prop · H103127 · 2014-03-25 00:00:00 — Även under ÄPBL hade möjligheten att ingripa med krav på rättelse i de fall som en byggnad, som inte kräver bygglov, utformades på ett sådant sätt att utformningen inte tillgodoser kraven. Såvitt känt är det dock ovanligt att förelägger om rättelse i sådana fall. Förslagen bedöms leda till ett ökat utbud av mindre bostäder, dels i komplementbostadshus och dels i nya bostadslägenheter i enbostadshus. Det är troligt att många av dessa kommer att hyras ut till en- och tvåpersonshushåll. Upplåtelsen omfattas av samma regelverk som andra hyresbostäder. Sammanfattningsvis kan förslaget både leda till stora fördelar och vissa nackdelar, beroende på hur den enskilde påverkas. I det enskilda fallet kan nackdelarna undantagsvis bli betydande. I termen miljö ingår i detta avsnitt såväl kulturmiljöaspekter som påverkan på stads- och landskapsbilden. Förslagen i detta ärende innebär att det blir möjligt att uppföra totalt byggnader utan krav på bygglov på samma tomt (eventuella skärmtak enligt 9 kap. 4 § [2010:900], PBL, oräknade). Detta är en relativt stor ökning i förhållande till nuvarande regler som endast tillåter totalt av lovbefriade byggnader i anslutning till en- och tvåbostadshus. anser att om möjligheten används fullt ut kan detta skapa ett landskap dominerat av komplementbyggnader, vilket knappast är önskvärt ur flera aspekter som brand, estetik osv. Denna effekt kan, enligt , bli avsevärd vid en tillåten bygglovsbefriad kombination av en friggebod och en byggnad . I regeringens förslag tillkommer därutöver en tillbyggnad på högst samt upp till två takkupor. Inverkan på stads- eller landskapsbilden kan sammantaget bli påtagliga om den fria tomtytan är liten redan från början. Vanligtvis gör emellertid den enskilde fastighetsägaren väl överlagda val, vilket begränsar risken för omfattande påverkan. Enligt nu gällande regler ska en friggebod bl.a. uppfylla kraven om god form-, färg- och materialverkan i 8 kap.1 § PBL. Detsamma blir fallet för de nu tänkta komplementbostadshusen m.m. Uppfyller byggnaden inte kraven i 8 kap. 1 § PBL har kommunen en möjlighet att ingripa i efterhand. Enligt är emellertid handläggningen av sådana ärenden både resurskrävande och konfliktfylld. Vid ett ingripande ligger det också på kommunen att bevisa att byggnaden inte uppfyller minimikraven. Enligt torde det i praktiken endast vara i allvarligare fall som kommunerna väljer att ingripa. Genom sin ytbegränsning så har dagens friggebodar ofta en enkel karaktär med begränsad påverkan på miljöerna. Ju större byggnaderna tillåts bli, desto större blir sannolikheten, enligt , för att de ges en mera permanent karaktär med större påverkan på miljön och områdets karaktär. Utanför planlagt område och utanför sammanhållen bebyggelse är inte placering och utformning av avgörande betydelse eftersom komplementbyggnader rent volymmässigt får vara relativt stora så länge de har karaktären som komplement. Grannrättsligt torde det inte heller medföra några konsekvenser eftersom det endast är användningssättet som skiljer från dagens tillämpning. Om befintliga en- eller tvåbostadshus ligger utanför sammanhållen bebyggelse bör inte heller några lokaliseringsfrågor om infrastruktur, VA, skola, kollektivtrafik påverkas i någon större betydelse. framhåller att tätare samhällen kan leda till ökad risk för svåra konsekvenser vid bränder (SOU 2013:34 s. 251). Detta motverkas emellertid av att ska säkerställa att brandsäkerhetskraven kommer att uppfyllas innan startbesked ges. Utredningen framhåller vidare att olämplig förtätning ibland kan leda till en ohållbar trafiksituation när tillfartsvägar inte svarar mot behoven. Vattenbrist respektive saltvatteninträngning kan uppstå i kustnära områden om vattenuttaget ökar på ett ohållbart sätt till följd av att fler bosätter sig i ett område. Även i de fall vatten hämtas från annat håll kan ökad mängd hårdgjord yta leda till att grundvattenbildningen minskar. Om vattentillförseln