prop · H103140 · 2014-06-26 00:00:00 — Ytterligare exempel på bolag med sär- skilt beslutat samhällsuppdrag är , vars samhällsupp- drag innebär att bolaget ska skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med funktionshinder, och som ska bidra till att utveckla på så sätt stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft. VAD ÄR ETT SÄRSKILT BESLUTAT SAMHÄLLSUPPDRAG? Ett särskilt samhällsuppdrag föreligger när ett bolag har ett uppdrag beslutat av att bedriva verksamhet som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. har påbörjat ett arbete med att eta- blera en enhetlig metodik och process för att fastställa och följa upp mål för särskilt beslutade samhällsuppdrag, så kallade upp- dragsmål, för de bolag som förvaltas inom och som har av särskilt beslutade samhällsuppdrag. För verksamheter inom ramen för ett särskilt beslutat samhälls- uppdrag som delnansieras genom anslag på statens budget har redan tidigare fastställts särskilda mål. ambi- tion är att inom ramen för ägarens förvaltning av bolagen utveckla uppföljningen av hur väl samhällsuppdragen utförs. Detta ska i relevanta fall ske genom att ett eller era uppdrags- mål beslutas av bolagsstämman. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE Syftet med att fastställa uppdragsmål för bolagen är att: rdeek n miskam len. I bolagsordningen anges vad som är föremålet för bolagets verk- samhet. Dock framgår inte alltid bakgrunden till samhällsupp- draget, vilket ska vara utgångpunkten för uppdragsmålet. Att klargöra syftet med det särskilt beslutade samhällsuppdraget blir därmed ofta första steget vid fastställande av uppdragsmål för ett bolag. I ett nästa steg gäller det att hitta lämpliga mål. För att åstadkomma en enhetlig metodik och enhetliga mål har delat upp de syften som förekommer för bolagen med särskilt beslutade samhällsuppdrag i olika katego- rier. För dessa kategorier har även standardmål tagits fram. Ett exempel på en sådan kategori är infrastruktur vars standardmål är måtten beläggningsgrad och kvalitetsindex. Beläggningsgrad, då de önskvärda externa eekterna generellt är högre ju högre beläggningen är. Kvalitetsindex för att säkerställa att utförandet sker på ett för användaren optimalt sätt. I bolag som verkar utan konkurrens är kvalitets- och kundmätningar särskilt viktiga eftersom den marknadsmekanik som säkerställer ett eektivt utförande saknas. UPPDRAGSMÅL I RELATION TILL EKONOMISKA MÅL Statens ambitioner avseende eektivitet och kontroll av nan- siella risker omfattar även bolag med särskilt beslutade sam- hällsuppdrag. Att fastställa ekonomiska mål för dessa bolag har dock speciella utmaningar. Exempelvis kan utförandet av sam- hällsuppdraget vara förknippat med en kostnad, vilket påverkar bolagets ekonomiska utfall i termer av bland annat lönsamhet och möjlighet till utdelning. Samhällsuppdraget kan även påverka bolagets risk och därmed vad som kan anses vara en lämplig kapitalstruktur. Tolkningen av ett bolags samhällsupp- drag och vilken ambition som anges i uppdragsmålen har därför betydelse för bolagets ekonomiska förutsättningar och därmed vilka ekonomiska mål ett bolag ska ha. Omvänt ger processen med att ta fram ekonomiska mål viktig information vid utarbetandet av uppdragsmål. En viktig bygg- sten i den teori som metodiken för ekonomiska mål baseras på är kostnaden för eget kapital, vilken denierar den marknadsmäs- siga avkastningen för den risk som ett bolags eget kapital och ägare bär. Även om det i många fall är svårt att i monetära ter- mer värdera nyttan av ett uppfyllt samhällsuppdrag så är det värdefullt att fastställa kostnaden för att utföra uppdraget, vil- ket kan göras genom att jämföra avkastning på eget kapital och kostnaden för eget kapital. Information om kostnaden för att genomföra samhällsuppdrag är viktig för regering och riksdag när det gäller att prioritera mellan hur skattebetalarnas medel ska