligt system, oavsett vilken skola eleverna väljer. Som framgår av avsnitt 4 ingår IB-utbildning inte i skolväsendet utan utgör en särskild skolform. Motsvarande regler om statsbidrag bör dock så långt som möjligt gälla även i fråga om utlandssvenska elever som går en IB-utbildning. Enligt regeringens mening bör det därutöver i förordning införas enhetliga bestämmelser om återbetalning av statsbidrag och möjlighet att efterge återkrav samt om möjlighet till överklagande enligt förvaltningslagen. När det gäller de sannolikt mycket få fall då en utlandssvensk elev kommer att få sin utbildning i specialskolan bör staten som huvudman stå för hela kostnaden. 2014/15:39 Inackorderingstillägg Förslaget att avveckla systemet med riksinternatskolor påverkar inte möjligheten till inackorderingstillägg för utlandssvenska elever i årskurserna 7–9. Det har heller inga följder vad gäller möjligheten till inackorderingstillägg för elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan eller vid en IB-utbildning. Som en konsekvens av att systemet med riksinternatskolor avvecklas kommer dock elever som inte är utlandssvenska och som deltar i grundskoleutbildning i någon av årskurserna 7–9 vid en sådan skola som är en riksinternatskola inte längre att ha rätt till statligt inackorderingstillägg. Enligt bör möjligheten att erbjuda internatboende för elever i årskurs 7–9 utredas ytterligare. Som nämnts i avsnitt 4 är dock den grupp som fått inackorderingstillägg på dessa villkor mycket liten och har under läsåren 2007/08–2011/12 endast uppgått till mellan en och fem elever . Förändringen berör således ett mycket litet antal elever och det framstår därför inte som motiverat med en översyn av villkoren för inackorderingstillägg för elever i årskurserna 7–9. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft 2015, i den del det innebär att inga dubbla bidrag ska lämnas, och den , i den del det innebär att bestämmelserna som rör riks- Skolornas möjlighet att ta ut elevavgifter bör upphöra att gälla . För elever som senast den har påbörjat en utbildning vid en av de nuvarande riksinternatskolorna bör statsbidrag i huvudsak lämnas i enlighet med vad som gäller enligt dagens föreskrifter under återstoden av deras skolgång i årskurserna 7–9 i eller deras utbildning i gymnasieskolan respektive deras IB-utbildning, dock längst till och För elever i som har påbörjat en utbildning vid en av de nuvarande riksinternatskolorna senast den och som beviljats inackorderingstillägg bör äldre bestämmelser om inackorderingstillägg fortsätta att gälla till och med Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag och bedömning. I promemorian föreslås att ikraftträdandet för samtliga lagändringar ska vara och att möjligheten att ta ut elevavgifter ska upphöra i samband med lagens ikraftträdande. föreslås att statsbidrag ska lämnas enligt övergångsbestämmelser till Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslagen i promemorian, däribland ombudsmän, i , Förvaltningsrätten i , Prop. 2014/15:39 , , (CSN), , , , , och kommuner, Kommuner och Landsting (SKL) och . har inget att invända mot förslaget men påpekar att de tre riksinternatskolorna har löpande avtal med staten om att anordna viss utbildning och erbjuda internatboende (U2000/3519/G, U2001/1897/G och U2001/3653/G). anser att förslaget om ikraftträdande och övergångstid tar hänsyn till elevernas möjlighet att planera sin skolgång, men att förslaget inte tar hänsyn till skolornas möjlighet att planera sin verksamhet och att detta kan få konsekvenser för lärare och övrig personal. konstaterar att de föreslagna förändringarna är givna som konsekvenser av den nya skollagen och principerna om lika villkor för såväl elever som för olika huvudmän. kommun betonar att det faktum att över- gångsreglerna gör att ersättningen minskar successivt är viktigt för att skolorna ska kunna anpassa sig till de nya reglerna. (Grennaskolan) och kom- mun avstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag och bedömning De bestämmelser som föreslås införas i skollagen och som innebär att hemkommunen inte behöver lämna bidrag för en utlandssvensk elev om statsbidrag lämnas bör träda i kraft så fort som möjligt. bestämmelsen att hemkommunen inte ska betala vissa kostnader för utlandssvenska elever i specialskolan. Lagförslaget bör därför träda i kraft i dessa delar . En följd av att de bestämmelser i skollagen som rör riksinternatskolor upphävs är att regeringen inte längre kommer att ha möjlighet att meddela föreskrifter som avviker från skollagens bestämmelser. innebär att skolorna kommer att behöva anpassa sig till att inte längre ha möjlighet att ta ut avgifter för utbildningen i grund- och gymnasieskolan i högre utsträckning än vad som följer av bestämmelserna i skollagen. anser att promemorians förslag om ikraftträdande och övergångstid inte tar hänsyn till skolornas möjlighet att planera sin verksamhet och att detta kan få konsekvenser för lärare och övrig personal. Regeringen anser att principen att skolan ska vara avgiftsfri för eleverna är så viktig att den bör få genomslag i ett så tidigt skede som möjligt. I de avtal som ingåtts mellan riksinternat- skolorna och staten hänvisas dock till bestämmelserna i förordningen (1991:1080) om riksinternatskolor. Där möjliggörs för skolorna att ta ut elevavgifter för utbildningen. Avtalen måste sägas upp senast tio månader före ett nytt kalenderår för att inte förlängas . Regeringens bedömning är att de gällande avtalen mellan staten och riksinternatskolorna bör sägas upp för att upphöra att gälla den Skolornas möjlighet att ta ut elevavgifter kan inte upphöra att gälla före detta datum. Lagförslaget föreslås därför träda i kraft i den del det avser riksinternatskolor. Regeringens förslag innebär således för skolorna att anpassa sig till den nya situationen än vad som föreslogs i promemorian. Som framgår nedan bedömer vidare regeringen att statsbidrag till kostnader för internatverksamhet och det s.k. extra bidrag som lämnas som särskilt stöd till skolverksamheten bör lämnas under än vad som föreslogs i promemorian. På så vis får skolorna möjlighet att anpassa verksamheten till de minskande intäkterna på ett kontrollerat sätt. Statsbidrag för elever som påbörjar utbildning vid en riksinternatskola före ikraftträdandet Som angetts i avsnitt 7 avser regeringen att besluta om ytterligare förändringar på förordningsnivå. De innebär bl.a. att skolorna kommer att behöva anpassa sig till att inte längre få statsbidrag till kostnader för internatverksamhet och till att det s.k. extra bidrag som lämnas som särskilt stöd till skolverksamheten enligt förordningen om statsbidrag till riksinternatskolor upphör. I avtalen mellan riksinternatskolorna och staten regleras villkoren för statsbidrag i enlighet med förordningen (1991:1080) om riksinternatskolor. I avtalet med hänvisas även till förordningen (SKOLFS 2002:7) om internationell gymnasial utbildning i och samt vid Humanistiska i . Som ovan angetts avser regeringen att säga upp avtalen så att de upphör att gälla . Fram till detta datum kvarstår statens åtagande enligt avtalen gentemot skolorna. Dagens statsbidragsreglering enligt de nämnda förordningarna bör således fortsätta att gälla så länge avtalen gäller. I promemorian föreslogs att statsbidrag skulle lämnas enligt övergångsbestämmelser till och med .