minskar kan detta leda till sättningar i undergrunden med efterföljande skador på bebyggelsen som följd. Att byggrätten begränsas kan vara det enda styrmedlet för att hindra en olämplig permanentning i ett område som av olika skäl är olämpligt för åretruntboende. Fler enskilda avlopp i ett område med ogynnsam status i vattendrag eller sjöar kan leda till svårigheter att uppnå mål enligt och rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. Regeringen har preciserat miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (Ds 2012:23 s. 107 ff.). Enligt preciseringen inbegriper målet bl.a. att -en långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur har utvecklats både vid nylokalisering av byggnader, anläggningar och verksamheter och vid användning, förvaltning och omvandling av befintlig bebyggelse som byggnader är hållbart utformade, -städer och tätorter samt sambandet mellan tätorter och landsbygd är planerade utifrån ett sammanhållet och hållbart perspektiv på sociala, ekonomiska samt miljö- och hälsorelaterade frågor, -det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av värdefulla byggnader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap bevaras, används och utvecklas, -människor inte utsätts för skadliga luftföroreningar, kemiska ämnen, ljudnivåer och radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker, och -användningen av energi, mark, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt för att minska och att främst förnybara energikällor används. Genom att fler åtgärder undantas från kravet på bygglov samt att dessa åtgärder kan genomföras i strid med vad som kan ha bestämts i en detaljplan kan det i vissa avseenden bli svårare att nå målet. Bland annat finns det risk för att det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet påverkas negativt när nya byggnader kan uppföras i strid med vad som har bestämts i en detaljplan. Den omständigheten att de tänkta undantagen inte ska gälla i sådana särskilt värdefulla områden som avses i 8 kap. 13 § PBL innebär emellertid att förändringen inte medför några konsekvenser för de bebyggelseområden som är mest värdefulla i landet. Kommunerna har också möjlighet att i detaljplan ställa krav på bygglov i värdefulla områden. Om en kommun har ställt sådant krav på nuvarande friggebodar kommer detta krav i enlighet med föreslagen övergångsbestämmelse även att gälla i förhållande till nu föreslagna åtgärder utan krav på bygglov. Risken för att det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet påverkas negativt genom förslagen är därmed liten. Den omständigheten att det även finns risk för att nya byggnader tillkommer i riskutsatta lägen medför att byggnader i vissa fall kan tillkomma på olämpliga platser. Riskerna begränsas emellertid av att bl.a. ska bedöma att byggnadsverk placeras och utformas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till skydd mot uppkomst och spridning av brand och mot trafikolyckor och andra olyckshändelser innan startbesked ges (2 kap. 6 § första stycket 2 PBL). Enligt preciseringen ska människor bl.a. inte utsättas för skadliga luftföroreningar, ljudnivåer eller andra oacceptabla hälsorisker. Med de ändringar som föreslås kan bostäder i vissa fall även tillkomma i bullerutsatta lägen eller i lägen där miljökvalitetsnormer för luft överskrids. Miljökvalitetsnormerna ska dock följas, även om det inte krävs något bygglov (jfr 2 kap. 10 § PBL). Frågan om buller behandlas i propositionen Samordnad prövning av buller enligt och (prop. 2013/14:128). Genom att de åtgärder som enligt förslaget inte längre kommer att kräva bygglov är knutna till ett befintligt en- eller tvåbostadshus har platsens lämplighet vanligtvis prövats redan i samband med tillkomsten av bostadshuset. De följdändringar som det nu är fråga om kommer i normalfallet således att utgöra naturliga kompletteringar till befintlig bebyggelse, vilket bör begränsa risken för negativa konsekvenser när det gäller möjligheten att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Förslagen kan även medföra att det kan bli svårare att nå andra miljökvalitetsmål, t.ex. Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning och Ingen övergödning. Grundläggande krav på energihushållning och värmeisolering regleras i 8 kap. 4 § första stycket 6 PBL och i 3 kap. 14–15 §§ plan- och byggförordningen (2011:338), PBF. I byggregler (BFS 2011:6) avsnitt 9 finns föreskrifter och allmänna råd till dessa regler i Prop. 2013/14:127 PBL och PBF. finns olika sätt att uppfylla kraven i byggnader som är mindre än . Dels finns kravet som gäller alla byggnader, med en given energianvändning per uppvärmd area, ett maximalt U-värde och, i fråga om elvärmda byggnader, en maximal installerad eleffekt. Dels finns ett alternativt krav som ska göra det enklare att bygga mindre byggnader med krav på täthet, isolering och värmeåtervinning. Ytterligare en gräns går vid då krav på värmeåtervinning inte behöver uppfyllas. För byggnader kan alltså det sistnämnda kravet användas, som då bara gäller krav på isolering och täthet. I förslaget till ändrade energiregler i byggregler, BBR 20, med anledning av vad som framkom i samband med ett regeringsuppdrag om student- och ungdomsbostäder som avrapporterade (2013:20, Förslag på regeländringar för fler bostäder åt unga och studenter), föreslår enklare krav för byggnader mindre än . Byggnader innefattas alltså av detta föreslagna krav. Kravet gäller isolering av klimatskärmen och täthet. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att förslagen kan medföra negativa konsekvenser för miljön i fråga om påverkan på bl.a. stads- och landskapsbilden och möjligheten att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö med flera miljökvalitetsmål. Förslagen i avsnitt 5 innebär att ett ökat antal mindre bostäder kan komma att byggas. Särskilt byggandet av bostäder som passar för studenter och ungdomar kommer att öka vilket är bra eftersom det på många platser i landet råder stor brist på sådana bostäder. Förslaget överensstämmer med . Reformen kommer att medföra att det finns ett stort behov av information. Byggherrar måste göras uppmärksamma på sitt ansvar, bland annat när det gäller de risker som finns för brandsäkerhet och konstruktion, men även andra risker till förebyggande av olyckor, vattenskador vid översvämningsdrabbade områden, jordskred och ras. Det behövs också information om de regler som kommer att gälla. Exempelvis är det viktigt att framtida informationsinsatser kring nya regler om komplementbyggnader inbegriper information om att förslagen inte innebär någon förändring vad gäller tillämpningen av bestämmel- serna om strandskydd enligt . 2013/14:127 riktas till byggföretag, företag som tillverkar färdiga byggnader samt till landets byggnadsnämnder. Med anledning av det informations- och utbildningsbehov som finns bl.a. med anledning av förslagen i denna proposition har regeringen gett i uppdrag att inrätta ett kansli för genomförande av kompetensinsatser för att PBL ska få genomslag och för att främja en mer enhetlig och effektiv tillämpning av PBL. Paragrafen innehåller bestämmelser om bl.a. hänsynskrav vid utformning och placering av bebyggelse och byggnadsverk samt skydd av bebyggelseområdens vissa särskilda värden. Ändringen i första stycket innebär att de krav på utformning och placering som gäller vid planläggning och ärenden om bygglov, även gäller för byggnader som inte kräver lov. Det innebär att bestämmelserna i första stycket måste beaktas när man vidtar bl.a. sådana åtgärder som nu föreslås vara befriade från krav på bygglov dvs. vid uppförande, till- byggnad eller ändring enligt 9 kap. 4 a §, när man gör en tillbyggnad eller bygger takkupor enligt 9 kap. 4 b § eller när man i ett enbostadshus inreder ytterligare en bostad enligt 9 kap. 4 c §. Ändringen i tredje stycket innebär att de krav som anges i första meningen om skydd av bebyggelseområdens särskilda historiska, kultur- historiska, miljömässiga och