prop · H2031d7 · 2014-10-23 00:00:00 — Denna verksamhet har bidragit till att belysa frågor av intresse för svensk utrikespolitik och givit underlag till utformningen av svenska initiativ och positioner i internationella fora. uppmärksammade () sitt 75-årsjubileum med en internationell konferens om globalt maktskifte. publicerade UI tillsammans med tre partnerinstitut en rapport och genomförde en rad publika evenemang, inom och utanför , om EU:s globala strategi. Arbetet har stärkt UI:s roll gentemot internationella tankesmedjor i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor, vilket också reflekteras i UI:s förbättrade placering i relation till andra internationella tankesmedjor. Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning har varit av stor vikt och stärkt möjligheter att utforma och ta ställning till olika handlingsalternativ. Verksamheten har också bidragit till att stimulera den allmänna debatten kring utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. UI har fortsatt att spela en viktig roll för att öka kunskapen om och främja intresset för internationella frågor samt för att föra forskning och debatt kring utrikespolitiska och internationella frågor framåt. () har löpande bistått UD i arbetet med aktuella nedrustnings- och icke-spridningsfrågor. Expertstöd till UD har lämnats på områdena kärnvapen, biologiska och kemiska vapen samt rymd- och missilfrågor, inte minst genom fortsatt bevakning och analys av den kärntekniska utvecklingen i länder som och samt utvecklingen vad gäller kemiska vapen i . FOI har också fortsatt att driva ett nationellt datacenter i enlighet med åtaganden enligt provstoppsavtalet (CTBT). Expertstödet från FOI har bidragit till bättre sakunderlag i arbetet med nedrustnings- och icke-spridningsfrågor. internationella fredsforskningsinstitut () har fortsatt bedrivit forskning inom områdena nedrustning, ickespridning, militära utgifter och regional säkerhetspolitik. har spridit information och skapat opinion, både nationellt och internationellt, genom rapporter, seminarier, databaser och den internationellt välkända SIPRI:s forskningsresultat har även utgjort bidrag till UD:s arbete inom säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning. (FBA) förvaltar den så kallade Fredsmiljonen, som 2013 låg under anslagsposten Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling. Fredsmiljonens syfte är att bredda debatten genom att öka deltagandet inom det civila samhället. Svenska organisationer och stiftelser kan ansöka om medel från Fredsmiljonen för verksamhet som syftar till att främja information och studier om fredsfrämjande, nedrustning och säkerhetspolitiska frågor. har Fredsmiljonen finansierat projekt inom kategorierna civil samverkan, konflikthantering, utrikespolitiska frågor samt nedrustning, inklusive kärnvapen-frågan. Flera av de organisationer som Fredsmiljonen har gett stöd till har varit aktiva i framtagandet av , där de med små medel fått genomslag och resultat i komplexa frågor. Exempelvis hade internationella och frihet (IKFF) en samlande roll för det civila samhället, som med sitt påverkansarbete bidrog till att kom att innehålla referenser till könsrelaterat våld. var ordförande i och valde ”Den nordiska modellen i en ny tid” som rubrik för sitt ordförandeskapsprogram. Programmet byggde på fem teman: minskat utanförskap, stärkt konkurrenskraft, ett hållbart samhälle, demografiska utmaningar och i världen. Närmare 20 ministermöten och ca 100 andra möten och seminarier har ägt rum. Samarbetet inom har under det svenska ordförandeskapet ytterligare fördjupats och utvecklas. Inom Nordiska budget har en s.k. prioriteringsbudget upprättats för finansiering av politiskt högt prioriterade samarbetsprojekt. kunde som första ordförandeland utnyttja denna budget och därigenom finansiera fyra helt nya nordiska satsningar: gruvnäringssamarbetet 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 ”NordMin”, ett arbetsmarknadsmöte på statsministernivå med fokus