prop · H103104 · 2014-03-11 00:00:00 — Det framhålls också att rånriskerna varierar. Det finns regionala skillnader och skillnader mellan små och stora butiker. När det gäller tekniken för kontanthantering anser leverantörerna enligt att denna inte kan utvecklas så mycket mer. 2013/14:104 beskriver vidare i rapporten hur samråd sker med arbetsmarknadens parter för att tillgodose en god arbetsmiljö i detaljhandeln. Som ett exempel på lämpliga initiativ på området anförs möjligheten att i samråd med arbetsmarknadens parter göra en vägledning till detaljhandeln som beskriver vilka faktorer som avgör när krav på sluten kontanthantering ska ställas. Regeringen anser att det är mycket angeläget att minska antalet hot och rån i detaljhandeln. Regeringen anser därför att förslag om att i samråd med arbetsmarknadens parter ta fram en sådan vägledning bör påbörjas . Mot bakgrund av tillsynsmyndighetens rapport, särskilt bedömningen att relevanta krav kan ställas med befintligt författningsstöd, anser regeringen att det inte är motiverat att arbeta vidare mot ett lagförslag om sluten kontanthantering i detaljhandeln. Regeringen avser därför inte att vidta ytterligare åtgärder. Regeringen avser dock att följa upp i vilken utsträckning åtgärder med befintligt författningsstöd verkligen förebygger risker för rån och hot i detaljhandeln och därmed förbättrar säkerheten och arbetsmiljön för de butiksanställda. 11.1Lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Bestämmelserna i 9 § i sin äldre lydelse ska dock fortfarande gälla för sådant förhållande som inträffar före lagens ikraftträdande. Promemoriornas förslag: I promemoriorna föreslås att ändringarna ska träda i kraft . Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över förslagen. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft . Etableringsplanen bör inte upphöra att gälla för fall då den nyanlände har avvisat ett erbjudet lämpligt arbete innan lagen har trätt i kraft, men då ärendet prövats först efter ikraftträdandet. Av den anledningen bör det finnas en övergångsbestämmelse som anger att förhållanden före lagens ikraftträdande inte ska kunna leda till att rätten till etableringsplan upphör. Några övergångsbestämmelser bedöms inte vara nödvändiga för den del som avser förlängning av etableringsplan efter föräldraledighet. 11.2 Lagen om prestationsbaserad Prop. 2013/14:104 stimulansersättning inom utbildning i svenska Regeringens förslag: Den upphävda lagen ska fortfarande gälla för den som har avslutat utbildning i svenska för invandrare . Promemorians förslag: I promemorian föreslås att den upphävda lagen ska fortsätta gälla för den som har avslutat utbildning i svenska för invandrare . Remissinstanserna: Av de remissinstanser som särskilt har yttrat sig över förslaget tillstyrker , i , i , kommun och kommun förslaget. kommun ställer sig positiv till förslaget. Kammarrätten i , i , , kommun, kommun, kommun och kommun har inget att invända mot förslaget. lämnar synpunkter på utformningen av förslaget. kommun bedömer att ett förtydligande om övergångsbestämmelser behövs, men lämnar inte någon ytterligare förklaring eller motivering till sin kommentar i denna del. Skälen för regeringens förslag: Enligt 7 § lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare ska en ansökan om sfi-bonus ha kommit in till kommunen där den nyanlände är folkbokförd från den dag då den nyanlände uppnådde betyg för godkänt resultat enligt 2 §. Det är rimligt att en nyanländ, som har deltagit i utbildning och uppfyller villkoren för att vara berättigad till sfi-bonus senast när lagen upphävs, har fortsatt möjlighet att ansöka om ersättning i den ordning som lagen anger. En övergångsbestämmelse om att den upphävda lagen ska gälla för den som avslutat sin sfi-utbildning bör därför införas. framför att det är viktigt att förutsättningarna för elever i pågående utbildning inte ändras under utbildningens gång. En av förutsättningarna för sfi-bonus är att betyg för godkänt resultat måste ha uppnåtts från det att utbildningen startade. anser därför att elever som redan påbörjat utbildningen behöver ges möjlighet att också uppnå villkoren och ansöka om sfi-bonus. Regeringen anser att den föreslagna övergångsbestämmelsen utgör en skälig avvägning mellan å ena sidan intresset av att avveckla en åtgärd som inte uppnår sitt syfte och som dessutom ur ett statsfinansiellt synsätt inte kan motiveras, och å andra sidan de intressen som deltagare i sfi har av att få möjlighet till sfi-bonus. 