prop · H2036 · 2014-10-21 00:00:00 — Den som är begränsat skattskyldig är skattskyldig bl.a. för inkomst från ett fast driftställe eller en fastighet i , inkomst i form av utdelning på andelar i svenska ekonomiska föreningar, återförda avdrag för periodiseringsfond och återfört uppskovsbelopp samt schablonintäkt enligt 47 kap. (6 kap. 11 § IL). I gäller att alla som utför arbete på bygg- och anläggningsplatser ska ha id-kort i enlighet med om identitetskort på byggeog anleggsplasser. Syftet med regleringen är att skydda säkerhet, hälsa och arbetsmiljö på bygg- och anläggningsplatser. Kravet om id-kort ska också bidra till mer seriositet i branschen. Kravet gäller både norska och utländska företag samt även då arbete utförs åt privatpersoner. Personal som utför supportfunktioner såsom städning och catering etc. ska också bära id-kort när de är permanent på bygg- och anläggningsplatsen. Personer som utför transporter till och från platsen ska förses med id-kort om transporterna sker regelbundet. Kortinnehavaren ska bära id-kortet synligt och vid uppmaning visa kortet för tillsynsmyndigheterna, skyddsombud eller koordinator. Vårdslös eller oaktsam överträdelse av reglerna är straffbar. Om en arbetstagare har flera arbetsgivare ska arbetstagaren ha ett id-kort för varje arbetsgivare. Arbeidstilsynet och Petroleumtilsynet utövar tillsyn över tillämpningen av bestämmelserna. Arbetsgivare eller fåmansföretag som inte har försett sina anställda eller sig själv med id-kort kan föreläggas av tillsynsmyndigheten att göra så. Om arbetsgivaren eller fåmansföretaget underlåter att följa föreläggande kan arbetsgivarens verksamhet stoppas till dess id-kort har anskaffats. För att stärka skattekontrollen har skattemyndigheterna i getts möjlighet att kräva att arbetstagare, som enligt arbetsmiljölagen ska förses med id-kort, visar detta för myndigheten. Arbetet med säkerhet, hälsa och arbetsmiljö ska enligt om sikkerhet, helse og arbeidsmiljo på byggeog anleggsplasser (byggherreforskriften) koordineras om det är flera verksamheter på bygg- och anläggningsplatsen eller efter varandra. Byggherren ska utse en koordinator för hela projektet eller utse en koordinator för projekteringsfasen och en för genomförandefasen som på byggherrens vägnar utför koordineringen. Byggherren kan själv välja att ta rollen som koordinator. Att utse en koordinator fråntar inte byggherren dess ansvar på området. Som ett led i koordineringen ska en översiktslista föras över alla som utför arbete på bygg- och anläggningsplatsen. Översiktslistan ska föras och kontrolleras . Listorna ska vara tillgängliga och på anmodan visas för arbetsgivaren, skyddsombudet och Arbeidstilsynet. Listorna ska bevaras efter att bygg- och anläggningsarbetet avslutats. Översiktslistan ska innehålla information om namn och födelsedatum på alla som utför arbete på bygg- och anläggningsplatser. har möjlighet att få tillgång till översiktslistan. 2014/15:6 Byggherren kan skriftligt avtala att en juridisk eller fysisk person på byggherrens vägnar ska genomföra ovan nämnda uppgift. Överträdelse är straffbar med böter eller fängelse upptill eller båda delar. Beställarens utredningsskyldighet och ansvar vid anlitande av utomstående arbetskraft Av lagen om beställarens utredningsskyldighet och ansvar vid anlitande av utomstående arbetskraft som trädde i kraft framgår bl.a. följande. Syftet med lagen är att främja lika konkurrens mellan företag samt iakttagande av anställningsvillkor samt att för företag och offentligrättsliga sammanslutningar skapa förutsättningar att säkerställa att företag som med dem ingår avtal om hyrd arbetskraft och underleverans fullgör sina lagstadgade förpliktelser såsom avtalsparter och arbetsgivare. Lagen tillämpas på beställare som i anlitar hyrda arbetstagare eller i vars arbetslokaler eller på vars arbetsställen i sådana arbetstagare arbetar som är anställda hos en arbetsgivare som har ingått underleverantörsavtal med beställaren och vars arbetsuppgifter