användas. GENERELL METODIK I ARBETE MED UPPDRAGSMÅL Deniera VAD bolaget ska göra = uppdraget (enligt bolagsordning och/eller ägaranvisning) Deniera syfte med uppdraget Upprätta uppdragsmål som speglar (enligt t ex utskottsbetänkanden (t ex mål för beläggningsgrad, volymer, effektivitetsmått eller annat mått inom Specicera kostnad för uppdrag och inverkan på ekonomiska mål Input i processen för att fastställa ekonomiska mål VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SSC, får uppdragsmål tillsatte en projektgrupp med medlemmar från SSC samt förvaltningsorganisationen med uppgift att fast- ställa uppdragsmål för SSC. SSC omfattar en verksamhetsgren som utgår ifrån ett särskilt beslutat samhällsuppdrag och en annan gren som är rent kom- mersiell. En första uppgift för projektet blev att tydligt definiera gränssnittet mellan dessa två verksamhetsgrenar. Projektgruppen definierade samhällsuppdragsgrenen som den verksamhet som SSC bedriver inom divisionen , vilken utgörs av uppsläpp av ballonger och uppskjutning av raketer. Dessa tjäns- ter kan sägas utgöra infrastruktur för forskning syftande till att främja bland annat forskning och industri. Utifrån de riksdags- beslut som berör SSC definierades syftet med verksamheten till att främja bland annat forskning och industri. Givet att samhällsuppdragsgrenen, uppskjutning av raketer och uppsläpp av ballonger, kan ses som infrastruktur var utgångspunkten för projektgruppen att utvärdera om de standardmål som förvaltningsorganisationen tagit fram för infra- strukturbolag, beläggningsgrad och kvalitetsindex även var rele- vanta för SSC. Slutsatsen var att så var fallet. För verksamheten inom föreslogs att belägg- ningsgraden ska mätas i antal raketuppskjutningar och ballong- uppsläpp (viktat efter typ av ballonger och raketer) i förhållande till maximal kapacitet, eftersom det finns en stark korrelation mellan denna definition och omfattningen av forskning som sker med hjälp av infrastruktur. Utifrån historiska utfall samt planerat underhåll och investeringar, bestämdes målet för beläggningsgraden till lägst . Det andra standardmåttet för infrastrukturbolag, kvalitetsindex, motiveras av att infrastruktur ofta är naturliga monopol och därför saknar det konkurrenstryck som säkerställer effektivitet i utföran- det. ska indexet baseras på undersökningar ställda till de organisationer och forskarteam som använder tjänster, och på mätningar av faktorer såsom produkter, tjänster, leveransförmåga och engagemang. Nivån på mål för kvalitetsindex sattes till , vilket enligt interna- tionell praxis utgör ett riktmärke. SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE Omstrukturerad verksamhet kan lösa matchningsproblem på den svenska arbetsmarknaden såg framtiden för utmanande ut. och efter ett omfattande omstrukturerings- arbete visar bolaget rekordvinst, och kan med sin nuva- rande verksamhet bidra till att lösa problemet med utanförskap på arbetsmarknaden. Trots att utbildnings- och bemanningsbolaget redovisat sitt bästa helårsresultat någonsin och räknades till ett av största bolag inom sin bransch, såg framtiden utmanande ut. , som bildades vid bolagiseringen av AMU-gruppen , hade i flera steg breddat sin verksamhet till att, utöver arbetsmarknadsutbild- ning, också inkludera bemanning, omställning och även gymnasieutbildning. Bolagets bemanningsdel hade expanderat snabbt med en kraftig exponering mot fordonsindustrin, medan arbetsmark- nadsutbildningar fortsatte att pressas av ett förändrat upphandlings- förfarande hos kunderna samt den ökade konkurrensen från allt fler aktörer på marknaden. Gymnasieverksamheten tyngdes av minskade ungdomskullar. Dessutom drogs med vissa strukturella problem i kölvattnet av expansionen, då dotterbolagen saknade gemensamma styrsystem och bolagets kostnadskostym börjat växa. i utsågs till VD och blev ny styrelseordförande. En personalintensiv bransch har låga