2013/14:104 11.3 Regeringens förslag: Bestämmelsen i inkomstskattelagen om att ersättning enligt lagen om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare inte ska tas upp, ska upphöra att gälla vid utgången av . Den äldre bestämmelsen ska fortfarande gälla för ersättning som lämnats enligt den upphävda lagen om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare. Promemorians förslag: I promemorian föreslås att bestämmelsen i inkomstskattelagen om att ersättning enligt lagen om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare inte ska tas upp, ska upphöra att gälla vid utgången av och tillämpas första gången vid taxering. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som särskilt har yttrat sig över förslaget tillstyrker , i , i , kommun och kommun förslaget. kommun ställer sig positiv till förslaget. Kammarrätten i , i , , kommun, kommun, kommun och kommun har inget att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Lagen om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare föreslås upphävas . bör också bestämmelsen i inkomstskattelagen (1999:1229) som föreskriver att sådan ersättning inte ska tas upp till beskattning upphävas. Sfi-bonus, som med tillämpning av den i avsnitt 10.2 föreslagna övergångsbestämmelsen har betalats ut med stöd av den upphävda lagen, bör dock inte tas upp till beskattning. Därför bör den äldre bestämmelsen fortfarande gälla för ersättning som lämnats enligt den upphävda lagen. Regeringens förslag skiljer sig från promemorians förslag. I och med skatteförfarandelagen (2011:1244) har den strikt kalenderårsbundna taxeringen och begreppet taxeringsår försvunnit. Regeringens förslag har således utformats för att stämma överens med skatteförfarandelagen. 11.4Lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft och tillämpas på nyanlända som folkbokförs i en kommun efter utgången av . Promemoriornas förslag: I promemorian föreslås att lagändringen ska träda i kraft och tillämpas på nyanlända som folkbokförs i en kommun efter utgången av . Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Den föreslagna lagändringen bör Prop. 2013/14:104 träda i kraft . Bestämmelsen bör tillämpas på dem som folkbokförs i en kommun för lagens ikraftträdande eller . Det bedöms inte finnas något behov av övergångsbestämmelser. Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Promemoriornas förslag: I promemorian föreslås att lagändringen ska träda i kraft . Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Ändringen bör träda i kraft . 11.6Lagen om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Ändringen ska tillämpas första gången när en sjukperiod har påbörjats eller . Vid bedömningen av om dagar i ska läggas samman med dagar i en tidigare sjukperiod, ska även sjukperioder som har infallit före ikraftträdandet beaktas. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över Skälen för regeringens förslag: Ändringen i lagen bör träda i kraft . Det bör anges i en övergångsbestämmelse hur beräkning av sjukperioder ska ske för de sjukfall som pågår för ikraftträdandet. Vidare bör framgå om tidigare sjukperioder som har infallit före ikraftträdandet ska beaktas vid denna beräkning. 2013/14:104 12 12.1Ökat fokus på arbete för vissa nyanlända invandrare Förslaget syftar till att fler nyanlända ska få arbete genom ökat fokus på arbete och att incitamentet till arbete i etableringsuppdraget stärks. Förändringen innebär även att det blir tydligare vad som förväntas av den enskilde. Av de nyanlända som vid utgången av hade en etableringsplan, var det sammanlagt som har eller hade haft arbete . Motsvarande siffra var . Det saknas dock säkerställda uppgifter om hur vanligt förekommande det är att nyanlända som deltar i etableringsinsatser avvisar ett erbjudande om lämpligt arbete, liksom orsakerna till detta. Arbetsförmedlingen bedömer emellertid att det endast handlar om ett fåtal personer. Därför är det svårt att förutsäga storleken på ökningen av antalet nyanlända som accepterar ett arbete eller som förlorar rätten till etableringsplan som en konsekvens av förslaget. Konsekvenser för kommuner och landsting Förslaget syftar till att fler nyanlända invandrare ska tacka ja till ett erbjudet lämpligt arbete och därmed bli självförsörjande. Det innebär att etableringstiden för dessa personer förkortas. Detta förväntas i sin tur leda till en minskning av kommunernas eventuella kostnader för kompletterande försörjningsstöd och av eventuella kostnader för försörjningsstöd efter etableringstidens slut. anser att ekonomisk kompensation bör utgå om förslaget visar sig ha negativ effekt på kommunernas kostnader för försörjningsstöd. kommun, kommun, kommun och Kommuner och Landsting framför liknande synpunkter. påtalar att risken är överhängande att den som utestängs från etableringsplanen i stället fastnar i ett beroende av ekonomiskt bistånd. Regeringen bedömer att antalet nyanlända som utan godtagbart skäl kan förväntas tacka nej till ett erbjudet lämpligt arbete och därmed förlorar rätten till etableringsplan är mycket begränsat. Det går vidare inte att bedöma i vilken utsträckning dessa personer riskerar att bli beroende av ekonomiskt bistånd. Sammantaget bedömer regeringen att förslaget inte kommer att medföra att kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd ökar. Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för landstingen. Förslaget innebär att nya uppgifter tillkommer Arbetsförmedlingen. Handläggarsystemet kommer att behöva justeras och personal kommer att behöva utbildning om det nya regelverket. Förslaget bedöms underlätta myndighetens arbete, eftersom det syftar till att det tydligare ska framgå vad som förväntas av den nyanlände samt att fokus på och incitamentet till arbete i etableringsuppdraget stärks. förslaget leda till ett något mer effektivt arbetssätt för myndigheten. 2013/14:104 Arbetsförmedlingen anser inte att kostnaden ryms inom ramen för befintligt förvaltningsanslag eftersom myndigheten får nya arbetsuppgifter. Regeringen gör dock bedömningen att den kostnadsökning förslaget bedöms föranleda är begränsad och bör ligga inom ramen för befintligt anslag. Förslagen bedöms inte ha några konsekvenser för . Den ökning av ärenden som kan förväntas prövas i domstol bedöms vara mycket begränsad och därmed är de ekonomiska effekterna för domstolarna försumbara. Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män Etableringslagens införande innebar att förutsättningarna för jämställdhet mellan nyanlända kvinnor och män förbättrades. Sedan lagen trädde i kraft har könsfördelningen bland dem som omfattas varit jämn. Då det saknas säkerställda uppgifter om förekomst och orsak till att nyanlända avvisar ett erbjudet arbete, går det dock inte att förutsäga om den föreslagna förändringen kommer att få konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Syftet med förändringen är att förstärka incitamentet till arbete både för kvinnor och för män. Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare syftar till att underlätta och påskynda målgruppens etablering i arbets- och samhällslivet. Insatserna är primärt riktade till vuxna, inte barn och ungdomar. Förslaget förväntas leda till att etableringstiden förkortas för ett antal nyanlända vuxna som snabbare kommer i arbete. Detta påverkar även förutsättningarna för barnen positivt, bl.a. genom minskad risk för ekonomisk utsatthet. Även om syftet med förslaget är att fler nyanlända ska få arbete, kan förslaget i förlängningen innebära att en familjs ersättning blir lägre om en nyanländ vuxen inte följer de krav som ställs. Regeringen bedömer dock att antalet nyanlända föräldrar som utan godtagbart skäl kan förväntas tacka nej till ett erbjudet lämpligt arbete och därmed förlora rätten till etableringsersättning är mycket begränsat. Förslaget bedöms inte ha några eller endast försumbara konsekvenser för företagande eller små företags förutsättningar, för övriga ansvariga myndigheters administrationskostnader, för medlemskap i eller för miljön. 2013/14:104 12.2 Förlängd etableringsplan efter föräldraledighet Förslaget innebär att den effektiva tiden med etableringsinsatser blir 24 månader på heltid även för de nyanlända som deltar på deltid till på grund av vård av barn. Med nuvarande regler får nyanlända som deltar på deltid i praktiken tillgång till kortare effektiv tid i etableringsinsatser, eftersom planen bara omfattar oavsett omfattningen på deltagandet. Förslaget innebär att nyanlända kan delta på deltid utan att det minskar den effektiva tiden i etableringsinsatser. Det skapar större utrymme för nyanlända att vara hemma med sina barn på deltid. Konsekvenser för kommuner och landsting Förslaget innebär att nyanlända småbarnsföräldrar som deltar i etableringsinsatser på deltid får möjlighet att få etableringsinsatser som underlättar och påskyndar etableringen i arbets- och samhällslivet än . Det kan även minska behovet av försörjningsstöd. Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män En övervägande majoritet av etableringsplanerna är på heltid. Det är i huvudsak kvinnor som deltar i etableringsinsatser på deltid vilket innebär att förslaget om förlängd etableringsplan får positiva konsekvenser i första hand för kvinnor. Förslaget ger emellertid utrymme för en större flexibilitet för båda föräldrarna att kombinera etableringsinsatser med vård av barn utan att deltagande på deltid minskar den effektiva tiden i etableringsinsatser. Det kan underlätta för föräldrarna att i större omfattning ta ett gemensamt ansvar för barnen. Arbetsförmedlingen och Statskontoret påtalar att det huvudsakliga skälet till att nyanlända kvinnor är föräldralediga från etableringsplanen är avsaknad av barnomsorg. Även i påpekar att bristande tillgång till förskola utgör ett hinder för i synnerhet kvinnors deltagande i etableringsinsatser. Regeringen anser inte att frågan om barnomsorg ryms inom ramen för detta lagstiftningsarbete. Förslaget innebär att den effektiva tiden med etableringsinsatser blir 24 månader på heltid även för dem som deltar på deltid till . En övervägande majoritet av etableringsplanerna är på heltid. Av dem som hade en etableringsplan var det drygt en procent som hade en etableringsplan med mindre omfattning än heltid på grund av vård av barn med föräldrapenning. bedömer inte att förslaget får några ekonomiska konsekvenser för statens utgifter. Mot bakgrund av att vissa av dem som har insatser på deltid får möjlighet till förlängd etableringsplan, bedöms emellertid förslaget få vissa effekter för statens utgifter. Förslaget bedöms innebära ökade utgifter på utgiftsområde 13, anslag Prop. 2013/14:104 1:3 Etableringsersättning och anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare. Ökningen, som är beaktad i budgetpropositionen (se prop. 2013/14:01 utg. omr. 13, avsnitt 3.6.3 och 3.6.4), uppgår till sammanlagt , och därefter . Förslaget bedöms inte ha några eller endast försumbara konsekvenser för företagande eller små företags förutsättningar, övriga ansvariga myndigheters administrationskostnader, domstolarna och miljön. 12.3 Avveckling av sfi-bonus Konsekvenserna av att sfi-bonusen avvecklas bedöms bli obetydliga för möjligheten att uppnå målet om förbättrade svenskkunskaper för nyanlända invandrare. Sfi-bonusen har inte haft någon avgörande effekt vare sig på nyanlända invandrares benägenhet att delta i sfi eller på studieresultaten. För de nyanlända invandrare som omfattas av lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare förväntas en avveckling av sfi-bonusen inte leda till några konsekvenser för deras möjlighet att uppnå kursmålen i sfi. (2010:800) följer att rätten att delta i sfi omfattar den som är bosatt i landet och saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska som utbildningen syftar till att ge, det år han eller hon fyller . Varje kommun ska enligt skollagen aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan påbörja utbildningen inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till sfi hos kommunen. Det är kommunernas ansvar att erbjuda sfi till personer som är bosatta i kommunen och som har behov av att delta i undervisningen. av sfi-bonusen förväntas inte innebära några konsekvenser för kommunernas tillhandahållande av sfi-verksamhet, då efterfrågan på sfi- verksamhet inte påverkats i någon nämnvärd utsträckning. påverkas kommunerna såtillvida att deras administrativa ansvar för hantering av sfi-bonus upphör, vilket bl.a. innebär information till sfi- studerande, mottagande av ansökningar, inhämtande av uppgifter, kontakter med och utbetalning av medel. skiljer sig mellan kommuner beroende på bl.a. antal kommuninvånare som uppfyller villkoren för sfi-bonusen. Den ersättning till kommuner om som utgår per beviljad sfi-bonus för att täcka administrativa kostnader upphör när hanteringen av ärenden om sfi- Förslaget innebär att det ansvar som har för uppgifter hänförliga till sfi-bonusen upphör. kommer inte längre att ha till uppgift att bistå kommuner med information om sfi-bonussystemet, hantera utbetalningar till kommunerna för ersättning av sfi-bonusen eller använda informationsdatabasen för att stödja kommunerna. Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män Förslaget bedöms inte medföra några konsekvenser för jämställdheten. kvinnolobby ställer sig positiv till förslaget att avveckla sfi- bonusen, men har i sitt remissvar anfört att det är principiellt fel att utvärderings utredning av försöksverksamheten med sfi-bonus inte lyfter fram vilka konsekvenser en avveckling av bonusen får för kvinnor. kvinnolobby anser att utredningen förvisso framhåller att sfi-bonusen tycks ha en likartad effekt på kvinnor och män, men pekar på att betonar vikten av sfi för att underlätta just nyanlända kvinnors inträde i arbetslivet, som är långsammare än männens. Regeringen noterar att ungefär lika många kvinnor som män deltar i sfi och att sfi-bonusen tycks ha en likartad effekt för kvinnor och män, enligt utvärderingsresultat från försöksverksamheten. Sfi-bonusen har således inte haft någon inverkan alls på jämställdheten eller på nyanlända kvinnors möjligheter att komma in i arbetslivet. Avvecklingen av sfi-bonusen innebär att kostnaderna systemet med sfibonus beräknats till . I budgetpropositionen har därför detta belopp avsatts för bonusen (se prop. 2013/14:1, utg. omr. 13, avsnitt 3.6.1). 