anknyter till sådana arbetsuppgifter som normalt utförs i beställarens verksamhet eller till transporter som anknyter till beställarens normala verksamhet. I fråga om byggande samt reparations-, service- och underhållsverksamhet som ansluter till byggande tillämpas lagen på beställare som är byggherrar och alla de i en avtalskedja som på en gemensam arbetsplats är beställare av en helhet som omfattar en arbetsprestation. Lagen tillämpas bl.a. inte om arbetet fortgår sammanlagt eller om värdet av vederlaget för ett underleverantörsavtal understiger . Innan beställaren ingår ett avtal om anlitande av en hyrd arbetstagare eller arbete som baserar sig på ett underleverantörsavtal ska beställaren av avtalsparten begära in utredning om huruvida företaget är infört i förskottsuppbördsregistret och arbetsgivarregistret samt i register över mervärdesskattskyldiga. Vidare ska till beställaren lämnas ett utdrag ur handelsregistret, ett intyg över betalda skatter eller ett intyg över skatteskuld eller en utredning om att en betalningsplan angående skatteskulden har gjorts upp, intyg över tecknande av pensionsförsäkringar samt över betalning av pensionsförsäkringsavgifter eller en utredning om att en betalningsöverenskommelse har ingåtts angående pensionsförsäkringsavgifter som förfallit till betalning och en utredning om vilket kollektivavtal som ska tillämpas på arbetet eller om de centrala anställningsvillkoren. Om ett utländskt företag är en hyrd arbetstagares arbetsgivare eller part i ett underleverantörsavtal, ska företaget lämna uppgifter som motsvarar de uppgifter som avses i form av registerutdrag eller motsvarande intyg eller på något annat allmänt vedertaget sätt i enlighet med lagstiftningen i företagets etableringsland. Beställaren kan också själv inhämta uppgifterna. Beställaren behöver inte begära avsedda utredningar och intyg om beställaren har grundad anledning att lita på att avtalsparten fullgör sina lagstadgade skyldigheter. Beställaren är skyldig att betala en försummelseavgift om beställaren försummat sin utredningsskyldighet. Avgiften bestäms till och högst . Arbetarskyddsmyndigheterna utövar tillsyn över efterlevnaden av bestämmelserna. I måste varje person som arbetar på ett bygge fr.o.m. bära ett synligt personkort. Fr.o.m. ska skattenumret också antecknas på personkortet. Utländska arbetstagare får en personbeteckning och ett skattenummer på skattebyrån. Reglerna gäller även egenföretagare. Enligt arbetarskyddslagen ska den byggherre som leder eller övervakar en gemensam byggarbetsplats i sina avtal eller annars med tillgängliga medel svara för att varje arbetstagare som arbetar på arbetsplatsen då han eller hon rör sig på arbetsplatsen har ett synligt personkort försett med fotografi. Bestämmelserna om byggherre ska även tillämpas på huvudentreprenören eller någon annan som är den som i huvudsak genomför byggprojektet och på arbetsgivaren i fråga om arbetsgivarens anställda och avtalspartner. Den som tillfälligt transporterar varor till en byggarbetsplats eller arbetar på en arbetsplats där en byggnad eller del av byggnad byggs eller repareras för eget bruk av en byggherre som är en fysisk person behöver inte personkort. En byggherre som uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att med de medel som står till buds fullgöra sin skyldighet att svara för att de som arbetar på en gemensam byggarbetsplats använder personkort riskerar straff. utövar tillsyn över efterlevnaden av bestämmelserna. I arbetarskyddslagen framgår bl.a. följande. Huvudentreprenören eller någon annan huvudsaklig genomförare av byggprojektet ska föra en förteckning över de arbetstagare och egenföretagare som arbetar på en gemensam byggarbetsplats. Förteckning ska uppdateras så snart förhållandena ändras. Av förteckningen ska bl.a. framgå arbetstagarens eller egenföretagarens för- och efternamn, födelsetid och skattenummer, vilket datum arbetstagarens eller egenföretagarens arbete på arbetsplatsen börjar och slutar och