prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — Regeringen noterar dock att gransknings- nämnden framför kritik på vissa punkter, när det gäller utbud för barn och unga, program på minoritetsspråk, SVT:s textning och hur stor del av SVT:s allmänproduktion som produceras utanför . Som även nämnden konsta- terar har vissa synpunkter varit återkommande . Nämnden har ansett att SR och SVT bör utveckla redovisningen av uppdraget att spegla hela landet. Det har skett en positiv utveckling av programverksamheten för äldre barn och ungdomar, även om SVT fortfarande inte uppfyllt kravet på utbud av nyheter samt kulturella och konstnärliga upp- levelser för ungdomar. Det har skett en ökning av tv-utbudet på meänkieli och chib, men utbudet är alltjämt begränsat. SVT har ökat andelen textade program, men inte nått målet att samtliga program på svenska ska textas. Under den nya tillståndsperioden –2019 gäller skärpta villkor och krav på flera av de om- råden där framfört kritik. Det speglingsuppdrag som gäller för och har i de nya sändningstillstånden ändrats så att det framgår att programutbudet ska spegla förhållanden i hela landet och den variation som 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 finns i befolkningen. Vidare ska programföreta- gens utbud på nationella minoritetsspråk öka jämfört med och ökningen vara betydande. Regeringen har vidare fattat särskilda beslut med krav på tillgänglighet till tv-sänd- ningar för personer med funktionsnedsättning. Bland annat ska SVT och UR öka andelen tex- tade och tolkade program. Regeringen kommer att noga följa utveck- lingen under den nya tillståndsperioden när det gäller de områden där nämnden påtalat brister. Som redovisas i avsnitt 2.6.2 bereds i , med anledning av till- kännagivande, frågan om möjligheten att inom ramen för nuvarande reglering låta programfö- retagen få tillgodoräkna sig verksamhet på inter- net som en del av public service-uppdraget. Enligt regeringens bedömning fungerar utby- tet av tv-sändningar mellan och väl. Dagspressen genomgår en svår ekonomisk situ- ation och de driftsstödsberättigade tidningarna hör till de mest drabbade. har ut- vecklingen med fler redaktionella samarbeten fortsatt. Krav på redaktionell självständighet för att säkerställa en redaktionell mångfald har där- för aktualiserats. Distributionsstödet har sjunkit , vilket innebär att stödets relativa betydelse har minskat. Regeringen bedömer att arbete bidrar till att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Det bör emellertid beaktas att det nuvarande presstöds- systemet utformades i då förutsättning- arna för dagspressen var helt andra än . Regleringens utformning är därför inte optimal. Regeringen avser återkomma med förslag för att säkra att vi har ett väl fungerande presstöd. har haft i uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dags- pressen utifrån en bred genomlysning av dagens konkurrensförutsättningar på mediemarknaden och behoven av stöd till dagspressen (dir. 2011:112). lämnade i sep- tember 2013 sitt slutbetänkande Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66). Slutbetänkandet innehåller bl.a. förslag till ut- formning av framtida stödsystem. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Stödet till taltidningar garanterar utgivning av och tillgång till taltidningar för synskadade, personer med funktionsnedsättning som inte förmår hålla i eller bläddra i en tidning, afatiker eller dyslektiker. Stödet fyller därför en viktig funktion i samhället och bidrar till att öka medi- ernas tillgänglighet. Det nya systemet för produktion och distri- bution av taltidningar som börjat införas av Myndigheten för tillgängliga medier innebär en möjlighet att utveckla taltidningsverksamheten, förbättra tillgängligheten och nå fler användare till en lägre kostnad jämfört med tidigare system. Därmed kommer teknikomläggningen att leda till utgiftsminskningar för staten. Statens medieråds och även Nordicoms verk- samhet för att sprida kunskap ger lärare, lärarut- bildare och andra som arbetar med barn och unga kunskap om barns och ungas medievanor och om hur man kan stärka dem som medvetna medieanvändare. Åldersgränser för film är en viktig del av arbetet för att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan. Statens medieråds beslut när det gäller att