konstnärliga värden gäller för alla byggna- der oavsett om dessa ingår i ett ärende. Sådana värden ska alltså beaktas även avseende byggnader som varken ingår i ett bygglovs-, tillsyns- eller Även det som anges i andra meningen gäller sådana ändringar och tillägg som inte ingår i ett ärende. Övervägandena finns i avsnitt 7. Paragrafen innehåller bestämmelser om när kommunen med en detaljplan ska pröva ett mark- eller vattenområdes lämplighet för bebyggelse och byggnadsverk samt reglera bebyggelsemiljöns utformning. Ändringen innebär att ett nytt komplementbostadshus eller en kom- plementbyggnad som avses i 9 kap. 4 a § inte ska medföra att kommunen behöver göra en prövning i detaljplan. Överväganden finns i avsnitt 8. Paragrafen innehåller vissa bestämmelser om undantag från krav på bygglov, bl.a. avseende uppförande av komplementbyggnader. Ändringarna i första stycket 3 innebär att undantag från krav på bygglov även ska avse tillbyggnad av en sådan komplementbyggnad som avses i paragrafen, men med den begränsningen att byggnaden tillsammans med andra komplementbyggnader som uppförts på tomten med stöd av undantaget från krav på bygglov, inte får en större byggnadsarea än . Det görs vidare ett förtydligande på så sätt att det särskilt anges att den maximala byggnadsarean om ska avse sådana komplementbyggnader som uppförts med stöd av undantag från krav på bygglov enligt den aktuella paragrafen eller motsvarande äldre bestämmelser. På detta sätt kommer begränsningen avseende byggnadsareans storlek för komplementbyggnader inte i konflikt med bestämmelsen om möjligheten att utan krav på bygglov uppföra komplementbyggnader med stöd av bestämmelserna i 4 a §. Det ska alltså vara möjligt att dels uppföra en eller flera komplementbyggnader med en maximal byggnadsarea om enligt bestämmelserna i nu aktuell paragraf och dessutom komplementbyggnader eller komplementbostadshus med en maximal byggnadsarea om med stöd av bestämmelserna i 4 a §. I tredje stycket anges att första stycket 3 inte gäller för ett sådant bostadshus som utgör ett komplementbostadshus. Innebörden av det är att ett komplementbostadshus inte kan grunda rätt att utan bygglov uppföra en komplementbyggnad enligt bestämmelserna i paragrafen. I övrigt ska det dock inte krävas bygglov för att till ett komplementbostadshus exempelvis anordna en skyddad uteplats enligt första stycket 1 eller ett skärmtak enligt första stycket 2. Överväganden finns i avsnitt 5.2 och 5.3. Paragrafen, som är ny, utgör ett undantag från det generella kravet på bygglov i 2 §. Bestämmelsen innebär att vissa nya byggnader får uppföras utan bygglov om byggnaden, tillsammans med övriga byggnader som har uppförts med stöd av paragrafen inte har en större byggnadsarea än . Bestämmelsen innebär också att man utan bygglov får bygga till en mindre byggnad om den totala byggnadsarean av den tillbyggda byggnaden, tillsammans med övriga byggnader som uppförts med stöd av paragrafen, inte har en större byggnadsarea än . Bestämmelsen innebär inte något hinder mot att förse en sådan byggnad med källare. För att utan bygglov uppföra eller bygga till en sådan byggnad krävs det att det görs i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus, att taknockshöjden på byggnaden inte får överstiga , att byggnaden inte får placeras närmare gränsen än och att den i förhållande till en järnväg inte får placeras närmare spårets mitt än . Om det förekommer flera parallella järnvägsspår mäts avståndet från det i förhållande till byggnaden närmaste spårets mitt. Den byggnad som skapas får utgöra en särskild bostad och den ska rubriceras komplementbostadshus. Förledet komplement anger att byggnaden utgör ett komplement till, och ska vara underordnad, Om den byggnad som skapas med stöd av bestämmelserna i paragrafen inte utgör ett komplementbostadshus så anses den utgöra en komplementbyggnad med samma ändamål som komplementbyggnader enligt 4 §. I andra stycket regleras att för det fall en komplementbyggnad som