prop · H2031d26 · 2014-10-23 00:00:00 — Exempelvis bistår med dess anslutningsförhandlingar till WTO. , i samarbete med Sida, arrangerade ett seminarium om globala värdekedjor och utvecklingsländer med talare från , , , , Trade och näringslivet. Representanter för det civila samhället, företag, myndigheter och akademiska institutioner deltog. Frågor som berör företagens samhällsansvar, Corporate Social Responsibility (CSR), berör alla politikområden samt i varierande grad ett antal andra departement. inbjöd departementet till en CSR-dag med deltagande från företag, civilsamhälle, branschspecifika och fackliga organisationer. Vid dagen lanserades en plattform för hållbart företagande. En viktig del av CSR-arbetet inriktas på de svenska företagens arbete med CSR-frågor på marknader utanför EU. Konsultationer hålls fortlöpande i frågor där företagens erfarenheter och synpunkter är viktiga för CSR-arbetet, såsom tillämpningen av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Samarbetet med kring CSR har vidareutvecklats. Särskilda CSR-seminarier har hållits i bland annat , , , , , och . I samband med fabriksraset i skrev den förra regeringen brev till berörda företag. Två uppföljande möten har hållits där möjliga åtgärder diskuterades. nationella kontaktpunkt (NKP) för riktlinjer för multinationella företag arbetar med att främja och informera om riktlinjerna. avslutade NKP:n två fall som båda gällde anmälningar mot och . Den svenska NKP:n arbetar tillsammans med den norska NKP:n med en anmälan från svenska samer mot det norska statliga företaget . tillämpning av Konventionen om bekämpande av bestickning av utländska tjänstemän i internationella affärstransaktioner granskas inom , då en slutrapport förväntas. har också medverkat i granskningen av i och FN samt i . Plattformen för information till företag om korruptionsrisker och metoder för korruptions- bekämpning har utvidgats och rönt ökad uppmärksamhet. EU:s arbete på det handelspolitiska området präglas fortfarande i hög grad av den ekonomiska krisens efterverkningar. Mot bakgrund av detta har oro funnits för att EU ska röra sig i protektionistisk riktning. Trots retorik från vissa håll har detta inte skett i större utsträckning. arbete, tillsammans med likasinnade medlemsländer, har bidragit till detta. Istället har åtgärder genomförts som bedöms kunna ha betydande positiva effekter för tillväxt och sysselsättning i EU och i . Det gäller tydligast förhandlingarna om FTA:s med och och uppgörelsen vid på . tydliga linje att handelspolitiken också ska användas för att understödja mål på andra politikområden får allt större gehör inom EU och internationellt. Förhandlingar inom WTO om miljövaror och den ökade aktiviteten inom EU för CSR-frågor är två exempel. Handelspolitiken och handels- och investeringsfrämjandet ska stärka svenska företags möjligheter att ta tillvara de möjligheter som globaliseringen medför. Människor, kapital, varor, tjänster och information rör sig gränslöst i allt snabbare takt och i allt större omfattning. Detta blir allt tydligare i den digitaliserade ekonomin. De geografiska begränsningarna för såväl utbud som efterfrågan minskar i betydelse. Konkurrensen hårdnar och behovet av kontinuerlig innovation och produktutveckling ökar. De möjligheter som globaliseringen medför ska tas tillvara för att stärka svensk ekonomi och handel och därmed välstånd. Svensk handel och investeringar kan även stimulera tillväxt som kan bidra till att fattiga människor och länder lyfts ur ekonomiskt utanförskap. ska främja en fri och rättvis världshandel. ska verka för en global ordning mellan arbete och kapital som säkrar en internationell ekonomi som gynnar alla. Regeringen arbetar för progressiva internationella handelsavtal och för att riva handelshinder. ska stå upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. är ett exportberoende land och framgång på utlandsmarknaderna är avgörande för utvecklingen av såväl nya som etablerade svenska företag och därmed för sysselsättning och tillväxt. Nya företag behöver hjälp ut och etablerade företag behöver stöd på nya marknader eller inom nya exportsegment. Den internationella konkurrensen om marknads- andelar och investeringar ökar; information och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kunskap hos företagen om exportprocedurer och -marknader är en förutsättning. är en liten marknad. För att svenska företag ska kunna växa och anställa fler behöver de nå nya och fler kunder världen över. Närområdet – och övriga – kommer alltjämt att vara en viktig exportmarknad. behöver fler företag nå ut till de växande marknaderna i , och . Om fler svenska företag ges möjlighet att exportera till de växande ekonomierna skapas fler jobb i . Den fortsatta osäkerheten på de internationella marknaderna påverkar svensk