namnet på arbetstagarens arbetsgivare. Personer som tillfälligt transporterar varor till arbetsplatsen behöver inte antecknas i förteckningen. Arbetsgivaren ska lämna huvudentreprenören eller någon annan huvudsaklig genomförare av byggprojektet de uppgifter om sina anställda som behövs för den avsedda förteckningen. Egenföretagaren ska lämna motsvarande uppgifter om sig själv. Huvudentreprenören eller någon annan huvudsaklig genomförare ska bevara den förteckning som avses räknat från utgången av det år då bygget blev färdigt. En förteckning behöver inte föras på en arbetsplats där en byggnad eller del av byggnad byggs eller repareras för eget bruk av en byggherre som är en fysisk person. 2014/15:6 En person som uppsåtligen eller av oaktsamhet försummar att föra eller bevara den förteckning som avses kan dömas för arbetarskyddsförseelse. Detsamma gäller den som uppsåtligen eller av oaktsamhet försummar att lämna uppgifter eller som lämnar väsentligen oriktiga eller bristfälliga uppgifter för förande av förteckningen. I lagen om beskattningsförfarande anges bl.a. följande. Huvudentreprenören eller någon annan huvudsaklig genomförare av byggprojektet på en gemensam byggarbetsplats ska månatligen lämna för skattekontrollen behövliga identifierings- och kontaktuppgifter ifråga om bl.a. arbetstagare, egenföretagare och arbetsgivare på den gemensamma byggarbetsplatsen samt uppgifter om arbetsgivares hemstat och arten av anställnings- och uppdragsförhållanden, och om arbetstagarnas och egenföretagarnas arbete och vistelse i och deras försäkringsskydd. Uppgifter om personer som tillfälligt transporterar varor till arbetsplatsen behöver dock inte lämnas. Ett företag som är verksamt på en gemensam byggarbetsplats ska lämna uppgifter om sina anställda till arbetsplatsens huvudentreprenör eller någon annan huvudsaklig genomförare av byggprojektet. En egenföretagare ska lämna motsvarande uppgifter om sig själv. Uppgifterna ska lämnas innan arbetet inleds och förändringar i uppgifterna ska meddelas utan dröjsmål. Den som är skyldig att lämna uppgifter ska bevara uppgifterna och de handlingar som innehåller de uppgifter som omfattas av uppgiftsskyldigheten räknat från utgången av det år då byggprojektet slutfördes. Arbetstagarinformation behöver inte ges om helhetsvärdet per byggplats är högst . Beställaren ska månatligen lämna för skattekontrollen behövliga identifierings- och kontaktuppgifter ifråga om företag som på uppdrag av beställaren utför byggtjänster som avses i mervärdesskattelagstiftningen eller uppför eller river byggställningar, eller hyr ut arbetskraft åt beställaren för dessa ändamål. Beställaren ska dessutom lämna uppgifter om uppdragets art och varaktighet, arbetsplatsens läge och de vederlag som beställaren betalat till dessa företag. Om byggherren är en fysisk person för vars räkning byggnaden eller del av den byggs eller repareras eller för vars räkning det utförs markarbete, ska byggherren, i det fall att byggverksamheten inte anknyter till hans eller hennes företagarverksamhet, i stället lämna för skattekontrollen behövliga uppgifter inklusive identifierings- och kontaktuppgifter ifråga om de arbetstagare och företag som utfört byggarbetet. Byggherren ska dessutom lämna uppgifter om de löner och annat vederlag som betalats till dessa. Uppgiftsskyldigheten gäller inte byggande som inte kräver bygglov. Byggherren ska lämna uppgifterna före den slutsyn som ska göras innan byggnaden tas i bruk. får meddela närmare föreskrifter i fråga om ovan beskrivna uppgiftsskyldigheter. En försummelseavgift kan påföras om en uppgiftsskyldighet inte följs. De nya bestämmelserna trädde i kraft . 