avses antingen i 4 eller 4 a § ändras till ett komplementbostadshus, krävs det inte bygglov för åtgärden. En sådan ändring får endast göras med de begränsningar som anges i första stycket. Det innebär att åtgärden kräver bygglov om det bostadshus som skapas tillsammans med övriga byggnader som uppförts med stöd av paragrafen får en större byggnadsarea än . I tredje stycket anges, på samma sätt som för en komplementbyggnad enligt 9 kap. 4 §, att en byggnad får uppföras eller byggas till, närmare gränsen än om de grannar som berörs medger det. I tredje stycket anges också att nämnda åtgärder i förhållande till en järnväg får vidtas närmare spårets mitt än om järnvägens infrastrukturförvaltare medger det. Vad som avses med infrastrukturförvaltare framgår av 1 kap. 4 § järnvägslagen (2004:519). Överväganden finns i avsnitt 5.2 och 5.3. Paragrafen, som är ny, utgör ett undantag från det generella kravet på bygglov i 2 §. Med anledning av synpunkter från Lagrådet har paragrafen justerats. I första stycket 1 anges att för ett en- eller tvåbostadshus får man, utan krav på bygglov, göra högst en tillbyggnad som inte har en större bruttoarea än , om den inte placeras närmare gränsen än . En tillbyggnad kan uppföras i flera plan med den storleksbegränsning som ligger i att tillbyggnaden inte får ha en större bruttoarea än . Med bruttoarea avses den definition av bruttoarea som finns i svensk standard, SS 21054:2009. Tillbyggnaden får dock inte överstiga det befintliga bostadshusets taknockshöjd. Bestämmelsen innebär inte något hinder mot att göra en tillbyggnad med en källare finns inte. I den mån källaren räknas in i bruttoarean ska den också räknas in i den maximala yta som får byggas ut utan krav på bygglov. I första stycket 2 anges också att man på ett en- eller tvåbostadshus utan krav på bygglov får bygga högst två takkupor. Om ett bostadshus redan har en takkupa får ytterligare högst en takkupa byggas utan bygglov. Takkuporna får uppta högst halva takfallet och åtgärden får inte medföra något ingrepp i den bärande konstruktionen. Med den bärande konstruktionen avses i detta sammanhang primärbärverket, t.ex. balkar och takstolar. Däremot kan takkupor byggas som medför ändringar i sekundärbärverket, t.ex. . Bestämmelsen gör det möjligt att endast bygga små takkupor. Med högst halva takfallet avses att det är takfallets längd som ska vara avgörande, dvs. den sträcka som på ett hus med ett traditionellt sadeltak sträcker sig från gavel till gavel med tillägg för eventuellt taksprång. I andra stycket anges, på samma sätt som för en komplementbyggnad enligt 9 kap. 4 §, att en sådan tillbyggnad får göras närmare gränsen än om de grannar som berörs medger det. I tredje stycket anges att möjligheten att utan bygglov göra en sådan tillbyggnad eller bygga takkupor som anges i första stycket, inte gäller för sådana bostadshus som anses utgöra komplementbostadshus. Överväganden finns i avsnitt 6.1 och 6.2. Paragrafen, som är ny, utgör ett undantag från det generella kravet på bygglov i 2 §. Paragrafen anger att man i ett enbostadshus får inreda ytterligare en bostad utan att det krävs bygglov för åtgärden. Det är dock inte möjligt att utan krav på bygglov inreda ytterligare en bostad i ett komplement- Överväganden finns i avsnitt 6.3. Paragrafen, som är ny, innehåller undantag från vad som regleras i 4 a– 4 c §§. I första stycket regleras att bygglov krävs, trots vad som anges om undantag från krav på bygglov i 4 a–4 c §§, för uppförande, tillbyggnad och ändring som avses i 4 a §, tillbyggnad och byggande av takkupor samt för att i ett enbostadshus inreda ytterligare en bostad, om kommunen för en värdefull miljö bestämt detta i en detaljplan. sådana åtgärder krävs det även bygglov om det avser byggnader eller inom sådana bebyggelseområden som vid tillämpningen av 8 kap. 13 § anses vara särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. I andra stycket regleras ytterligare en situation då bygglov, trots undantaget från kravet