på unga i , ett projekt rörande lärlingsutbildningssystemen i kallat ”lärande på arbetsplats” samt en emissionsinventering av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar i de nordiska länderna. Ett omfattande arbete med att modernisera budgeten och samarbetsformerna inleddes under det svenska ordförandeskapet. Arbetet med att undanröja gränshinder i ägnades mycket uppmärksamhet . Samarbetsministrarna fattade beslut om en handlingsplan för arbetet 2017 och ett nytt Gränshinderråd har inrättats med verksamhetsstart . Den nordiska på i blev en synlig manifestation för i världen. Festivalen hade drygt 200 000 besökare och 750 tillresta nordiska artister och konstnärer. De bilaterala relationerna med de nordiska länderna har varit fortsatt goda som mer eller mindre har präglats av besök, turism, andra resor över gränserna, samverkan och utbyte inom handel, näringsliv och kultur. ledde arbetet inom ramen för det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet. Detta samarbete har fortsatt att utvecklas och fördjupas, såväl när det gäller engagemanget för närområdesfrågorna som för utökad samverkan kring viktiga globala frågor och den internationella utvecklingen. ledde även det nordiskbaltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet, där särskild uppmärksamhet ägnades åt Östliga partnerskapet, och energifrågor i regionen. I skrivelsen om nordiskt samarbete (skr. 2013/14:90) redogörs för samarbete mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Svenska medborgare och personer som likställs med svenska medborgare har erhållit hjälp av UD när de råkat i svårigheter utomlands eller befunnit sig i krisdrabbade områden. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 fått hjälp direkt av utlandsmyndigheter utan inblandning av departementet. Antalet konsulära ärenden är fortsatt stort. Information till allmänheten om och ambassadernas reseinformation har fortsatt varit en omfattande uppgift. En omfattande konsulär krishanteringsinsats genomfördes i samband med orkanen i . Större krisövningar har genomförts vid ambassaderna i , och . Målet för de statliga insatserna för information om i utlandet är att öka kunskapen, intresset och förtroendet för i utlandet och därigenom bidra till en ökad sysselsättning samt hållbar global utveckling. Insatserna ska bidra till en ökad internationell samverkan inom en rad områden. Uppdragen spänner över utrikes-, bistånds-, handels-, miljö- och utbildningspolitik. Verksamheten genomförs framför allt av (), som finansieras via anslag 1:9 , och svenska utlandsmyndigheter, som i detta arbete finansieras via anslag 1:10 Information om i utlandet, och berör områden som kultur, samhälle, utbildning och forskning, näringsliv och innovation samt demokrati och global utveckling. Huvuddelen av Svenska institutets Sverigefrämjande arbete sker inom två av institutets verksamhetsområden: Skapa intresse och förtroende för och Talangmobilitet, där den senare verksamheten handlar om aktiviteter och stipendieverksamhet för att marknadsföra som studiedestination för högskoleutbildning gentemot tredje land. Svenska institutets publika verksamhet omfattar bl.a. Sverige-kommunikation via digitala kanaler och tryckt information, journalistbesök och strategiskt arbete mot utländska medier, evenemang samt relationsskapande möten. Målet är att skapa intresse, dialog och uppmärksamhet för och svenska kompetenser i andra länder genom relevanta aktiviteter. har och de svenska utlandsmyndigheterna genomfört en rad aktiviteter runt om i världen. Den mobila utställningsplattformen ”Innovative ” har visats i , och . Genom samverkan med bland annat , Business , svenska företag och högskolor har utställningen bidragit till internationella kontakter som långsiktigt gynnar och svenskt näringsliv samt samarbete och relationer med andra länder på utbildningsområdet. har visats på elva platser i sex länder. Utställningen lyfter fram frågor om att förena arbete och familj ur ett jämställdhetsperspektiv. SI