industris möjligheter att få avsättning för produkter och tjänster. Det är därför särskilt viktigt att vidta åtgärder för att värna frihandel. Svaga statsfinanser hos ett antal EU-länder kommer att fortsätta att påverka köpkraften inom EU. Detta är särskilt allvarligt med hänsyn till att EU-området står för av vår handel. Regeringen arbetar därför dels för att stärka tillväxten inom EU, dels för att skapa förutsättningar för att stödja svenskt näringslivs diversifiering till andra marknader. Små och medelstora företag ska stödjas i sin internationalisering. Ökat fokus läggs på tillväxtmarknaderna. Det är framförallt i detta segment som dynamiken finns och tillväxten vad gäller export och arbetstillfällen kan ske. Exporten påverkas starkt av utvecklingen i omvärlden, vilket gör att utvecklingen av handeln i världen är svår att bedöma. Ett viktigt element i exportfrämjandet är att stärka samverkan mellan de offentliga aktörer som på olika sätt kan stödja svenska företag i deras internationalisering. De regionala export- rådgivarna har en viktig roll när det gäller att stärka små och medelstora företags internationalisering. finns en rad statliga aktörer som på olika sätt arbetar med att stärka företags internationalisering och exportförutsättningar. Det är viktigt att aktörerna agerar mer samordnat. Regeringen vill underlätta för små och medelstora företag att exportera och öka deras möjligheter att växa genom att utveckla en dörr in till olika typer av rådgivning, information och finansiellt stöd. För att stärka samordningen mellan olika exportfrämjande aktörers insatser och sänka trösklarna till exportmarknaden för enskilda 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 företag undersöker regeringen möjligheten att bygga upp regionala exportcentra enligt principen ”en dörr in”. Till de regionala exportcentra kan företagen vända sig för att ta del av ett samlat utbud av insatser och få rådgivning och information kring frågor som rör företagens exportplaner och internationalisering. En stark export och högkvalitativa investeringar är avgörande för att skapa fler jobb och högre tillväxt i hela landet. Att förbättra små och medelstora företags förutsättningar att växa genom att nå ut på nya större marknader är en del av en framgångsrik politik för att bekämpa arbetslösheten. Handelsmönstret förändras och exportmarknad växer. Marknadstillväxten är betydligt högre utanför våra traditionella exportmarknader än på dessa. Svenska exportföretag som i hög utsträckning är beroende av den europeiska marknaden behöver bli bättre på att nå nya och växande marknader. Handels- och investeringsfrämjandet bidrar till att stärka svensk handel och ekonomi genom att främja svenska små och medelstora företags export och internationalisering samt svenska företags affärer på viktiga marknader. Det sker också genom att attrahera utländska direkt- investeringar. Arbetet med att stärka bilden av i utlandet underlättas genom en gemensam strategi för arbetet med Sverigebilden inom ramen för i utlandet (NSU). Främjandet inriktas på de marknader som ger bäst förutsättningar för de svenska företagen att expandera. En analys från har visat att ett 20-tal länder, de flesta av dem tillväxtländer, är särskilt viktiga med tanke på ekonomisk storlek, tillväxtutsikter, grad av ekonomisk frihet och maximal svensk exportpotential. Här finns stora marknader som , , och , , , och samt en grupp för mindre marknader med stark tillväxtpotential som , , , , , , , , , , och . avser att se över länderprioriteringen i ljuset av förändringarna i omvärlden. För att de offentliga insatserna inom handels- och investeringsfrämjandet ska nå så många företag som möjligt, och ha förutsättningar att uppnå största möjliga effekt, är fortsatt och ökad samverkan central. Samarbetet mellan departement, myndigheter, organisationer samt regionala och lokala aktörer som arbetar med företags- och näringslivsutveckling, innovation samt Sverigefrämjande ska vidareutvecklas. Det är viktigt att sammanföra aktörer som främjar svenska ekonomiska intressen i utlandet, företagens affärer på den internationella marknaden, utländska investeringar i och arbetet med Sverigebilden. behöver en långsiktig strategi för ökad export. Regeringen avser att i samverkan med näringslivet ta fram en exportstrategi för att stärka exporten i alla delar av landet. Strategin ska innehålla insatser som stärker svenska företags export- och internationali- seringsmöjligheter på viktiga marknader, och som ökar antalet exporterande företag. Särskilt fokus bör ligga på att stärka de små och medelstora företagens exportmöjligheter. Här finns de stora behoven av stöd och det är även här som merparten av de nya jobben växer fram. Regeringen fäster stor vikt vid ett internationellt affärsfrämjande som skapar