prop · H103199 · 2014-03-25 00:00:00 — Antalet nyanlända med instegsjobb per månad41 ökade relativt kontinuerligt i omfattning från stödets införande fram till mitten av 2011 då det nådde en topp på drygt 3 000 deltagare. Därefter har antalet deltagare fluktuerat för att ligga på drygt 2 700 deltagare.42 var statens totala kostnad för instegsjobb och drygt 6 500 personer hade deltagit i instegsjobb under året.43 Den genomsnittliga styckkostnaden per instegsjobbare och månad var 2012.44 Ett instegsjobb pågår i genomsnitt i knappt 7 månader.45 Av de instegsjobb som pågick låg den genomsnittliga tjänstgöringsgraden på . Drygt hälften av instegsjobben var på heltid.46 De flesta instegsjobb, omkring en tredjedel, återfinns i hotell- och restaurangbranschen. Handel står för av instegsjobben. Inom offentlig förvaltning, främst kommuner, återfinns vidare av dessa jobb, främst i form av tjänster inom vård och omsorg och servicearbeten. Drygt hälften av instegsjobben återfinns hos arbetsgivare med färre än 20 anställda.47 Jämfört med arbetsmarknaden i stort är instegsjobbarna kraftigt underrepresenterade hos större arbetsgivare.48 Kvinnor är underrepresenterade bland dem som får instegsjobb. utgjorde kvinnorna hälften av gruppen berättigade till instegsjobb, men av dem som fick instegsjobb var kvinnor.49 41Beräknat som antal arbetssökande kvarstående i instegsjobb i slutet på , se e-post, Arbetsförmedlingen, . 42E-post, Arbetsförmedlingen, och e-post, Arbetsförmedlingen, . 43E-post, Arbetsförmedlingen, och Arbestförmedlingen (2013d) s. 84. Kostnadsuppgiften för instegsjobb () överensstämmer inte med den kostnadsuppgift som angavs i den arbetsmarknadspolitiska årsrapporten . Enligt var uppgiften i årsrapporten ett tryckfel, se e-post, Arbetsförmedlingen, . 44Arbetsförmedlingen (2013d). 45Avser instegsjobb som påbörjades , se e-post, Arbetsförmedlingen och e-post, Arbetsförmedlingen, . Skälet till att vi undersökte påbörjade instegs- och nystartsjobb just 2008 var för att öka sannolikheten att samtliga anställningarna hade avslutats vid mättidpunkten 2011 (då ett nystartsjobb kan pågå upp till ). 46Källa: Datamaterialet, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. 47Avser pågående instegsjobb . Källa: Datamaterialet, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. 48Statskontoret (2011), s. 117. 49Källa: Datamaterialet, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? I detta avsnitt beskrivs reglerna för nystartsjobb för nyanlända. Därefter följer en beskrivning av gruppen som haft minst ett nystartsjobb. Slutligen beskrivs själva nystartsjobben översiktligt. 2.4.1Stödets utformning och regelverk Nystartsjobb är en ordinarie anställning men med en lönesubvention som utgår till en arbetsgivare som anställer en person som är skyddsbehövande eller anhöriginvandrare, eller familjemedlem till en EES-medborgare, och som har beviljats uppehållstillstånd eller uppehållskort.50 Arbetsgivaren får en ekonomisk kompensation för nystartsjobb som motsvarar två gånger de arbetsgivaravgifter och den allmänna löneavgift för den anställda som arbetsgivaren ska betala in (av bruttolönen för personer som fyllt vid årets ingång och av bruttolönen för personer som fyllt men inte vid årets ingång). Stödet lämnas i form av en kreditering på arbetsgivarens skattekonto. För nyanlända lämnas stöd från tidpunkten för beslut om uppehållstillstånd eller uppehållskort.51 För nystartsjobb ska arbetsgivaren ge den anställda lön enligt eller likvärdigt med kollektivavtal i branschen. Till skillnad från instegsjobb ställs det dock inte krav på att anställningen ska omfatta förmåner och försäkringar som är likvärdiga med kollektivavtal. Ett sådant krav fanns tidigare för nystartsjobb men regeringen tog bort kravet 2009.52 Eftersom nystartsjobben är ordinarie anställningar berättigar de den anställda till statlig arbetslöshetsersättning (a-kassa) och förtur till arbete hos arbetsgivaren enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS).53 Nystartsjobben är, till skillnad från instegsjobben, en rättighet för arbetsgivaren, vilket innebär att arbetsgivaren alltid kan räkna med att få subventionen givet att villkoren är uppfyllda. Nystartsjobben räknas därför inte till de arbetsmarknadspolitiska programmen. Arbetsförmedlingen kontrollera att anställningen motsvarar de uppställda 503b § i förordningen (2006:1481) om stöd för nystartsjobb. Subventionen gäller även personer som länge stått utan arbete och vissa andra kategorier, se närmare 3, 3a och 3b §§ i förordningen (2006:1481) om stöd för nystartsjobb. 