på bygglov som regleras i 4 a–4 c §§, krävs. handlar om uppförande eller tillbyggnad av ett komplementbostadshus eller att bygga om en komplementbyggnad till ett komplementbostadshus enligt 4 a §, att göra en tillbyggnad enligt 4 b § första stycket 1 eller att i ett enbostadshus inreda ytterligare en bostad enligt 4 c §. får inte vidtas utan bygglov inom eller i anslutning till sådana områden som enligt 3 kap. 9 § andra stycket är av riksintresse på grund av att de behövs för totalförsvarets anläggningar. lov avser dock endast sådana områden som utgör anläggningar i form av flygplatser och övnings- eller skjutfält. Överväganden finns i avsnitt 5.2 och 6.1–6.3. Paragrafen är ny. I paragrafen anges att vid tillämpningen av 4 a § ska ett komplement- bostadshus inte anses utgöra ett sådant enbostadshus som avses i 4 a § Regleringen innebär att det krävs bygglov för att utöver den maximalt tillåtna byggnadsarean som anges i 4 a § första stycket 2 uppföra ytterligare komplementbostadshus eller komplementbyggnader. Det ska inte vara möjligt att utan bygglov uppföra ytterligare komple- mentbostadshus eller komplementbyggnader med hänvisning till att ett befintligt komplementbostadshus i sig utgör ett enbostadshus. 2013/14:127 Överväganden finns i avsnitt 5.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om när kommunen utöver vad som följer av 2–7 §§ kan bestämma att det krävs bygglov. I första stycket 2 a anges att det krävs bygglov för vissa uppräknade åtgärder i den utsträckning som framgår av det som kommunen i en detaljplan har bestämt för ett område som utgör en värdefull miljö. Den ändring som görs i detta stycke innebär att det krävs bygglov även för åtgärder som avses i 4 a–4 c §§, det vill säga för att uppföra eller bygga till en sådan byggnad som avses i 4 a §, för att ändra en komplementbyggnad till att avse ett komplementbostadshus, för att göra en tillbyggnad eller bygga takkupor eller för att i ett enbostadshus inreda ytterligare en bostad, förutsatt att kommunen för ett område som utgör en värdefull miljö har bestämt detta i en detaljplan. Överväganden finns i avsnitt 5.2 och 6.1–6.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka krav som gäller för genomförande av åtgärder som avser ett byggnadsverk, en tomt eller en allmän plats. I andra stycket anges att för sådana icke bygglovpliktiga åtgärder som avses i 9 kap. 4 och 5 §§ krävs det, trots villkoret i första stycket 2, inte att dessa åtgärder är i enlighet med detaljplan eller områdesbestämmelser. Den nu gjorda ändringen innebär att uppförande, tillbyggnad eller ändring som avses i 4 a §, tillbyggnad av ett en- eller tvåbostadshus eller byggandet av takkupor på ett en- eller tvåbostadshus som avses i 4 b § samt att i ett enbostadshus inreda ytterligare en bostad som avses i 4 c §, är sådana åtgärder som får strida mot detaljplan eller områdesbestämmelser. Om sådana åtgärder med stöd av andra bestämmelser gjorts bygglovspliktiga så gäller inte andra stycket utan då får dessa åtgärder i enlighet med vad som anges i första stycket 1 inte strida mot lovet. Överväganden finns i avsnitt 8. Paragrafen innehåller bestämmelser om tekniskt samråd. I det andra stycket införs nya bestämmelser om undantag från tekniskt samråd för åtgärder avseende komplementbostadshus eller komplementbyggnader enligt 9 kap. 4 a §, för att göra en tillbyggnad enligt 9 kap. 4 b § första stycket 1 samt för att i ett enbostadshus inreda ytterligare en bostad enligt 9 kap. 4 c §. Tekniskt samråd ska dock ske om beslutar detta. Undantag från kravet på tekniskt samråd gäller inte heller om åtgärderna med stöd av andra bestämmelser i denna lag eller föreskrifter som meddelats med stöd av denna lag ändå kräver bygglov. Överväganden finns i avsnitt 9. Paragrafen innehåller bestämmelser om prövning inför lämnande av startbesked. Startbesked behövs för att få påbörja bl.a. åtgärder som kräver anmälan. Innehållet i paragrafen har ändrats med anledning av synpunkter från Lagrådet.