rörelsemarginaler och vi behövde därför komma till rätta med problemen så snabbt som möjligt. som vi ville dra fördel av bolagets goda kännedom om arbets- marknadens utmaningar var det nödvändigt att skapa en ny affärskultur anpassad till de stora marknadsförändringarna. Vi valde att prioritera att koncentrera verksamheten, öka bolagets fokus på kunder och försäljning och i vissa fall minska risken genom att bredda kundunderlaget. Inom exempelvis bemanning hade en stark ställning inom yrkesarbe- tare, men ett stort beroende av ett fåtal kunder. fanns det stora samordningsvinster i att även bygga upp en stark verksamhet kring tjänstemän, säger . fick staten mandat från att sälja . En möjlig utväg för att utvinna så mycket värde som möjligt hade kunnat vara att stycka bolaget och sälja det i olika delar. Det spekulerades en del i omvärlden om att en uppdelning av var ett möjligt alternativ. Inom styrelsen ville vi emellertid tillvarata de viktiga tillgångar som fanns i , varav en var den mycket goda kunskapen om arbetssökande. Under ledning har bolaget nu plattat ut och centraliserat organisationen, avveck- lat verksamheten på vissa orter och genomfört besparingar. Ungdoms- gymnasierna avyttrades och fick 130 medarbetare, varav hälften chefer, lämna , säger . Det genomförda besparings- och omstruktureringsprogrammet har genererat på årsbasis. Styrelseordförande ser att är mitt inne i en period av intensivt förändringsarbete. efter en förlust på föregående år, och för ägaren innebär det en rekordutdelning på . säger: Omvärldens krav på ständig produktutveckling, innovationer och förbättrat resursutnyttjande gör att förändring har blivit ett normaltillstånd på arbetsmarknaden. För innebär detta två saker. Vi måste dels fortsätta vårt eget förändringsarbete där vi vässar interna processer och desutom minska riskerna så att bolaget drivs med en sund ekonomi. Här krävs ett långsiktigt synsätt som stöttas av nya ekonomiska mål från ägaren vilka beräknas fastställas . Dessutom innebär alla dessa förändringar i näringslivet att kan bli en lösning på ett viktigt problem. är den enda aktören i som har kompetens att via en hel kedja med arbetsmarknads- utbildning och bemanning skapa förutsättningar för egenförsörjning åt tidigare arbetslösa, och tror jag att staten är glad att vi utvecklat bolaget på detta sätt. Fokus för styrelsen och ledningen är att fortsätta utveckla med rimlig lönsamhet. erbjuder ett brett utbud av utbildningar. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE Bemanningsdelen hos har expanderat snabbt, bland annat tack vare en kraftig exponering mot fordonsindustrin. Bolaget erbjuder också ett flertal utbildningar inom området fordonsteknik. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE ERSÄTTNINGAR OCH ANDRA ANSTÄLLNINGSVILLKOR Hållbara lönenivåer och anställningsvillkor Ersättningar till ledande befattningshavare i närings- livet är en viktig förtroendefråga. Bolagen med statligt ägande bör därför ge sina chefer lön och pensioner som är väl avvägda. Kravet på sunda ersättningssystem har blivit en av de viktigaste bolagsstyrningsfrågorna både i och internationellt. Ersättningar kritiseras för att inte vara transparenta, beslutade på fel sätt, vara för höga samt skapa en känsla av orättvisa inom bolagen och i samhället. En central del i ägarstyrningen av bolagen med statligt ägande är att ersättningarna till ledande befattningshavare är rimliga och väl avvägda. Omvärldens förväntningar är höga på hur bola- gen och dess företrädare ska uppträda. För staten är det viktigt att vara en tydlig, professionell och ansvarsfull ägare. beslutade regeringen om de nu gällande rikt- linjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande (läs riktlinjerna i sin helhet på s. 126). Möjligheten att ge rörlig lön till ledande befattningshavare togs bort i dessa riktlinjer. I företag där staten direkt eller indirekt är en