förutsättningar för marknads- och företagsutveckling. Globalise- ringen och den allt starkare internationella konkurrensen ökar behovet av effektiva och långsiktiga insatser som motsvarar företagens efterfrågan. inledde (Business ) sin verksamhet. Det är ett resultat av beslut med anledning av regeringens proposition Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande (prop. 2011/12:92, 2011/12:NU23, rskr. 2011/12:265). Den nya organisationen innebär en anpassning till hur beslut fattas i företagen där exportsatsningar, investeringar och joint-ventures kan vara olika vägar till internationalisering. En stor potential för ökad export finns hos de små och medelstora företagen. Det är viktigt att fler av dessa företag tar steget till export samt att de företag som har börjat exportera kan expandera sin utlandsförsäljning. Det är angeläget att det statliga handelsfrämjandet utgår från och möter företagens behov för att så många företag som möjligt ska kunna hitta sin väg till internationalisering och de bästa affärsmöjligheterna. ska inom ramen för sitt statliga uppdrag erbjuda goda förutsättningar för internationell affärsutveckling med export- service, kompetensutveckling och kunskaps- spridning om internationella marknader liksom riktade insatser, med närvaro på viktiga utlandsmarknader. Förstärkta insatser ska genomföras för små och medelstora företag på tillväxtmarknader och affärsområden där det finns outnyttjad potential. export- och investeringsråds verksamhet med de regionala exportrådgivarna är en viktig uppgift, liksom att ta tillvara den resurs som företagare med utländsk bakgrund eller utländsk kompetens innebär. I främjandearbetet är samverkan med andra offentliga aktörer, såsom exempelvis , , och (), viktigt. Där mervärde finns ska även samarbeta med privata aktörer med bransch- eller marknadskompetens. Att vara tidigt ute på tillväxtmarknaderna är av särskilt intresse. Dessa står för en ökande del av världsekonomin. Tillväxtekonomierna har behov av att investera i sektorer där svenskt näringsliv är konkurrenskraftigt, t.ex. infrastruktur, Life Science, hälso- och sjukvård och miljöteknik. Det finns en stor potential för ökad svensk export till dessa länder. Villkoren för en framgångsrik marknadsbearbetning skiljer sig dock från förutsättningarna på traditionella svenska exportmarknader. Det offentliga främjandet, och de synergier mellan offentliga och privata aktörer som det möjliggör, blir därför särskilt viktigt. projektexportsekretariat ska fortsätta arbetet med sektorspecifika insatser som tillfälligt förstärker den exportfrämjande verksamheten på tillväxtmarknader och i länder där den svenska representationen är begränsad. Resultaten visar att sådana insatser var särskilt värdefulla på svårare marknader och att verksamheten bidragit till att små och medelstora företag tagit steget till nya tillväxtmarknader. Sekretariatet kommer, i samarbete med , svenska ambassader och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 konsulat, att prioritera insatser i nya tillväxtländer, särskilt på den afrikanska kontinenten. Satsningen på att öka den svenska handeln med FN och bredda den grupp företag som offererar till FN-systemet kommer att ha hög prioritet. ska liksom och de svenska utlandsmyndigheterna aktivt arbeta med att hjälpa företag i alla delar av landet och utomlands att hantera hinder i handeln. Företagsspecifik affärsutveckling med skräddarsydda lösningar ska erbjudas företagen på marknadsmässiga villkor. Den svenska handeln förändras över tiden. För att öka exporten är det viktigt att förnya och bredda exporten. Det är viktigt att identifiera var tillväxtmarknader, tillväxtsektorer och outnyttjad potential kan finnas. Det är viktigt att ta vara på de möjligheter som finns i framtidsbranscher som miljöteknik, hälso- och sjukvård, kulturella och kreativa näringar samt tjänsteområdet. Genom en överenskommelse mellan de tidigare regeringspartierna och Socialdemokraterna har –2014 en särskild satsning gjorts på riktade exportfrämjande åtgärder genom . Satsningen har inriktats på att främja exporten i små och medelstora företag och att främja handeln med BRIC-länderna (, , och ) samt . Särskilt fokus har lagts på viktiga framtidsbranscher. Insatserna har inneburit ett utökat erbjudande till små och medelstora företag med tonvikt på förbättrad kvalitet och omfattning avseende bland annat regional exportrådgivning, affärsinriktade marknadsaktiviteter inom framtidsbranscher och främjande- och marknadsaktiviteter med särskild inriktning på tillväxtländer samt en vidareutveckling av insatserna avseende företagare med utländsk bakgrund eller kompetens. Den särskilda satsningen utgör en utgångspunkt för förstärkta insatser som möter små och medelstora företags behov. Ett aktivt exportfrämjande ska