12.4Samhällsorientering för familjemedlemmar till innehavare av EU-blåkort Konsekvenser för nyanlända och barn samt för jämställdhet mellan kvinnor och män Förslaget innebär att vissa anhöriga till arbetskraftsinvandrare, som tidigare skulle ha fått uppehållstillstånd enligt de nationella reglerna, inte riskerar att falla bort från målgruppen för samhällsorientering. Förslaget bedöms därför inte få några konsekvenser för nyanlända, barn eller jämställdheten mellan män och kvinnor. Konsekvenser för kommuner och landsting De föreslagna ändringarna bedöms inte påverka storleken på målgruppen som kommunerna är skyldiga att erbjuda samhällsorientering jämfört med situationen före det att EU-blåkortet infördes. Den som uppfyller kraven för såväl EU-blåkort som nationellt uppehållstillstånd och arbetstillstånd kan välja vilket tillstånd han eller hon vill ha. Det är troligt Prop. 2013/14:104 att ett antal av de personer som kan tänkas komma i fråga för ett EU- blåkort också skulle ha sökt sig till via det nationella regelverket vid avsaknad av möjligheten att beviljas ett EU-blåkort. 2012/13:148 s. 126 anförde regeringen att det är oklart om införandet av ett särskilt tillstånd för högkvalificerad anställning medför en ökad närvaro av högkvalificerad arbetskraft och därmed även deras familjemedlemmar här i landet. Regeringen konstaterade att endast ett begränsat antal anhöriga till personer med högkvalificerad anställning sökt och beviljats uppehållstillstånd i . När målgruppen för samhällsorientering utvidgades ersatte staten kommunerna för de ökade kostnaderna med (se prop. 2012/13:1 utg. omr. 25, avsnitt 2.6.1). anför att förslaget innebär att kommunerna blir skyldiga att erbjuda samhällsorientering till fler än tidigare och att de även för denna målgrupp behöver informera sig om och förbereda gruppens omfattning samt utöka antalet språk som samhällorienteringen bör erbjudas på. Enligt regeringens uppfattning bedöms de föreslagna ändringarna inte påverka målgruppens storlek och därför är bedömningen att kommunerna inte behöver tillföras ytterligare medel. Förslaget bedöms inte ha några eller endast försumbara konsekvenser för företagande eller små företags förutsättningar, övriga ansvariga myndigheters administrationskostnader, domstolarna eller miljön. Förslaget innebär inte att föräldraledighetslagen ändras i sak utan endast att det förtydligas att alla arbetstagare har rätt till hel ledighet hel föräldrapenning utbetalas. Att förtydligandet sker bör underlätta tillämpningen av lagen för både arbetstagare och arbetsgivare. Regeringens bedömning är att ändringen inte för med sig några andra konsekvenser. 12.6Sammanläggning av sjukperioder enligt lagen om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete Förslaget innebär att sammanläggningar av sjukperioder kommer att göras på samma sätt som i socialförsäkringsbalken. Detta kommer att underlätta tillämpningen av ledighetslagen. I övrigt medför ändringen inte några ekonomiska konsekvenser. Förslaget bedöms inte heller ha betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för företagande, sysselsättning eller serviceutbud i olika delar av landet. Förslaget bedöms inte ha några miljökonsekvenser. 2013/14:104 13 Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända Förslaget behandlas i avsnitt 5.2. I paragrafen regleras hur etableringsplanen ska utformas och vad den Bestämmelsen om planens omfattning i andra stycket har till 8 §. Därmed regleras uteslutande planens innehåll i paragrafens andra stycke. Förslaget behandlas i avsnitt 5.2. Bestämmelsen i första stycket första meningen fanns tidigare i 7 § andra stycket, men har flyttats till följd av att 7 § andra stycket numera uteslutande reglerar planens innehåll. I paragrafens andra stycke anges ett undantag från huvudregeln om att en etableringsplan ska vara högst 24 månader. omfattar aktiviteter på av heltid får förlängas utöver 24 månader, under förutsättning att den nyanlände har vårdat barn med föräldrapenning enligt 12 kap. socialförsäkringsbalken. sådant fall förlängas med den tid som sammantaget motsvarar tiden för vård av barn med föräldrapenning, dock högst . som är föräldraledig på och har en etableringsplan med aktiviteter på av heltid , kan alltså få sin plan förlängd med totalt med heltidsinsatser. nyanlände efter föräldraledigheten i stället väljer att ha aktiviteter på 75 procent av heltid, kan planen förlängas .