av era delägare bör regeringen i dialog med övriga ägare verka för att regeringens riktlinjer tillämpas så långt som möj- ligt. Styrelserna i bolag med statligt ägande är ansvariga för att regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befatt- ningshavare tillämpas genom att införlivas i styrelsens förslag till ersättningsriktlinjer för bolaget. Enligt ersättningsprinciperna i riktlinjerna ska totalersätt- ningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och VISS POSITIV UTVECKLING AV EFTERLEVNAD uppföljning av Riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare framgår att: –antalet personer med pensionsålder under blir färre, –antalet personer med uppsägningstid (från företagets sida) blir färre, –andelen VD:ar med förmånsbestämd pension har minskat, –sju personer i tre företag har rörlig lön i gruppen övriga ledande befattningshavare, varav fyra individer är VD:ar till dotterbolag. ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersättningen ska inte vara löneledande i förhållande till andra jämförbara företag utan ska präglas av måttfullhet. Riktlinjerna anger även att detta ska vara vägledande också för den totala ersättningen till övriga anställda. sker en kontinuerlig uppföljning av ersättningsnivåerna i bolagen med statligt ägande. har uppdragit åt ett konsultbolag att undersöka hur regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befatt- ningshavare har efterföljts. Undersökningen har baserats på information från bolagen gällande anställningsvillkor och ersättningar till ledande befattningshavare. Ersättningsnivåer i de statligt ägda företagen jämförs med marknadsdata från pri- vata företag av relevant storlek och bransch. För varje bolag med statligt ägande har fem till tio jämförelseföretag identierats, sammanlagt ingår drygt 350 jämförelseföretag i undersök- ningen. Utgångspunkten för undersökningen har varit huruvida total- ersättningen till VD och övriga ledande befattningshavare varit konkurrenskraftig men ej löneledande, som det uttrycks i regeringens riktlinjer. Med totalersättning avses alla fasta och rörliga ersättningar och förmåner till den anställde inklusive pension. Det delägda börsnoterade företaget har valt att inte ingå i undersökningen1). ANDELEN VD:AR SOM HAR FÖRMÅNSBESTÄMD PENSION MINSKAR Andelen VD:ar som har förmånsbestämd pension har minskat. hade strax under en ärdedel (22,) av alla VD:ar och fyra av tio (40,) övriga ledande befattningshavare förmånsbestämd pension. För ledande befattningshavare är 1)Andra företag som ej ingår i undersökningen är det delägda ryska företaget , samt Ersättningsmark. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE ERSÄTTNINGAR OCH ANDRA ANSTÄLLNINGSVILLKOR detta i huvudsak baserat på tillämpliga kollektivavtal och är inte i strid med riktlinjerna. I andra fall är det gamla avtal som ännu inte omförhandlats. utgjorde pensionsförmåner av totalersättningen i genomsnitt för bolagen med statligt ägande, vilket är i linje med den privata marknaden. Enligt regeringens riktlinjer ska, vid uppsägning från företa- gets sida, uppsägningstiden inte överstiga och avgångsvederlag ska inte utgå längre än . Den sam- manlagda tiden för uppsägning och avgångsvederlag ska således inte överstiga 24 månader. Med undantag av en individ (av sam- manlagt 374 personer i sammanställningen) har samtliga ledande befattningshavare 24 månader eller kortare samman- lagd uppsägningstid och avgångsvederlag. Enligt regeringens riktlinjer ska pensionsåldern i de statligt ägda företagen inte understiga och bör lägst vara . En VD och fyra övriga ledande befattningshavare har rätt att gå i pension . LÄGRE LÖNEUTVECKLING ÄN MARKNADEN FÖR VD nder eri den200 –2013 art talersättningentill ari statligt ägda företag i genomsnitt ökat , vilket är lägre än marknadens ökning på . Utvecklingen för totalersättning till VD:ar i bolagen med stat- ligt ägande har legat under