fastställa åldersgränser för film överkla- gas sällan. Av överklagandena är det en klar majoritet som avslås, vilket innebär att Statens medieråds beslut kvarstår. Den fortsatta tillgången till högkvalitativ forskning och dokumentation om medieut- vecklingen är väsentlig och det är av stor vikt att denna garanteras även . Tillgång till ny kunskap på detta område skapar förutsätt- ningar för beslut som åstadkommer en starkare mediemarknad präglad av tillgänglighet, mång- fald och konkurrens. Det är dessutom av största vikt att barn och ungdomar får tillgång till bra verktyg för att stärka sin medie- och informationskunnighet bl.a. för att stärka dem mot antidemokratiska budskap, främlingsfientlighet, sexism och lik- nande former av intolerans på internet eller i sociala medier. 13.5.111:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 719 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 721 tkr prisnivå. 4Motsvarar 21 723 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till och till för sändningsverksamhet för utbyte av tv-sändningar mellan och Fin- land. Tabell 13.9 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade sats- ningar. , 2017 och 2018 uppgår minsk- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ningen till , respek- tive . Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 13.5.211:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 641 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 642 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 642 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för informa- tion om forskningsresultat för att utarbeta medi- estatistik och dokumentera ägar- och mark- nadsförhållanden inom svenska massmedier vid den svenska avdelningen av Nordiskt informa- tionscenter för Medie- och Kommunikations- forskning (Nordicom). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 13.11 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget minskas med och med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 11:2 Forskning och doku- mentation om medieutvecklingen . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 13.5.311:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till Europeiska audiovisuella observatoriet. Tabell 13.13 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:3 Avgift till Europeiska audio- visuella observatoriet . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 17 059 tkr prisnivå. 3Motsvarar 17 059 tkr prisnivå. 4Motsvarar 17 061 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens medieråds förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 13.15 Offentligrättslig verksamhet (som inte får För fastställande av åldersgränser ska ta ut avgifter enligt lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offent- ligt. Intäkterna redovisas på budgetens inkomst- sida under inkomsttitel Fastställande av åldersgränser för framställning i film. får inte disponera intäkterna. Avgifts- intäkterna ska motsvara kostnaderna för verk- samheten. Tabell 13.16 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 11:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget minskas med och med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 11:4 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , re- spektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 13.5.5 11:5 Stöd till taltidningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till taltidningar. Anslaget får även användas för vissa förvaltningsutgifter samt för utgifter för införandet av ett nytt taltidningssystem. Tabell 13.18 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 11:5 Stöd till taltidningar Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget minskas med 2015 till följd av förväntade kostnadsminskningar med anledning av teknikutvecklingen på taltidnings- området. , beräknas anslaget minskas med och med . Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 11:5 Stöd till taltidningar . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 13.6Radio och tv i allmänhetens tjänst Verksamheten i (), Sveri- ges () och Utbild- ningsradio AB (UR), inklusive dotterbolagen, finansieras i huvudsak med radio- och tv-avgifts- medel som anvisas av från rundra- diokontots resultatkonto (rundradiokontot). Även verksamheten i Myndigheten för radio och tv finansieras delvis med radio- och tv-avgifts- medel. Regeringens förslag: Från rundradiokontot till- delas 2 , 4 och . För den verksamhet som bed- rivs av Myndigheten för radio och tv anvisas från rundradiokontot till bud- getens inkomstsida. Skälen för regeringens förslag: före- slås att de tre programföretagen i allmänhetens tjänst tilldelas sammanlagt 7 från rundradiokontot. Enligt förslaget fördelas de samlade medlen med 2 till SR, 4 till SVT och till UR. Medelstilldelningen för och UR har räk- nats upp i förhållande till 2014 i enlighet med beslut med anledning av propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). SVT har i ett kompletterande budgetunderlag äskat en extra nivåhöjning om för medelstilldelningen . Begäran motiveras av de merkostnader för utsändningen av SVT och UR som uppkommer till följd av den förra regeringens beslut om sändningsutrymme för tv (dnr Ku2014/486). Regeringen bedömer att beslutet medför merkostnader för SVT vilka inte kunde förutses vid beslut om medelstilldelning. Med anledning av osäkerhet om rundradiokontots utveckling och med hänsyn till att merkostnaderna huvudsakligen torde uppkomma efter 2015, avser regeringen att återkomma i frågan om eventuell kompensation till SVT. En förutsättning för den 2-procentiga upp- räkningen av medelstilldelningen ska enligt riks- dagens beslut vara att antalet radio- och tv-av- gifter inte minskar i någon större omfattning. Högsta förvaltningsdomstolens dom , vilken innebär att innehav av dator med internetuppkoppling inte medför en skyldighet att betala radio- och tv-avgift, har fått konse- kvensen att ett stort antal personer har sagt upp sitt tv-innehav och slutat betala avgift. Mot bak- grund av prognoser från Radiotjänst i bedömer regeringen dock att antalet avgifter inte kommer att minska i någon större omfattning . Den förutsättning som har angett kommer därmed att vara uppfylld detta år. Myndigheten för radio och tv finansieras del- vis över statens budget, delvis med medel från rundradiokontot som anvisas till budgetens inkomstsida. Regeringens förslag till medelstill- delning till Myndigheten för radio och tv lämnas under utgiftsområde 1 anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv. Regeringen föreslår att ska anvisas från rundradiokontot till budgetens inkomstsida. Regeringen avser att återkomma när det gäller radio- och tv-avgiftens nivå . Distributionskonto för finansiering av kostnader för tv-distribution beslutade att införa ett särskilt distributionskonto för finansering av kostnader för tv-distribution (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Bakgrunden var att distributionskostnaderna för televisionen i allmänhetens tjänst skulle bli höga på grund av att distributionen förväntades ske parallellt med både äldre analog och ny digital sändningsteknik. Till distribu- tionskontot har förts medel från rundradiokon- tot som motsvarar kostnaderna för SVT:s och UR:s tidigare analoga distribution. Från distri- butionskontot har det – 2007 förts medel till programföretagen som motsvarar kostnaderna för tv-distribution via både analoga och digitala marksändningar för SVT och UR. Det successivt ökande under- skottet på distributionskontot som har upp- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kommit under uppbyggnadsskedet har täckts genom lån i . Återbetalningen av skulden inleddes då övergången från analog till digital tv var helt genomförd. Betalningarna från rundradio- kontot till distributionskontot har fortsatt till utgången av 2013 då underskottet, enligt den plan som tidigare redovisats, var återbetalt. I tabell 13.19 redovisas distributionskontots ut- veckling –2013. Tabell 13.19 Distributionskontots utveckling –2013 Då underskottet på distributionskontot har återbetalts används kontot inte längre. Medel för SVT:s och UR:s tv-distributionskostnader till- delas direkt från rundradio- kontot (prop. 2012/13:164 s. 84). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ungdomspolitiken omfattar frågor om unga kvinnors och unga mäns levnadsvillkor. Ung- domspolitiken omfattar också statsbidrag och visst övrigt stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet, bl.a. ett ungdomspolitiskt handlingsprogram. Arbetet med ungdomspolitiken är sektorsöver- gripande och omfattar alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan . Det ungdomspolitiska arbetet förutsätter insatser på såväl nationell, regional och lokal som internationell nivå. Till området hör Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (f.d. ). Tabell 14.1 Utgiftsutveckling inom område Ungdomspolitik, utgiftsområde 17 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdoms- 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Målet för ungdomspolitiken återfinns i den in- ledande sammanfattningen i avsnitt 2.4, Utgifts- område 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid. 14.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningen av resultat inom ungdomspoliti- ken utgår från: –Statistik som presenteras inom de fem huvudområdena för analys. –Rapporter från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), bl.a. Unga med attityd 2013 – attityd- och värderingsstudie (2013:3), som pre- senterades . I propositionen Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande (prop. 2013/14:191), som överlämnades till , anges att en utveckling av vilka indikatorer som ska ingå i uppföljningen av ungdomars levnadsvillkor, attityder och värderingar ska ske. Arbete med detta pågår på Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. I enlighet med förslaget i propositionen har beslutat att de fem huvudområden för analys, samordning och redovisning som ung- domspolitiken tidigare redovisats mot inte längre ska gälla (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Därför kommer redovisningen i kommande budget- propositioner inte längre att utgå utifrån dessa huvudområden utan i stället ge en mer översikt- lig bild av ungas levnadsvillkor i förhållande till det ungdomspolitiska målet, bl.a. utifrån indi- katorer. I förevarande budgetproposition, där resulta- ten redovisas, används dock de huvud- områden som har gällt som grund för redovisningen. Dessa är utbildning och lärande, arbete och försörjning, hälsa och utsatthet, in- flytande och representation samt kultur och fritid. Unga kvinnor och unga män i har i många avseenden goda levnadsvillkor. Rapporter från Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor, och Social- styrelsen visar att unga kvinnors och unga mäns hälsa och sociala förhållanden generellt är goda, särskilt jämfört med andra länder, även om det finns vissa skillnader mellan olika grupper. Sam- tidigt finns det utmaningar som möter unga kvinnor eller unga män eller grupper av ungdo- mar. Av de elever som avslutade års- kurs 9 /13 var totalt behöriga till ett yrkesprogram. Av flickorna var behöriga och av pojkarna 86,3 pro- cent. Av de elever som fick slutbetyg från gymna- sieskolan /13 var det totalt (90,bland unga kvinnor och bland unga män) som upp- nådde grundläggande behörighet till högskole- utbildning på grundnivå (, officiella statistik, se vidare utgiftsområde 16, kap. 4). Enligt betänkandet Ungdomar utanför gym- nasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun (SOU 2013:13) är det cirka 30 000 ungdomar som avbryter sin gymnasieut- bildning. Gruppen utgörs av ungefär lika många unga män som unga kvinnor. Studien med attityd 2013 – Ungdoms- styrelsens attityd- och värderingsstudie (2013:3) visade att unga (16–) vill studera vidare främst för att få ett bra arbete. Bland ungdomar i åldern 20–är av männen och av kvinnorna syssel- satta. Med sysselsatta avses personer som arbetar eller deltar i vissa arbetsmarknadspolitiska pro- gram. Unga kvinnor och unga män som studerar ingår inte i denna grupp. Tidsbegränsade anställ- ningar är vanligast förekommande bland unga. I den yngsta åldersgruppen, 15–, är nära av anställningarna tidsbegränsade. I åldersgruppen 20–uppgår andelen till om- kring . Motsvarande siffra för arbets- 35–är under ställning har en mer osäker plats på arbetsmark- naden än de med tillsvidareanställning. var arbetslösheten i genomsnitt i åldersgruppen 15–. Andelen arbetslösa unga män var något högre än andelen arbetslösa unga kvinnor. Drygt hälften av de unga i åldern 15–som var arbetslösa var heltidsstuderande som sökte arbete, t.ex. extraarbete och lov. Det finns dock ungdomar som står utanför studier och arbetsmarknaden. var det enligt Arbetskraftsundersökningarna i genomsnitt av alla ungdomar i åldern 15–som varken arbetade eller studerade. Denna grupp utgörs av ungefär lika många unga kvinnor som