har arrangerat, eller bidragit med medel för genomförandet av 24 mediebesök med totalt 120 deltagande journalister (2012: 26 resp. 102). Besöken har resulterat i 113 publicerade medieinslag, med en potentiell räckvidd på drygt 100 miljoner människor och ett uppskattat annonsvärde på , en ökning med jämfört med . På området för talangmobilitet har institutet genomfört marknadsföringsinsatser gentemot , , och , beviljat 84 fler stipendier jämfört med och utvecklat webbplatsen för utökad användarvänlighet. Sidan har haft 1 800 000 besökare vilket motsvarar siffror. Satsningarna på information om genom sociala medier har varit fortsatt framgångsrikt. Antalet besökare på institutets nio digitala plattformar har ökat. har lanserat en ny, gemensam visuell identitet för Sverigekommunikation riktad mot utlandet. Den nya identiteten ligger till grund för förnyelsen av webbplatsen , som lanserades . – december har den nya sajten haft fler besök än vad den tidigare versionen hade året innan (2013: 873 885, 2012: 551 242). Även besöken från Facebook har ökat jämfört med (2013: 356 814, 2012: 10 517). Med Sweden.cn har SI en särskilt anpassad sajt för . nystartades en Facebook-sida för kommunikation om på arabiska. Som en följd av detta har trafiken ökat till /ar med flest besök från och en ökning av besökare från . arbete med offentlig diplomati innebär ett strategiskt arbetssätt som syftar till att påverka och få genomslag för svensk politik och svenska intressen och värderingar genom att utlandsmyndigheterna arbetar direkt mot individer och grupper i det civila samhället. Arbetssättet bidrar till kunskap, förståelse och engagemang för i utlandet. slutfördes pilotprojektet med temat Det Öppna där prioriterade frågor varit frihet och säkerhet på nätet, det öppna biståndet, frihandel samt ansvarsfullt företagande och ingår offentlig diplomati som en del av samtliga utlandsmyndigheters verksamhetsplanering. i utlandet (NSU) har tagit fram en ny strategi för arbetet med Sverigebilden i utlandet. Strategin är en utveckling av den kommunikativa plattformen, med kärnvärdena öppenhet, nytänkande, äkthet och omtänksamhet, som togs fram 2007. har även tillkommit som medlem i i utlandet. Sverigefrämjandet i utlandet berör även utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och utgiftsområde 24 Näringsliv avsnitt 4 Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande Det övergripande målet för anslag 1:11 Samarbete inom är att främja integration och samverkan kring , en förbättrad miljö i regionen samt att stödja en demokratisk utveckling i . Utfallet för det svenska stödet till samarbete inom 2013 var . Av utfallet ska avräknas biståndsramen – detta innefattar insatser inom ramen för Svenska institutets (SI) verksamhet. Genom Östersjösamarbetet finansierades SI:s Östersjösamarbete, Sida:s och SI:s insatser i avseende demokrati, mänskliga rättigheter och miljö, samt insatser inom ramen för Östersjöstaternas råd (), för , Nordliga dimensionen, och . avslutades ordförandeskap i Arktiska Rådet. En överenskommelse träffades om samarbetet vid oljeutsläpp och rapporter om den biologiska mångfalden och havsförsurningen antogs. Även den långsiktiga resiliensen i uppmärksammades och ett möte med de Arktiska miljöministrarna arrangerades. En övergripande bedömning är att Östersjösamarbetet överlag har gett goda resultat. Samarbetet har bl.a. bidragit till ökad integration 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 och ökad samverkan. Nedan följer i korthet en sammanfattning av de resultat som Östersjösamarbetet har bidragit till. Svenska institutets verksamhet i syftar till att främja en hållbar regional utveckling samt att stödja demokrati och mänskliga rättigheter i . Den övergripande bedömningen är att insatserna genom () inom ramen för samarbetet i har visat på goda resultat. SI:s verksamhet har dels ökat intresset och kapaciteten hos mottagande organisationer att söka EU-finansiering vilket bl.a. bidrar till mer ekonomiskt hållbara