7.1Personalliggare och oannonserade kontrollbesök i byggbranschen Regeringens förslag: Ett kontrollsystem med krav på att föra personalliggare och en möjlighet för att göra oannonserade kontrollbesök ska införas i byggbranschen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker, är positiva till eller har inget att erinra mot förslaget, däribland , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , , , , , , , , , , , , VVS Företagen, Byggindustrier, , i , , och . framför att regelgivare om möjligt bör försöka hitta alternativa lösningar till reglering. Mot denna bakgrund anser att det hade varit intressant att närmare undersöka om ett system med frivilliga insatser skulle kunna vara ett alternativ till reglering. har ingen erinran mot förslaget förutsatt att förslaget inte medför högre administrativa kostnader än det frivilliga systemet ID06 medför, och att de näringsidkare som uppfyller kraven i ID06 också kommer att anses uppfylla de administrativa kraven enligt förslaget. är positiva till personalliggare, men bara på stora arbetsplatser med stora professionella byggherrar. Förbundet kan inte tillstyrka förslaget i dess nuvarande form. Svensk Näringsliv avstyrker förslaget till den del byggherrar utanför byggbranschen omfattas. Förutsatt att företag utanför byggbranschen inte berörs motsätter sig inte införande av personalliggare i byggbranschen. anser inte att förslaget ska genomföras i dess nuvarande form. Förslaget avstyrks vidare av Skälen för regeringens förslag: Svartarbete är ett allvarligt samhällsproblem. Skatteintäkter undandras och företag som använder sig av svart arbetskraft skaffar sig konkurrensfördelar framför de seriösa företagen. De företag som använder sig av svartarbete kan sätta lägre priser än de annars skulle kunna göra. Andra företag kan inte hålla väsentligt mycket högre priser om de ska kunna behålla sina kunder. Svartarbete hos vissa företag kan ”smitta” av sig på andra företag som för att kunna konkurrera också kommer att använda sig av svartarbete. Ju fler företag som använder sig av svartarbete desto svårare blir det för företag som vill göra rätt för sig och desto större blir risken för att den viljan urholkas. Det är svårt att beräkna storleken på den svarta sektorn eftersom det är fråga om verksamheter och transaktioner som inte 2014/15:6 redovisas öppet. I rapporten , som togs fram av 2007, beräknades det totala skattefelet till 133 miljarder. Av dessa 133 miljarder beräknades 66 miljarder avse riskområdet svart arbetskraft. 2007−2012 drar verket slutsatsen att skattefelet har minskat mellan åren 2007 och 2012. Byggbranschen har dock väl dokumenterade problem med svartarbete. Åtgärder för att motverka förekomsten av svart arbetskraft är starkt efterfrågade av branschen. Bestämmelserna om skattereduktion för reparation och underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder, det s.k. ROT-avdraget som infördes , har bidragit till att minska förekomsten av svartarbete i de delar av branschen som träffas av bestämmelserna. Det är emellertid en begränsad del av byggsektorn som berörs. Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid handel med vissa byggtjänster infördes i syfte att bekämpa skatteundandragande. Den ordningen har utvärderats med i stort positivt resultat, se propositionen Omvänd skattskyldighet vid handel med utsläppsrätter för växthusgaser (prop. 2010/11:16 s. 16). Trots de åtgärder som vidtagits upplever såväl byggbranschen som myndigheterna ett behov av att finna metoder att komma till rätta med problemet. I promemorian Skattefusk, effektivitet och rättvisa – utökad skattekontroll i vissa branscher och diskussioner rörande schabloniserade inslag i beskattningen (Ds 2005:28) kom den arbetsgrupp som utformade promemorian bl.a. fram till att en viktig förutsättning för att komma till rätta med det omfattande problemet med skattefusk och svartarbete är en möjlighet till ökad kontroll på fältet som möjliggör att det svarta arbetet kan identifieras (prop. 2005/06:169 s. 32). Systemet med personalliggare i restaurang- och frisörbranscherna, som innefattar en möjlighet för att genomföra oannonserade kontrollbesök, har haft positiva effekter på löneredovisningen inom de berörda branscherna (jfr prop. 2012/13:34 s. 22 f. och s. 30). Det synes finnas ett stort behov av att det