säkerställas. En exportstrategi ska utarbetas och regionala exportcentra ska vägleda företagen i deras export- och internationaliseringsansträngningar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Detta kompletteras av insatser inom andra politikområden. Regeringen avser bland annat utarbeta en livsmedelsstrategi. Utländska direktinvesteringar är viktiga för svensk ekonomi. De skapar nya affärstillfällen, nya affärsmöjligheter, öppnar nya marknader, tillför ny kompetens och ökar utbytet av teknik och tekniskt kunnande, vilket leder till ekonomisk tillväxt. Utländska företags- investeringar i bidrar också till den svenska exporten. Internationella företags- samarbeten blir en allt viktigare kanal för svensk export. Investeringar och samarbeten är en viktig och ofta avgörande fas som föregår export. Kompetensdrivna investeringar får en stor påverkan på handelsbalansen. Denna typ av investeringar står i fokus inom investe- ringsfrämjandet, som är ett viktigt instrument inom tillväxtpolitiken. Målet är att högkvalitativa investeringar kommer hela landet till del. Kvaliteten i investeringsfrämjandet ska säkerställas. Utländska intressenter ska ges kvalificerad information med syfte att underlätta valet av investering. Investeringsfrämjandet bygger på ett nära samspel mellan nationella, regionala och lokala aktörer. Svenska ambassader och konsulat ska aktivt medverka till ett effektivt exportfrämjande, att skapa goda förutsättningar för svenskt näringsliv i utlandet samt att marknadsföra som investeringsland. Arbetet ska bedrivas i samverkan med andra aktörer och i enlighet med mål och inriktning för det samlade Sverige- främjandet i syfte att främja svenska ekonomiska intressen och bilden av i utlandet. Det är viktigt med ett smidigt samspel mellan ambassader och generalkonsulat och , med respekt för delvis olika roller och förutsättningar. En främjandeplan för varje land och den s.k. främjarkalendern för de kreativa näringarna är konkreta verktyg för arbetet. I den treåriga främjandeplanen –2016 har utlands- myndigheterna satt uppföljningsbara mål för sitt främjande. Exportgarantier och exportkreditgivning ger företag möjlighet till internationell expansion, inte minst under prövande tider men även på nya marknader med hög tillväxt och hård konkurrens. Ett väl fungerande exportkredit- system är avgörande för svensk utrikeshandel. Finansiering i olika former är för såväl stora som mindre företag en faktor som påverkar möjligheterna att handla med andra marknader. Det är centralt för exportföretagen att få finansiering eller riskavtäckning för att inte få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och de facto gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. Arbetet med att anpassa exportfinansieringen till kundernas behov ska fortsätta. Det är viktigt att kunskapen om exportfinansiering hos företagen ökar och att aktörerna utvecklar erbjudandet till företagen, vilket särskilt inkluderar de små och medelstora företagen. verksamhet ska vidareutvecklas i syfte att sänka trösklarna för små och medelstora företag i samband med export. Garantigivningen ska bidra till hållbara investeringar och minskad klimatpåverkan. verksamhet bedrivs med målet att den totalt sett ska vara självbärande . Myndigheten tar ut som ska täcka såväl risk som kostnader för administration. Svenska exportföretag söker efter och gör affärer på hela världsmarknaden. En av EKN:s viktigaste uppgifter är att fortlöpande göra analyser av affärsklimatet på dessa marknader. EKN ska medverka till att exportaffärer görs möjliga även där förhållandena är svårbedömda och att med garantier som verktyg underlätta att affärer blir av. ska följa de rekommendationer som har fastställts inom beträffande antikorruption och miljö/sociala frågor samt följa de riktlinjer om hållbar långivning som har fastställts gemensamt. En bibehållen ram om 500 miljarder för exportkreditgarantier är viktig för EKN:s möjligheter att möta exportföretagens efterfrågan. Det är viktigt att EKN har en marginal som gör att svenska exportföretag vid oväntade omvärldsförändringar också i fortsättningen snabbt kan ges möjligheter till riskavtäckning för att inte få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och sämre konkurrenskraft internationellt. Det är viktigt att myndigheten kontinuerligt analyserar behovet av reserver. Per uppgick risk- reserveringarna för förväntade förluster till och myndighetskapitalet till . Likvida medel uppgick per till , vilket tillsammans med , återvinningar och finansiella intäkter bedöms utgöra en tillräcklig täckning för skadeutbetalningar. Om skade- utbetalningar skulle överstiga likvida medel har EKN möjlighet att utnyttja sin låneram hos Riksgälden mot ränta. Sannolikheten att ett sådant behov skulle uppstå bedöms som liten. Det är viktigt