5110a, 12, 12a och 17 §§ förordningen (2006:1481) om stöd för nystartsjobb. Ungdomar (20–) har halverad arbetsgivaravgift jämfört med personer , se prop. 2006/07:84, bet. 2006/07:SfU10, rskr. 2006/07:157. 52E-post, , . 53Personer som har nystartsjobb uppfyller arbetsvillkoret enligt 12 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och undantas inte från tillämpningen av LAS enligt 1 § lagen (1982:80) om anställningsskydd. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION kraven och Arbetsförmedlingen fattar sedan beslut för den tid nystartsjobbet avses vara, dock längst i taget. Ett nystartsjobb kan pågå fram till den dag arbetstagaren passerar treårsgränsen och alltså inte längre räknas som nyanländ.54 Antalet nyanlända i nystartsjobb uppgick till cirka 3 700.55 var statens totala kostnad för nystartsjobb för nyanlända och 8 500 nyanlända hade deltagit i nystartsjobb .56 Den genomsnittliga kostnaden per (nyanländ) nystartsjobbare och månad var 2012.57 Ett nystartsjobb för nyanlända pågår i genomsnitt i 10 månader.58 Av de nystartsjobb som pågick låg den genomsnittliga tjänstgöringsgraden på . Nära fyra av fem nystartsjobb var heltidsanställningar.59 Liksom för instegsjobben återfinns de flesta nystartsjobb i små, privata företag. Omkring en tredjedel av nystartsjobben för nyanlända skapas inom hotell- och restaurangbranschen. Sedan följer två grupper om vardera : arbeten inom handel och så kallade företagstjänster. Tjänster inom vård och omsorg står för en relativt liten andel ().60 Kvinnor utgjorde av de nyanlända som fick nystartsjobb . Eftersom det är samma grupp nyanlända som är berättigade till både instegsjobb och nystartsjobb, innebär detta att kvinnor är ännu något mer underrepresenterade bland nystartsjobbarna. Nystartsjobbarna har något högre utbildningsnivå än instegsjobbarna61, vilket stämmer överens med med fleras bedömning att nystartsjobbarna kan antas befinna sig närmare arbetsmarknaden än instegsjobbarna. 54Arbetsförmedlingen (2013c). 55E-post, Arbetsförmedlingen, . 56E-post, Arbetsförmedlingen, . 57E-post, Arbetsförmedlingen, . 58Avser nystartsjobb som påbörjades , se e-post, Arbetsförmedlingen, och e-post, Arbetsförmedlingen, . Skälet till att vi undersökte påbörjade nystartsjobb just 2008 var för att öka sannolikheten att samtliga anställningarna hade avslutats vid mättidpunkten (ett nystartsjobb kan som sagt pågå upp till ). 59Avser pågående nystartsjobb . Källa: Datamaterialet, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. 60Avser pågående nystartsjobb . Källa: Datamaterialet, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. 61Källa: Datamaterialet, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? 2.5Instegsjobb leder ofta till nystartsjobb Diagram 2.1 beskriver hur gruppen berättigade fördelas avseende instegsjobb och nystartsjobb. Berättigade till stöden –2012, fördelade efter instegsjobb, nystartsjobb och båda stöden samt personer som inte haft instegs- eller nystartsjobb, procent. Både instegsjobb och nystartsjobb. Ej insteg eller nystart (övriga berättigade). Källa: Arbetsförmedlingen med bearbetning av SCB. Totalt antal berättigade är 118 268 personer.62 Nära en fjärdedel av de berättigade tog –2012 del av instegsjobb eller nystartsjobb. Av dessa hade haft både ett instegsjobb och ett nystartsjobb. Totalt hade (7 + 6) av alla berättigade haft (minst ett) instegsjobb