marknadsgenomsnittet. Nivåmässigt ligger huvuddelen av samtliga VD:ar i närheten av marknadens median, och inom kvartilerna. Tre av företagen har en totalersättning till VD som ligger över marknadens övre kvartil. Tolv VD:ar har en totalersättning över fem miljoner kro- nor, vilket i relation till marknadsgenomsnittet dock inte är högre än den övre kvartilen. TOTAL ERSÄTTNING TILL VD TOTAL ERSÄTTNING TILL LEDANDE BEFATTNINGSHAVARE övre kvartilen för statligt ägda bolag i en viss storlek övre kvartilen för jämförelseföretagen median för statligt ägda bolag i en viss storlek undre kvartilen för statligt ägda bolag i en viss storlek undre kvartilen för jämförelseföretagen Marknad: För varje bolag med statligt ägande har 5–10 jämförelsebolag denierats (totalt drygt 350 företag) vilket utgör Marknaden Storlek: Alla bolag har viktats och storleksindelats utefter anställda (), omsättning (), balansomslutning () och en kvalitativ faktor () Total ersättning avser alla fasta och rörliga ersättningar samt förmåner till den anställde inklusive pension VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE vagt resultat men stark underliggande rörelse minskade det samlade resultatet för statens bolag , främst till följd av ned- skrivningar i tyska och holländska verksam- heter. Detta påverkade även utdelningarna som mins- kade . var emellertid oförändrad och kassaödet från den löpande verksamheten stärktes. Omsättningen för bolagen med statligt ägande var i stort sett oförändrad jämfört med föregående år och blev 357,4 (356,6) miljarder kronor. Total omsättning inklusive statens ägarandel i intressebolagen1 var oförändrad. Vatten- fall svarar för av omsättningen i den statliga bolagsportföljen respektive i det fall intressebolagen inkluderas. Bolagets omsättning ökade med jämfört med föregående år, och kompenserade omsättningsnedgången i några andra stora bolag. omsättning minskade till följd av lägre järnmalmspriser eller jämfört med . I minskade omsättningen med . Omsättningen i både och ökade med . Resultatet efter skatt uppgick till 14,6 (48,4) miljarder kronor . minskade resultatet efter skatt . Resultatminskningen för förklaras av redovisade förlust för till följd av bland annat nedskrivningar för de holländska och tyska verksamheterna. resultat efter skattvar2013–13,5miljardervilketvar30miljarderlägreän2012. I minskade resultatet med till 6 mil- halvår 1 halvår 2 halvår 1 halvår 2 halvår 1 halvår 2 1) Inkluderar intressebolagen utifrån statens kapitalandel. jarder kronor, statens andel av TeliaSoneras resultat minskade med till och resultatet i minskade med . Statens andel av SAS resultat ökade med och resultat, vilket påverkades positivt av en värderingseekt i Öresundsbrokonsoriet, ökade med . Bruttoinvesteringarna minskade jäm- fört med 2012, . De totala investeringarna dominerades av investeringar på nära . investeringar på 6,2 miljarder var högre än 2012 och i Akademiska Hus ökade inves- teringarna till . Investeringarna i , Swedavia samt PostNord minskade kraftigt till 3,2, 2,4 respektive . Kassaödet från den löpande verksamheten, exklusive företagen inom den nansiella sektorn (och ), ökade till 65,0 (59,2) miljarder kronor. I stärktes kassaödet med till . För uppgick utdelningarna från de statligt ägda bolagen till 17,2 (26,7) miljarder kronor. Utdelningarna var lägre jämfört med föregående år vilket framför allt beror på utebliven utdelning från som redovisade en förlust och Nordea vars aktier staten avyttrade . Bland bolagen med statligt ägande nns ett antal som erhåller anslag från staten i syfte att utföra vissa uppdrag eller sköta viss RESULTAT EFTER SKATT 1) halvår 1 halvår 2 halvår 1 halvår 2 halvår 1 halvår 2 halvår 1 halvår 2 VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE ARVODESÖVERSIKT – BOLAGENS ERSÄTTNING TILL REVISORER 2013 Sammanställningen visar bolag vars bruttoomsättning överstiger 2013. Intressebolagens