organisationer. Dels har verksamheten stärkt nätverken mellan civilsamhällesorganisationer, högskolor och entreprenörer kring , vilket har ökat kunskapen i och om regionen, bl.a. genom erfarenhetsutbyte. Projektstödsformen med projektinitiering har stärkt genomförandet av för för svenska aktörer tillsammans med andra aktörer i och har bidragit till att nå en högre utväxling av anslaget med hjälp av olika former av EU-finansiering. För att stärka samarbetet i har SI arbetat aktivt med kommunikations och informationsaktiviteter om Östersjösamarbetet och EU-finansiering, vilket också bidragit till en hög andel svenska projektdeltagare i för för . Unga ledare och beslutsfattare från regionen har stärkt sin kompetens avseende bl.a. ansvarstagande ledarskap och krisberedskap. Stipendier till studenter från Östersjöstaterna har ökat studenternas rörlighet och därmed skapat kontakter mellan ungdomar i regionen. SI har stärkt sitt arbete med alumniverksamhet för att utveckla kontakterna och nätverken mellan tidigare och nya stipendiater. För kanaliseras stöd huvudsakligen genom Sida, men även genom SI. Stödet inriktar sig på demokrati och mänskliga rättigheter samt miljöinsatser. Stödet till civilsamhällets organisationer har inneburit att dessa kunnat upprätthålla sin kapacitet och sina kontakter med partnerorganisationer. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Inom miljöområdet utgår stödet bl.a. genom finansiering av investeringar i syfte att uppnå gränsöverskridande miljöförbättringar, inklusive minskning av utsläppen till . Stödet kanaliseras främst via internationella finansiella institutioner såsom Europeiska (), Nordiska investeringsbanken (NIB) och Nordiska miljöinvesteringsbolaget (NEFCO). Detta sker bl.a. i det multilaterala ramverket Nordliga dimensionens miljöpartnerskap (NDEP), där svenska gåvomedel kombineras med lån från bankerna vilket genererar en finansiering som ofta blir större än vad enbart bilaterala bidrag skulle kunna ge. Stödet har bidragit till ökade investeringar inom avfallshantering och fjärrvärme samt utbyggnad av reningsverk i tätorter i nordvästra . Insatserna leder till minskade utsläpp av bl.a. fosfor och kväve i . I har arbetet för en miljömässigt hållbar ekonomisk och industriell utveckling fortskridit under det finska ordförandeskapet i . har prioriterat arbetet med näringslivsutveckling och miljösamarbete i . Länsstyrelserna i och arbete fokuserar på ekonomisk, social och miljömässig hållbar utveckling. Detta sker bl.a. genom att stärka regionala kontakter och fördjupa det nordiska samarbetet inom området som bl.a. ökar erfarenhetsutbyten och samverkan. Vidare har den förra regeringen även utsett landshövding till svensk representant i en nordisk expertgrupp för utökat nordiskt samarbete i Barents- och Arktisregionen. Verksamheten inom Östersjöstaternas råd (– ) har genomförts under ryskt följt av finländskt ordförandeskap. Flera viktiga initiativ har vidareutvecklats , såsom inrättande av ett moderniseringspartnerskap för , klimatanpassningsprojekt samt etablerande av en projektstödsfacilitet och ett projektfinansieringsinitiativ i syfte att underlätta och främja projektfinansiering i . Det finländska ordförandeskapet har fört dessa initiativ vidare. På grund av EU:s riktlinjer för möten på politisk nivå med efter landets aggression mot inställdes det till inplanerade Östersjötoppmötet i . Samarbetet inom är en central del i den svenska grannskapspolitiken. Bedömningen är att verksamheten lett till goda resultat inom en rad relevanta områden. Miljöinsatser samt arbete för hållbar tillväxt och samarbete mellan regionens unga är områden som särskilt kan uppmärksammas. Samarbetet inom har bidragit till att främja integration och samverkan kring , att förbättra miljön i regionen samt att verka för en demokratisk utveckling i . : ISP är en liten myndighet som täcker ett brett tekniskt område med många ärendetyper. Det saknas enkla sätt att mäta kvalitén i den myndighetsutövning som ISP utför