även i ett kontrollsystem för byggbranschen ingår en möjlighet för att genomföra oannonserade kontrollbesök i verksamheten. Detta är också efterfrågat av branschen. Byggbranschen har i samarbete med vissa kommuner, och infört frivilliga system för kontroll av branschen (jfr avsnitt 4.3). Byggbranschen finner dock inte de frivilliga åtgärderna tillräckliga och regeringen anser det viktigt att stötta branschen i dess strävan mot sundare konkurrensförhållanden. Frivilliga insatser som alternativ till reglering, som berört, framstår enligt regeringens mening inte som tillräckligt. Syftet med ett system med personalliggare och oannonserade kontrollbesök är dels att minska det skatteundandragande som förekomsten av svartarbete orsakar, dels att främja en sund konkurrens. Det finns enligt regeringens mening ett tydligt behov av att låta byggbranschen omfattas av ett sådant system. Ett stort antal remissinstanser instämmer också i promemorians bedömning att personalliggare och oannonserade kontrollbesök bör införas i branschen. Mot bakgrund av de positiva effekter som nuvarande system med personalliggare kunnat uppvisa och med hänsyn till att sådana kontrollåtgärder efterfrågas av såväl branschen som Skatte- verket finner regeringen att ett system med personalliggare och oannon- Prop. 2014/15:6 serade kontrollbesök ska införas i byggbranschen. Byggbranschen är emellertid inte en homogen bransch och erbjuder därför särskilda svårigheter avseende möjligheterna att utforma ett lämpligt kontrollsystem inom skatteförfarandet. Enligt regeringens mening är det tydligt att de nuvarande personalliggarbestämmelserna som gäller för restaurang-, frisör- och tvätteribranscherna, inte kan fungera för byggbranschen. Således måste bestämmelserna om personalliggare för byggbranschen på flera punkter utformas med beaktande av förhållandena i just den branschen. En av svårigheterna är att bygg- och anläggningsverksamhet normalt inte utförs i det som enligt vanligt språkbruk kan betecknas som en lokal. Överhuvudtaget utförs sådan verksamhet på mycket vitt skilda typer av platser. Som exempel kan nämnas stora nybyggnadsprojekt, vägbyggen som sträcker sig flera kilometer, mindre ombyggnader i kontorshus där ordinarie verksamhet pågår eller omläggning av ledningar i gatumark i ett bostadsområde. En arbetsplats som inte är inhägnad är svårare att kontrollera än en arbetsplats där in- och utpassering enbart kan ske genom att arbetstagaren passerar exempelvis en grind med en läsare som registrerar vem som passerar och denne passerar. Att flera olika arbetsgivare är verksamma på arbetsplatsen eller att arbetsgivarna avlöser varandra kan även medföra svårigheter vid utformandet av regleringen. Antalet arbetsgivare varierar dessutom inte sällan då byggprojektet fortskrider. För att säkra att ett kontrollsystem följs måste systemet innefatta sanktioner för den som inte fullgör sina skyldigheter. Av rättssäkerhetsskäl är det av stor vikt att det tydligt framgår vem som ansvarar för att skyldigheterna enligt kontrollbestämmelserna fullgörs, dvs. vem som riskerar sanktioner om så inte befinns vara fallet. Såväl den situation där byggarbetare som arbetar i har en utländsk arbetsgivare som då en utomlands bosatt byggarbetare uppbär inkomst från ett företag med fast driftställe i måste beaktas. Nedan följer regeringens överväganden gällande utformningen av personalliggarsystemet för byggbranschen. När det gäller advokatsamfunds invändning om förslaget i förhållande till det frivilliga systemet ID06, se avsnitt 7.3. motsätter sig förslaget till den del det omfattar byggherrar utanför byggbranschen. Frågan behandlas i avsnitt 7.2. synpunkter behandlas i avsnitt 8.2. Regeringens förslag: Två nya begrepp, byggverksamhet och byggarbetsplats, ska införas och definieras i skatteförfarandelagen. Med byggverksamhet avses näringsverksamhet som avser om-, till- och nybyggnadsarbeten, reparations- och underhållsarbeten samt rivning av byggnadsverk. Till byggverksamhet räknas även annan näringsverksamhet som bedrivs som stöd för sådan verksamhet och som inte omfattas av skyldighet att föra personalliggare enligt nu 2014/15:6 gällande personalliggarbestämmelser. Med byggarbetsplats avses en plats där byggverksamhet bedrivs. Personalliggarsystemet ska tillämpas på byggarbetsplatser i och även gälla utländska juridiska och fysiska personer som är byggherre eller som bedriver byggverksamhet i . Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. I promemorian förslås att även begreppen byggherre, byggnad och byggnadsverk ska definieras i SFL. Remissinstanserna: framför att många delar i en byggnation inte genomförs på byggarbetsplatsen, utan färdigställs på fabrik och monteras sedan i byggnaden eller byggnadsverket, och undrar om kontroll ska ske även på sådana ställen. påpekar att många byggarbeten utförs på större industrier, i fabriker eller gruvor etc. där drift pågår. Vidare kan byggarbete utföras i en bostadsrättsförening där byggherren inte är van vid entreprenader och de skyldigheter som följer. Det finns enligt organisationen anledning att ytterligare undersöka vad som utgör en byggarbetsplats och hur detta påverkar det föreslagna systemet. anser att för att förstå definitionen av byggarbetsplats behöver texten läsas tillsammans med definitionen byggverksamhet. Dessa båda definitioner bör därför tas in i samma bestämmelse eller i bestämmelser som placeras i anslutning till varandra. Det bör vidare enligt samfundet övervägas om en egen definition ska införas för den som bedriver byggverksamhet. anser att frågan om huruvida det föreligger en eller flera byggarbetsplatser ska avgöras vid en samlad bedömning. Byggindustrier efterlyser konkret vägledning gällande begreppet byggarbetsplats. , och avstyrker eller invänder mot att förslaget innebär att byggherrar utanför byggbranschen omfattas. Skälen för regeringens förslag: Enligt nu gällande bestämmelser ska en personalliggare förvaras i verksamhetslokalen och får göra kontrollbesök i verksamhetslokalen. När det gäller de branscher som omfattas av skyldigheten att föra personalliggare (restauranger, frisörer och tvätterier) är det naturligt att personalliggaren ska förvaras i verksamhetslokalen och att får göra kontrollbesök där. Inom byggbranschen sker dock mycket av arbetet utanför vad som i vanligt språkbruk utgör en lokal (jfr Ds 2009:43 s. 135 f.). Med verksamhetslokal avses enligt 3 kap. 18 § SFL utrymmen som huvudsakligen används i verksamhet som medför eller kan antas medföra bokföringsskyldighet enligt bokföringslagen (1999:1078) eller som bedrivs av en annan juridisk person än ett dödsbo. Med verksamhetslokal avses även markområden, transportmedel, förvaringsplatser och andra utrymmen som disponeras eller kan antas disponeras i verksamheten. Begreppet verksamhetslokal har en vid omfattning och avser utrymmen av olika slag som näringsidkaren på ett eller annat sätt disponerar för verksamheten, oavsett om näringsidkaren äger eller hyr utrymmena eller på annat sätt förfogar över dem, jfr propositionen Rättssäkerhet vid beskattningen (prop. 1993/94:151 s. 153) och RÅ 2009 ref. 18. Det skulle i och för sig vara möjligt att använda begreppet verksamhetslokal med den definition som ovan beskrivits även avseende en byggarbetsplats (jfr Ds 2009:43 s. 136). Bestämmelserna om personalliggare för byggbranschen blir dock enligt regeringens mening tydligare om begreppet byggarbetsplats används i stället för verksamhetslokal. De skyldigheter som bestämmelserna enligt förslaget medför (se avsnitt 7.4–7.6), tillika undantagen från dessa skyldigheter (se avsnitt 7.9), har en tydlig koppling till själva platsen där verksamheten bedrivs. Regeringen anser därför i likhet med promemorian att begreppet byggarbetsplats bör användas i stället för verksamhetslokal avseende personalliggarsystemet för byggbranschen. För de branscher som omfattas av nuvarande bestämmelser om personalliggare ska begreppet verksamhetslokal fortfarande tillämpas.