investeringar (i första hand TeliaSonera) uppgår till trots att statens ägande är lägre. Exempelvis erhåller och Operan nan- siering som nationalscener för talteater respektive opera och balett. får anslag för att genomföra sitt arbetsmark- nadspolitiska kärnuppdrag att skapa utvecklande arbeten för personer med funktionsnedsättningar, och för att inves- tera i strategisk kompetens- och strategiutveckling. ck bolag med statligt ägande i anslag. genomfördes försälj- ningen av statens återstående aktieinnehav i mot- svarande 544 miljoner aktier. Dessa försäljningar resulterade i intäkter på . Vidare slutfördes försälj- ningen av samtliga aktier i . Intäkterna från denna försäljning uppgick till . OMSÄTTNINGSFÖRDELNING –DEC 2013 1) ettoomsättning inklusive intressebolagen i förhållande till statens kapitalandel. RESULTAT EFTER SKATT –DEC 2013 (MNKR) 1) BOLAG MED STÖRST RESULTATPÅVERKAN –20 000 –15 000 –10 000 –5 000 VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE ANSLAG/OMSÄTTNING FÖR 2013 Nettoomsättning (inkl. ev. anslag) Resultat från andelar i intresseföretag Rörelseresultat (EBIT) Resultat från avvecklad verksamhet Hänförbart till aktieägare i moderbolaget nslagspost för ammarkollegiet avsedd för edpartnerships verksamhet. FÖRESLAGEN UTDELNING FÖR 2013 (STATENS ANDEL) Eget kapital, avsättningar och skulder Eget kapital hänförbart till aktieägare i Eget kapital hänförbart till aktieägare i Totala skulder och eget kapital Kassaflöde från löpande verksamhet Omsättning som avser anslag från staten Antal anställda exkl intressebolag Antal anställda inkl intressebolagen Avkastning på eget kapital, % 1)Staten sålde hela sitt innehav i samt . VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE Värdering av den statliga bolagsportföljen Den statliga bolagsportföljen värderas en gång . Det uppskattade värdet per beräknas till . görs en värdering av de statligt ägda bolagen som oent- liggörs i samband med publiceringen av denna verksamhetsbe- rättelse. I värderingen ingår samtliga bolag med statligt ägande1), inklusive de börsnoterade bolagen. Bolag som totalt utgör av värdet på den statliga bolagsportföljen har värderats med utgångspunkt i metoder som är vedertagna på marknaden, huvudsakligen så kallade kassaö- desvärderingar kompletterade med relativvärderingar. Fastig- hetsbolagen har värderats till substansvärde och börsbolagen till marknadsvärde. Resterande bolag i portföljen är upptagna till värdet av eget kapital. Bolagen har värderats med utgångspunkt att staten är ägare. Detta innebär att värdet skulle kunna skilja sig signikant från det värde som skulle kunna realiseras vid en eventuell försälj- ning eller börsintroduktion. Ett exempel på en värdepåverkande skillnad är de särskilda villkor, uppdrag eller begränsningar som vissa bolag verkar under. För att öka jämförbarheten över åren har bolagens utdelningar och andra in- och utbetalningar från till exempel aktieförsäljningar, nyemissioner och annat som bidrar till att ägaren minskar eller ökar innehavet specicerats. Genom att lägga tillbaka utdelningar och ovan beskrivna trans- aktionsvärden kan förvaltningens värdeskapande analy- seras. Bolagsportföljen har delats upp i nio sektorer: Basindustri/ Energi, Telekom, Tjänst, Fastighet, Finans, Konsument, Infrastruktur och Transport. Värdemässigt utgjorde Basindu- stri/Energi den största sektorn i statens bolagsportfölj även . Det uppskattade värdet på statens noterade och onoterade bolagsinnehav uppgick per till 500 miljarder kro- nor, en minskning om , eller , jämfört med . Totalavkastningen2) på bolagsport- följen var cirka minus . Direktavkast- ningen3) uppgick till . Som jämförelse uppgick totalavkastningen på Stockholmsbörsen4) till . Den negativa värdeförändringen är främst hänförlig till Bas- industri/Energi, där utmaningar i energibranschen med bland annat låga elpriser som påverkar samt låga järnmalmspriser som påverkar .