i rollen som tillstånds- och tillsynsmyndighet inom exportkontrollområdet. Många av ärendena är komplexa till sin natur och myndighetens beslut är i de flesta fall slutligt. ISP bedriver dock ett aktivt kvalitetsarbete och har stärkt sina rutiner och förbättrat beslutsunderlagen. Bedömningen är att myndigheten genomgående håller en hög nivå i dessa avseenden. Den granskning som genomfördes av 2012 följs nu upp. Myndighetens tillgänglighet i ärenden, t ex. mätt som genomsnittliga handläggningstider och ärendebalanser, bedöms som gott. Detta är även ett indirekt kvitto på att processen fungerar från företagens perspektiv. Den Sverigefrämjande verksamheten har haft god effekt för att sprida information och kunskap om i utlandet. Svenska institutets analys av resultat bygger på genomförda uppföljningar och i vissa fall utvärderingar. Inom de flesta programmen har SI gjort enkätundersökningar, där svarsfrekvensen varit god. Målen för de olika programmen verkar, utgående från enkätundersökningarna, ha uppfyllts. Genom mer omfattande, specifika utvärderingar kan underbyggda slutsatser dras också vad gäller SI:s bidrag till mer långsiktiga effekter. Inom verksamhetsområdet intresse och förtroende för har en ny, gemensam identitet för kommunikationen mot utlandet lanserats och implementerats på bland annat . Den gemensamma identiteten är del av den nya strategin för arbetet med Sverigebilden i utlandet som implementeras . I detta arbete har samverkan stärkts mellan medlemmarna i i utlandet, NSU. UD och är generellt särskilt framgångsrika i sitt arbete med digitala och sociala medier. Detta har visat sig bland annat genom ett stort antal följare internationellt av UD:s och SI:s konton på sociala medier samt ökad efterfrågan från andra utrikesförvaltningar att förevisa hur arbetar med sociala medier. Detta bidrar till att hålla i framkant vad gäller kommunikation som det stärker arbete inom offentlig diplomati. Ökad tilldelning av stipendier inom verksamhetsområdet , med en ökad aktivitet i alumnnätverken som följd, visar att denna verksamhet är av vikt och relevans för som destination för studier på högre nivå. Det budgetförslag som lämnas till har utformats under den korta tid som enligt riksdagsordningen står till en ny regerings förfogande. Det har inneburit att en fullständig omarbetning av samtliga delar av budgeten i enlighet med regeringens politik inte har varit möjlig. deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser finansieras inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. I det följande beskrivs viktiga förändringar och prioriteringar i det svenska deltagandet i internationell krishantering som är finansierat under alla tre utgiftsområdena för det kommande budgetåret. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Målet är att genom svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatser bidra till att förebygga, hantera och lösa kriser och konflikter samt att bidra till fredsbyggande. I grunden ligger försvaret av universella normer och värden, såsom demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet, mänsklig värdighet och utveckling. Genom deltagandet främjar en världsordning som med sin grund i folkrätten bidrar till fred, frihet och försoning. Utrikes-, säkerhets- och biståndspolitiska bedömningar och prioriteringar ska vara styrande för svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser. Även försvarspolitiken och politikområdet för rättsväsendet ska beaktas. De olika politikområdena ska stödja varandra i internationella krishanteringsinsatser. har beslutat att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet. Detta ska bl.a. åstadkommas genom att förebygga och hantera konflikter och krig. Insatser för detta ändamål kan genomföras, förutom på vårt eget territorium, även i och utanför närområdet (prop.2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10). Målet för deltagande i civila krishanteringsinsatser är att skapa förutsättningar för människor i konflikt- och