att behov av myndighetskapital bedöms med regelbundenhet för att säkerställa att EKN:s verksamhet fortsätter att vara långsiktigt självbärande. Efterfrågan på exportkrediter är fortsatt hög och SEK behöver även 2015 ha möjlighet att erbjuda exportfinansiering på de löptider som svensk exportindustri efterfrågar. Detta innebär i sin tur att svenska exportföretag kan konkurrera i fler exportaffärer. Den låneram och den kreditgarantiram för Aktiebolaget () som beviljades enligt propositionen Åtgärder för förstärkt exportfinansiering (prop. 2008/09:86) och i budgetpropositionerna , 2011, 2012, 2013 och 2014 (prop. 2009/10:1, prop. 2010/11:1, prop. 2011/12:1, prop. 2012/13:1 och prop. 2013/2014:1), har inte behövt användas, men de har haft en stor betydelse för möjligheterna att kunna ställa ut långfristiga lån. En fortsatt låneram om för systemet med statsstödda exportkrediter är av stor vikt då sådana krediter fortsatt är centrala för exportföretagen och deras internationella konkurrenskraft. Ramen ger ingen belastning på statsbudgeten, men om den skulle utnyttjas ökar statens lånebehov. Främjande av utrikeshandeln innefattar även import, som är viktig för att skapa välstånd och sysselsättning. När svenska företag får bra insatsvaror till konkurrenskraftiga priser ökar deras konkurrenskraft. I takt med att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 globaliseringen ökar, så förstärks även svenska företags globala värdekedjor vilket innebär att ett effektivt importfrämjande främjar svensk konkurrenskraft och export. En viktig del av importfrämjandet är att vidareutveckla EU:s inre marknad. Handeln spelar även en viktig roll för utvecklingsländerna. För utvecklingen i låg- och medelinkomstländer spelar ömsesidig ekonomisk integration en allt viktigare roll. Genom att öppna marknader för import av produkter som utvecklingsländerna kan producera ökar deras möjligheter till utveckling. Trade vid finansieras över biståndsbudgeten och är en viktig resurs för att underlätta import från utvecklingsländerna. Handels- och investeringsfrämjandet ska präglas av hög etisk standard och ske utifrån principer om hållbart företagande (CSR). Svenska myndigheter som bedriver exportfrämjande ska arbeta utifrån internationella principer om ansvarsfullt företagande, såsom riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact och FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter. CSR ska vara företagsägt och företagsdrivet, men svenskt exportfrämjande ska stödja och uppmuntra ansvarsfullt företagande. presenterade en granskningsrapport om statens främjande- insatser för export, På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export (RiR 2013:10). Den förra regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i skrivelsen om statens främjandeinsatser för export (skr. 2013/14:55). har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2013/14:NU13, rksr. 2013/14:175). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har beslutat att genomföra en granskningsrapport om (). Baserat på denna beslutade att inleda en huvudstudie med syfte att bedöma en del frågeställningar som premienivåerna, myndighetens reserver, arbetet med små och medelstora företag samt EKN:s mandat. En slutrapport förväntas . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 EU:s inre marknad utgör kärnan i det europeiska samarbetet och har varit en viktig drivkraft för den ekonomiska tillväxten i . Upprättandet av den inre marknaden innefattar principerna om fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital som har skapat unika möjligheter för företag att handla och investera och för medborgarna att arbeta, studera och resa i samt att få tillgång till produkter från andra medlemsstater. Den inre marknaden står också som förebild för en lång rad grupperingar av länder världen över – från till – som vill avskaffa handelshinder och öppna regionala marknader. Åtta av tio av största exportländer finns på EU:s inre marknad. Värdet av exporten till den inre marknaden uppgick till , vilket motsvarar av den totala svenska exporten. Den inre marknaden med 500 miljoner konsumenter och 23 miljoner företag har blivit en förutsättning för välfärd och sysselsättning. utgör en viktig utgångspunkt för strukturreformer på nationell nivå, vilket understryks av återkommande slutsatser vid Europeiska rådets möten och av landspecifika rekommenda- tioner. Kommissionen rekommenderar i flera fall enskilda länder att genomföra reformer som har sin grund i regelverket. Områden som är och bedöms fortsätta vara särskilt betydelsefulla är: –förverkligande av en inre marknad i en digital, globaliserad ekonomi, –utveckling av tjänsteområdet, –anpassning av regelverk till nya produktionssätt och den allt närmare integreringen av varu- och tjänste- produktion och