och (10 + 6) hade haft nystartsjobb. Av de individer som både har haft instegsjobb och nystartsjobb hade först instegsjobb och därefter nystartjobb. Närmare hälften av instegsjobbarna –2012 gick således vidare till ett nystartsjobb. det finns ett flöde från instegsjobb till nystartsjobb ligger i linje med regeringens intentioner där instegsjobb utgör ett första steg mot etablering på arbetsmarknaden.63 av arbetsgivarna i enkät som anställt med instegsjobb uppgav att de senare hade erbjudit den anställda ett nystartsjobb (fråga 11, instegsenkäten). Detta tyder på att en relativt stor del av dem som har fått nystartsjobb efter instegsjobb har fått det hos samma arbetsgivare. 62Källa: Datamaterialet, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. Vid införandet av instegsjobben tolkade man vid Arbetsförmedlingen förordningen felaktigt och stödet beviljades även för EU-medborgare, trots att dessa inte uppfyller kraven för stödet, se intervju, I datamaterial har dessa personer uteslutits. Det faktiska antalet instegsjobbare är således större än vad som anges här. 63I budgetpropositionen anger regeringen att nystartsjobben kommit att spela en allt större roll för nyanländas etablering, antingen som komplement till instegsjobb eller som ett alternativ efter avslutat instegsjobb, se prop. 2012/13:1 Utgiftsområde 14 s. 30. Se även intervju, , . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 3Leder instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända till förbättrad arbetsmarknadsanknytning? Ambitionen i detta kapitel är att bedöma om instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända leder till en förbättrad arbetsmarknadsanknytning. Inledningsvis beskriver vi befintlig forskning kring arbetsmarknadseffekter av subventionerade anställningar i allmänhet. Därefter redogörs kort för varför vi med tillgängliga data inte kan isolera effekten som kommer av att ha haft ett instegsjobb eller nystartsjobb, stödens så kallade programeffekt. I kapitlet kommer vi dock att på andra sätt studera deltagarnas arbetsmarknadsutfall efter att ha tagit del av stöden. Vi redovisar även resultat från enkäter till arbetsgivare som har anställt med instegsjobb eller nystartsjobb. Avslutningsvis beskriver vi Arbetsförmedlingens uppföljning av stöden. 3.1Möjligheten att utvärdera stödens arbetsmarknadseffekter Arbetsmarknadspolitiska insatser som liknar ordinarie arbeten har generellt sett positiva programeffekter för de individer som tar del av insatserna, visar arbetsmarknadsforskningen.64 Insatser som liknar ordinarie arbeten har dock större dödvikts- och substitutionseffekter än andra insatser. IFAU (2012) visar till exempel att tillgången till nystartsjobb gör att de arbetslösa lämnar arbetslöshet för arbete fortare än de annars skulle ha gjort, men också att av nystartsjobben skulle ha kommit till stånd även utan subventionen. De arbetslösa som får subventionerade anställningar tränger även undan andra arbetslösa från att få arbete.65 Eftersom både instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända ligger mycket nära ordinarie arbeten, kan vi förvänta oss liknande egenskaper även för dem. 64IFAU (2011a). När olika former av anställningsstöd riktas till arbetslösa långt från den ordinarie arbetsmarknaden behöver dock undanträngningen inte vara ett så stort problem. Resonemanget går ut på att de undanträngda arbetslösa, som står närmare arbetsmarknaden, kommer att bidra till en ökad konkurrens om jobben, vilket i sin tur leder till en press nedåt på lönerna och därmed en indirekt sysselsättningseffekt som motverkar den direkta undanträngningen. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? Möjligheten att utvärdera en arbetsmarknadspolitisk insats påverkas av hur insatsen tilldelas de arbetssökande. Nystartsjobb är som tidigare nämnts en rättighet för arbetsgivaren, vilket innebär att nystartsjobb inte tilldelas av Arbetsförmedlingen utan arbetsgivaren kan alltid räkna med att få subventionen givet att de formella villkoren är uppfyllda. På samma sätt som ordinarie anställningar kommer till skapas således även nystartsjobb. De nyanlända som får ett nystartsjobb är därför de som får en god kontakt med en arbetsgivare och lyckas få en anställning. Således spelar den nyanländas personliga egenskaper och tillgångar som exempelvis motivation, social kompetens och utbrett nätverk en betydelsefull roll för vem som får ett nystartsjobb. Även flertalet instegsjobb skapas på liknade sätt. En arbetsförmedlare ska visserligen även göra en arbetsmarknadspolitisk bedömning av anställningen, men även här är det emellertid troligt att den arbetssökandes personliga egenskaper är avgörande för vem som får ett instegsjobb. Det faktum att de arbetssökande nyanländas personliga egenskaper är så avgörande för om de ska få ta del av stöden innebär att det föreligger ett så kallat selektionsproblem vid utvärdering av stödens effekter. Problematiken ligger i att de personliga egenskaper som bidrar till att vissa får ett instegsjobb eller nystartsjobb förmodligen också ger dem bättre förutsättningar än andra att lyckas på den ordinarie arbetsmarknaden. Deras eventuella framgångar på arbetsmarknaden efter instegs- och nystartsjobb är därför den sammanlagda effekten av att ha haft ett instegsjobb eller nystartsjobb (programeffekten) och av gynnsamma personliga egenskaper och tillgångar som ökar jobbchanserna (selektionseffekten). För att skatta stödens programeffekt på sannolikheten att få arbete, skulle man behöva jämföra utfallet med det för en grupp andra nyanlända med likartade egenskaper (personliga och övriga såsom utbildningsnivå etcetera.) men som inte har haft instegs- eller nystartsjobb. Först då kan man statistiskt säkerställa om det är själva instegs- eller nystartsjobben, och inget annat, som lett till ökad sannolikhet för att få ett arbete.66 Det går alltså inte att isolera och mäta stödens programeffekter. För att göra en samhällsekonomisk bedömning av stöden krävs det emellertid att man skatta stödens programeffekter. Utan kännedom om de verkliga programeffekterna av arbetsmarknadspolitiska insatser finns det en risk att offentliga medel satsas på stöd som ser ut att leda till ordinarie arbeten, men där det lyckade resultatet egentligen beror på stödtagarnas personliga egenskaper. Ett mer strategiskt införande av arbetsmarknadspolitiska insatser, där tilldelning av stöd exempelvis sker slumpvis i ett inledande skede, skulle skapa kontrollgrupper och möjliggöra utvärdering av insatsernas programeffekter. lämnade liknande rekommendationer efter en undersökning av effekter av deltagande i socialfondsfinansierade projekt i jämförelse med Arbetsförmedlingens ordinarie verksamhet, se (2013). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 3.2Statistisk analys av instegsjobben och nystartsjobben De analyser som presenteras i följande avsnitt ska inte ses som mätningar av programeffekter utan utgör snarare en deskriptiv analys av vad som händer med nyanlända efter ett avslutat instegsrespektive nystartsjobb jämfört med andra nyanlända som inte tagit del av stöden trots att de varit berättigade till dem. Inledningsvis redogör vi för de utgångspunkter som gäller för analyserna. Därefter följer två slags statistiska analyser. Först undersöker vi om de som hade ett instegs- eller nystartsjobb har haft större sannolikhet att få ett arbete jämfört med gruppen som inte har haft instegs- eller nystartsjobb. För att skatta dessa sannolikheter och ta hänsyn till individuella skillnader i ålder, kön, utbildning med mera, görs en så kallad probitanalys. Därpå beskrivs med hjälp av så kallade överlevnadskurvor hur arbetsmarknadsstatusen utvecklas för stödjobbarna och jämförelsegruppen (vissa får arbete medan andra blir kvar i subventionerad anställning, arbetslöshet eller försvinner från Arbetsförmedlingen av andra orsaker67) under en uppföljningstid . Tre definitioner av lyckat arbetsmarknadsutfall Vad