postkonfliktsituationer att leva i fred, frihet, säkerhet och rättvisa. I internationella krishanteringsinsatser ska särskilt kvinnors och flickors roll och intresseen beaktas. Planeringen av internationella krishanteringsinsatser måste ta hänsyn till utvecklingen i omvärlden. En strävan är därför att bibehålla tillräcklig flexibilitet och handlingsfrihet för att kunna prioritera om, ändra inriktning och därigenom svara upp mot nya eller förändrade behov av insatser. Det ligger i intresse att fortsatt bidra till såväl nya som etablerade insatser inom FN, EU, Nato och . Det är angeläget att ha en huvudsaklig inriktning som möjliggör ett långsiktigt engagemang och bestående resultat i de olika insatserna. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 agerande mot kräver att krisen hanteras och att bidrar till att bygga förtroende. Bidragen till fred och säkerhet i kommer att vara en central uppgift för även med krishanteringens instrument. EU:s och Natos militära insatsverksamhet kommer att få en förskjutning mot förmågehöjande insatser, dvs. träning och utbildning av tredje länders försvarsmakter eller andra organisationers fredsfrämjande styrkor. EU:s civila insatser väntas fortsätta att öka i omfattning med fokus på reformstöd inom rättsväsende och gränshantering. FN:s fredsfrämjande går däremot mot att tydligare överbrygga fredsinsatserna till det mer långsiktiga utvecklingssamarbetet. förblir den i särklass viktigaste arenan för FN:s fredsfrämjande medan verksamhet kommer att ha en stark betoning på . Den Afrikanska unionen och de subregionala organisationerna i är beredda att ta ett allt större ansvar för fred och säkerhet i . I flera konflikter är det afrikanska styrkor som stått för såväl initiala insatser som mer långvariga. För del blir det viktigt att hitta former, framförallt genom EU och FN, att stödja dessa afrikanska strävanden. Utvecklingen i omvärlden innebär att bidragen till internationella krishanteringsinsatser ökas där behoven är som störst. kommer andra bidrag att minska. Bidragen till och Kosovo anpassas i takt med att ländernas egen förmåga utvecklas. Därutöver fortsätter sitt engagemang i övriga regioner. ska ha förmåga att anpassa bidragen till efterfrågan på särskild kompetens. Det finns en ökad efterfrågan på förmågehöjande insatser och civila kompetenser såsom kvalificerad rådgivning inom rättssektorn och gränshantering samt ökat behov av stöd till internationella organisationers huvudkontor för insatsen. står den nordiska stridsgruppen i beredskap under svensk ledning. Regeringens inriktning är att ska fortsätta arbetet med att stödja utvecklingen av de afghanska säkerhetsstrukturernas förmåga att hantera säkerheten i efter det att ISAF fasas ut vid utgången av 2014. Målsättningen är att bidra till att åstadkomma en långsiktig stabilitet och en positiv säkerhetsutveckling i landet. avser därför att bidra till utbildnings- och rådgivningsinsatsen Resolute Support Mission (RSM) med syftet att stödja, utbilda och genomföra rådgivning till de afghanska säkerhetsstrukturerna. bidrag planeras bestå av högst 50 personer på plats och inriktningen är att det svenska bidraget i huvudsak ska vara verksamt i norra . Bidraget kommer främst att bestå av rådgivare samt personal vid de staber som leder RSM. Det svenska bidraget kommer att fasas in , i takt med att förberedelserna för insatsen genomförs parallellt med ISAF:s verksamhet. Regeringen avser att lämna förslag till om svenskt deltagande i RSM. Målsättningen är att den nya insatsen ska vara fullt operativ . Regeringens strävan är att fortsatt stödja FN:s civila insats i (UNAMA). I och med avslutningen av ISAF kommer även UNAMA:s militära rådgivningsfunktion spela en allt viktigare roll, inte minst avseende oberoende säkerhetsbedömningar. Svenska sekunderingar till militära rådgivarbefattningar kan bli aktuella även . Bidragen till EUPOL fortsätter, men med något minskad nivå. EUPOL väntas fortsätta sin verksamhet fram till och med utgången av 2016.