unga män. Utrikes födda ungdomar samt ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbild- ning är överrepresenterade bland de unga som varken arbetar eller studerar. Enligt utredningen som varken arbetar eller studerar – sta- tistik, stöd och samverkan (SOU 2013:74) var det av dem i åldern 20–som varken arbetade eller studerade som hade slutbetyg från gymnasieskolan. Att skaffa sig ekonomisk trygghet och tills- vidareanställning är viktigt för majoriteten av de unga. Enligt rapporten med attityd – attityd- och värderingsstu- die (2013:3) anser av personer att detta är mycket viktigt eller allra viktigast just . Det är i princip lika viktigt för unga män som för unga kvinnor. De unga som studerar lägger minst vikt vid detta () medan unga som är arbetslösa lägger mest vikt vid detta (). Det finns också en tydlig skillnad mellan inrikes födda och utrikes födda. av unga inrikes födda anser att det är mycket viktigt eller allra viktigast att skaffa sig ekonomisk trygghet och fast arbete medan av unga utrikes födda har denna uppfattning. Ungdomar har ofta svårt att etablera sig på bo- stadsmarknaden. upplaga av bostadmarknadsenkät bedömer över hälften av landets kommuner att de har brist på bostäder som ungdomar efterfrågar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 tifierar ett behov av små och billiga bostäder. Enligt Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågors rapport 2013 (2013:2), bodde av unga i åldern 20–kvar i föräldrahemmet åren 2010–2011. Bland unga kvinnor var kvarboende i föräldra- hemmet och bland unga män var det . Bland unga utrikes födda var andelen kvarboende och bland unga inrikes födda var det . Vidare visar Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågors tematiska analys Fokus 12 att unga med funktionsnedsättning har flyttat hemifrån i mindre utsträckning än andra unga. De flesta ungdomar mår bra. Andelen unga i åldern 16–som enligt Statistiska central- byråns undersökningar av levnadsförhållanden () uppskattade sitt hälsotillstånd som bra uppgick –2013 i genomsnitt till bland unga kvinnor och till bland unga män. Dock upplevde av unga kvinnor i åldern 16–besvär av ängslan, oro eller ångest jämfört av männen i samma ålder. Av de unga kvinnorna upplevde svåra besvär av ängslan, ångest eller oro jämfört av de unga männen. Andelen unga med upplevda psykiska besvär hade minskat något –2011 medan andelen med svåra psykiska besvär hade ökat. Enligt rapporten Hon hen han – en analys av hälsosituationen för homosexuella och bisexuella ungdomar samt för unga transpersoner (Ung- domsstyrelsen 2010:2) har unga hbt-personer generellt sett sämre hälsa än övriga unga i be- folkningen. Enligt studien med attityd 2013 – Ung- domsstyrelsens attityd- och värderingsstudie (2013:3) hade av unga i gruppen 16– 2013 känt sig stressade eller . Bland kvin- norna i denna ålder hade känt sig stressade jämfört bland männen. Formerna för det politiska engagemanget bland unga har förändrats . Det är framför allt färre unga som väljer att bli med- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 lemmar i politiska partier. Unga använder däre- mot i större utsträckning än andra internet och sociala medier för politiska aktiviteter. Av unga i åldern 16–var medlemmar i en politisk organisation 2010/11. Andelen var bland unga män och bland unga kvinnor. Andelen som var medlemmar i en politisk organisation var högre bland unga med utländsk bakgrund och bland boende i storstadsområden. Andelen unga medlemmar i politiska organisationer har sjunkit (1992/93 låg siffran på ), men ligger rela- tivt stabilt . Andelen unga som deltog i politiska aktivite- ter var . Att stötta en åsikt i en samhällsfråga på internet var den vanligaste politiska aktiviteten. Av unga i åldern 16–angav att de hade gjort det. När det gäller inflytande i skolan anser av eleverna i årskurs 7– 9 samt i gymnasieskolan att de kan vara med och bestämma om vad de ska lära sig. Redovisningen baseras på Statens skolverks attitydundersökning för grundskola och gymnasieskola som genomförs . Undersökningen Ung 2013 (Ungdoms- styrelsen 2013:2) visar att det stora flertalet unga upplever att de inte kan utöva något inflytande över politiska beslut i eller i sina hem- kommuner. Andelen unga som upplever att de kan påverka beslut har emellertid inte minskat .