som i en uppföljning ska betraktas som ett lyckat arbetsmarknadsutfall för en nyanländ är inte självklart. Även om en tillsvidareanställning på heltid vore att föredra så skulle man ändå kunna argumentera för att exempelvis ett halvårsvikariat på också är ett lyckat utfall: den nyanlända har ju fått in en fot på den ordinarie arbetsmarknaden. Ett annat lyckat utfall skulle kunna vara att övergå till studier. För enkelhetens skull har valt att använda begreppet (få ett, komma i) arbete för att beteckna ett lyckat arbetsmarknadsutfall för de studerade nyanlända. För att skilja ut hur nära arbetsmarknaden den nyanlända kommit använder vi huvudsakligen tre definitioner av arbete: arbete 1–3. Arbete 1 utgör den snävaste definitionen av arbete; här räknas endast osubventionerade heltidsanställningar på den öppna arbetsmarknaden samt övergång till reguljär utbildning som lyckade arbetsmarknadsutfall. Många nyanlända står dock relativt långt från den ordinarie arbetsmarknaden. Därför omfattar arbete 2 alla arbetsmarknadsutfall i arbete 1 samt deltidsanställningar, timanställningar eller tillfälliga arbeten. På grund av att man kan betrakta de nyanländas väg mot arbete som en successiv process har vi också för instegsjobbarna låtit arbete 3 innefatta alla utfall i arbete 2 samt nystartsjobb. Tabell 3.1 är en sammanställning av de tre definitionerna. 67Detta registreras i Arbetsförmedlingens statistisk som avaktualiseringsorsak 5 (annan känd orsak), 6 (okänd orsak) eller 8 (avliden). ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? Tre definitioner av lyckat arbetsmarknadsutfall. Osubventionerade heltidsanställningar på den (för analys av instegsjobb) Not 1: Definitionerna utgår från de avaktualiseringskoder och sökandekategorier som finns i Arbetsförmedlingens statistik, se bilaga A, Definitioner av arbete. Not 2: I arbete 3 ingår även utfallen lönebidragsanställning, trygghetsanställning samt offentligt skyddad anställning. Antalet personer som har gått till dessa anställningar är dock mycket få och påverkar inte analysernas resultat. Dessa anställningsformer berörs därför inte mer här, se bilaga A, Definitioner av arbete. Undersökningens population och uppföljningsperiod Undersökningens population utgörs av cirka 20 000 personer som varit berättigade till instegs- och nystartsjobb för Analysen bygger på att vi delar in populationen i tre undergrupper: instegsjobbare, nystartsjobbare och övriga berättigade (jämförelsegruppen). Instegsjobbare är individer som hade ett instegsjobb . Nystartsjobbare är individer som hade ett nystartsjobb . Bland nystartsjobbarna finns det individer som före nystartsjobbet hade haft ett instegsjobb. Denna grupp är intressant eftersom de således genomgått den insatskedja som både regeringen och Arbetsförmedlingen framhållit i olika sammanhang. Vi studerar därför dessa individer i en särskild analys. Slutligen har vi jämförelsegruppen som stödjobbarnas resultat bedöms utifrån. Vid analys av arbete 1–2 (för både instegs- och nystartsjobb) utgörs den av alla övriga berättigade 2009 som varken haft instegsjobb eller nystartjobb före, under eller efter 2009. Vid analysen av arbete 3 (för instegsjobb) har jämförelsegruppen utvidgats så att individerna även kan ha haft nystartsjobb under och efter 2009.68 Se bilaga A, avsnitt Uppföljningsperiod och gruppering av data, för mer utförlig beskrivning av hur de olika grupperna är definierade. Arbetsmarknadsstatusen för individerna i populationen har följts –2012 utifrån uppgifter i Arbetsförmedlingens statistik (Datalagret). Dessa uppgifter har i undersökning kompletterats 68Eftersom de som har haft instegsjobb 2009 kan hinna få ett nystartsjobb tillåts även jämförelsegruppen ha haft nystartsjobb . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION med andra individuppgifter från SCB.69 Detta slutliga dataset är beskrivet i kapitel 1 som datamaterial. I tabell 3.2 redovisas de andelar av olika grupper berättigade 2009 som övergått till arbete enligt de tre definitionerna. Som förväntat ökar andelen i arbete för samtliga grupper när definitionen av arbete utökas. andel nystartsjobbare än instegsjobbare har fått arbete 1–2 och skillnaderna är signifikanta. När det gäller arbete 1 har det inte gått bättre för instegsjobbarna än för jämförelsegruppen: i båda grupperna gick till reguljärt arbete eller utbildning. Om man istället ser till arbete 2 har en något större andel av instegsjobbarna fått arbete (69 jämfört , skillnaden är signifikant). Bäst gick det för de nyanlända som först hade ett instegsjobb före ett nystartsjobb. gick till arbete 2 vilket ska jämföras för gruppen som varken fått instegs- eller nystartsjobb. Andel som övergått till arbete 1–3, procent och antal. – varav inget före – varav instegsjobb före 14 255 / 16 551* Källa: Arbetsförmedlingen, SCB och egna beräkningar. *Jämförelsegruppen är inte densamma för arbete 3 som för arbete 1–2, se bilaga A, Uppföljningsperiod och gruppering av data. För personer som haft instegsjobb 2009 har vi i arbete 3 räknat in senare nystartsjobb som lyckade arbetsmarknadsutfall. För dessa kan vi konstatera att en betydligt större andel av instegsjobbarna har kommit i arbete jämfört med de individer i populationen som inte hade ett instegsjobb 2009. Nära nio av tio av instegsjobbarna har gått till arbete (det vill säga reguljärt arbete inklusive nystartsjobb) jämfört med två tredjedelar bland jämförelsegruppen (skillnaden är signifikant). Något vi bör ha med oss till vår fortsatta statistiska analys är att vi förväntar oss att sannolikheten att få ett arbete ökar ju mer definitionen av arbete utvidgas, 69För beskrivning av variabler och studerad period, se bilaga A, avsnitt Beskrivning av data och variabler samt Uppföljningsperiod och gruppering av data. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? både för stödjobbarna och för jämförelsegruppen. Vi förväntar oss emellertid ett bättre arbetsmarknadsresultat för stödjobbarna för alla definitioner av arbete, både på grund av programeffekter (stöden liknar riktiga jobb och bör därför ge positiva programeffekter) och på grund av positiva selektionseffekter (de personliga egenskaper och tillgångar som bidrar till att vissa får ett instegsjobb eller nystartsjobb ger dem troligtvis också bättre förutsättningar än andra att lyckas på den ordinarie arbetsmarknaden). 3.2.2Skattad sannolikhet att få arbete I detta avsnitt presenteras sannolikhetsskattningar gjorda med så kallad probitanalys. Probitanalyserna svarar på frågan om en individ som har haft instegsrespektive nystartsjobb har signifikant högre (eller lägre) sannolikhet att få ett arbete jämfört med en individ som inte haft instegs- eller nystartsjobb. Den skattade skillnaden i sannolikhet för att få arbete kallas för marginaleffekt. En skattad marginaleffekt tolkas som det antal procentenheter som sannolikheten att få arbete ökar (eller minskar) om en person har haft instegsrespektive nystartsjobb jämfört med om personen inte har haft något stöd. Exempelvis tolkas den skattade marginaleffekten på 17,9 av instegsjobb för arbete 3 (se tabell 3.3), som att det är i genomsnitt cirka 18 procentenheters högre sannolikhet för en instegsjobbare att få ett arbete 3 jämfört med en person som inte har haft instegsjobb.70 Probitanalysen tar hänsyn till skillnader mellan stödjobbarna och jämförelsegruppen avseende bakgrundsvariabler som finns registrerade i datamaterialet såsom kön, ålder, utbildningsnivå etc. Det är egenskaper som vi vet påverkar sannolikheten att få ett arbete.71 Annorlunda uttryckt rensar probitanalysen bort inverkan av dessa faktorer på sannolikheten att få ett arbete. Det som återstår i den skattade marginaleffekten omfattar således både programeffekten av ett instegs- eller nystartsjobb och effekter av sådant vi saknar uppgift om i data, till exempel positiva personliga egenskaper hos dem som har haft instegsjobb och nystartsjobb (den tidigare nämnda selektionseffekten).