prop · H103109 · 2014-03-05 00:00:00 — Risknivån i förvalsalternativet bestäms med hänsyn till risken i hela den allmänna pensionen, där inkomstpensionen är en viktig del. Då risktagandet i förvalsalternativet är högre än risknivån i inkomstpensionen, anser att spararna bör kunna granskar: hållbara pensioner förvänta sig att sparandet i förvalsalternativet utvecklas bättre än inkomstpensionen sett över . Enligt ger nuvarande mål inte tillräcklig vägledning om vilken avkastning som spararna kan förvänta sig, vilket gör det svårt att utvärdera om avkastningen i förvalsalternativet har uppnått lagens krav om hög avkastning . Det visar på att målet behöver kompletteras med ytterligare ett jämförelsemått så att det tydligare framgår vilken förvaltningsprestation som kan förväntas av fonden. En sådan jämförelse kan därför användas vid en framtida strategisk utvärdering av förvalsalternativet. Global indexförvaltning är långsiktig och kostnadseektiv men kan utvecklas. bedömer att den passiva förvaltningen, som omhändertar förvaltningen av det faktiska pensionskapitalet, utgör grunden för fondens låga förvaltningskostnader. Sjunde AP- fondens modell att kombinera global indexförvaltning med en hävstång är grundad i nansiell teori. Däremot anser att Sjunde AP-fonden kan förbättra redovisningen av den passiva förvaltningens resultat och hävstångens bidrag till fondens resultat. En förbättrad redovisning av resultatutvecklingen utgör en grund för en framtida strategisk utvärdering av förvalsalternativet. bedömer också att styrelsens strategiska val av jämförelseindex bör utvärderas med jämna mellanrum. Sjunde AP-fondens val av index avgör tillgångsfördelningen och sådana strategiska beslut är normalt de som har störst betydelse för avkastningsresultatet. Den aktiva förvaltningen är ett komplement som har haft begränsad nytta för spararna som riskerna och förvaltningskostnaden varit högre än för den passiva förvaltningen. Sjunde AP-fonden har inte tydligt redovisat den aktiva förvaltningens inverkan på avkastningsresultatet. Det är svårt att utläsa omfattningen av den aktiva förvaltningen. Både regeringen och fonden har bedömt att den aktiva förvaltningen är begränsad. Storleken på de aktiva mandaten kan motsvara av fondens värde, vilket motsvarade cirka 30 miljarder /2013. Det nns inte heller någon avtalad absolut gräns för hur stor den maximala förlustrisken kan vara. delar därför inte bedömningen att omfattningen är begränsad. ifrågasätter värdet av den aktiva förvaltningen. Resultatet –2012 har varit otillfredsställande i förhållande till investeringsvolymen, riskerna och det totala resultatet för förvalsalternativet. Den valda strategin med aktiv förvaltning står i kontrast till att Sjunde AP-fonden är en förespråkare av passiv global indexförvaltning. anser att fondens svårigheter att nå sina avkastningsmål inom den aktiva förvaltningen stöder uppfattning att det är svårt att slå index . Pensionärerna har kortare placeringshorisont och har svårare att klara variationer i avkastningen. anser att Sjunde AP-fondens förvaltning av sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? förvalsalternativet inte helt svarar mot pensionärernas kortare placeringshorisont. kan en ytt från förvalsalternativet vid pensionering vara riskfylld. menar att denna problemställning kan belysas bättre av Sjunde AP- fonden och ser det som positivt att fonden gör en översyn av nuvarande generationsfondnyckel. Sjunde AP-fondens interna styrning och kontroll har haft allvarliga brister Styrelsen har stor frihet att utforma den interna styrningen och kontrollen då de yttre kraven i form av reglering är svaga. Styrelsen har tidigare valt att frångå den standard inom styrning och kontroll som krävs av de privata fondbolagen inom premiepensionssystemet. Det har funnits brister i både utformning och genomförande av den interna styrningen och kontrollen, bland annat av styrdokument och rapporteringsrutiner. som kontrollfunktioner saknades har styrelsen inte fått övergripande och självständiga riskanalyser av verksamheten. Brister i fondens riskhanteringsarbete har bland annat lett till limitöverträdelser, det vill säga överträdelser av fastställda begränsningar av risktagandet. Det har också lett till att Sjunde AP-fonden fått betala en straavgift En förklaring till bristerna är enligt att utvecklingen av den interna kontrollen har haft låg prioritet och att Sjunde AP- fondens kontrollstrukturer därför inte varit tillräckliga. Styrelsen har vidtagit viktiga åtgärder för att förbättra den interna styrningen och kontrollen vilket är positivt. uttrycker Sjunde AP-fonden att den ska följa samma regler om intern styrning och kontroll som privata fondbolag. Kontrollfunktioner som riskansvarig, regelefterlevnadsansvarig och internrevision har också tillkommit . Enligt är det tveksamt om resurstilldelningen för kontrollfunktionerna är tillräcklig, särskilt i nuvarande skede när ny struktur för intern styrning och kontroll både ska utvecklas, implementeras och utvärderas. anser att Sjunde AP-fondens intäkter, som ökat kraftigt i takt med att det förvaltade kapitalet ökat, ger utrymme för den resurstilldelning som styrelsen anser nödvändig. anser också att det kan vara svårt att säkerställa oberoendet hos kontrollfunktionerna, då de verkar i en liten krets av kollegor. Avsaknad av reglering och tillsyn innebär att fonden inte har yttre krav på intern styrning och kontroll. Både andra myndigheter och de privata fondbolagen i premiepensionssystemet omfattas av striktare krav än Sjunde AP-fonden. ser inte några hinder för att Sjunde AP-fonden omfattas av samma krav som gäller för myndigheter alternativt för de privata fondbolagen. Enligt är det ur premiepensionsspararnas perspektiv inte rimligt att förvalsalternativet har sämre skyddsregler än övriga premiepensionsförvaltare. granskar: hållbara pensioner har skett en regelutveckling inom området för andra myndigheter och fondbolag samt en utveckling på nansmarknaden som visat på behovet av att reglera nansiell verksamhet. Enligt har det därmed funnits goda skäl för en översyn av regleringen inom området även för Sjunde AP-fonden. kan dock konstatera att regeringen ännu inte lämnat förslag till skärpt lagstiftning för Sjunde AP-fonden inom detta område. Regeringen har inte fokuserat på fondens interna styrning och kontroll i sin utvärdering till . Området har endast tagits upp sporadiskt och till viss del, men någon bredare och mer fördjupad information har regeringen inte lämnat. Det är enligt relevant att analysera om det funnits brister i den interna styrningen och kontrollen som kan ha påverkat förvaltningsresultatet. fonden sannolikt hade haft större fokus på att anpassa riskhanteringen om regeringen gjort en uppföljning av intern styrning och kontroll inför förändringen av fonden . Så länge striktare reglering och någon form av tillsyn av intern styrning och kontroll saknas bedömer att det är regeringen som har ansvar för att ge en mer heltäckande bild av den interna styrningen och kontrollen hos Sjunde AP-fonden. För att ska få en rättvisande bild av hur eektiviteten i förvaltningen fungerar anser att regeringen behöver belysa området intern styrning och kontroll på ett övergripande plan. Med anledning av iakttagelser och slutsatser lämnar följande rekommendationer: yUtred och lämna förslag om reglering för intern styrning och kontroll yUppmärksamma intern styrning och kontroll i utvärderingen. ySäkerställ den fortsatta utvecklingen av fondens interna styrning och kontroll yStärk oberoendet för kontrollfunktionerna yKomplettera målformuleringen för förvalsalternativet yUtveckla utvärderingen av den passiva indexförvaltningen och hävstången yÖverväg att avveckla den aktiva förvaltningen yUtred förvalsalternativet närmare ur ett pensionärsperspektiv. sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? granskar: hållbara pensioner Premiepensionen är en del av den allmänna pensionen. Pensionsspararna har möjlighet att välja vilken eller vilka fondförvaltare som ska förvalta deras premiepension. I systemet nns ett förvalsalternativ för personer som inte kan eller vill göra ett aktivt val. Förvalsalternativet förvaltas av den statliga myndigheten . redovisar i denna rapport resultatet av en granskning av förvaltningen av förvalsalternativet. Granskningen omfattar Sjunde AP-fondens förvaltning med fokus på målformulering, strategiska val och intern styrning och kontroll. Vidare ingår regeringens styrning och utvärdering av Sjunde AP- fondens verksamhet i granskningen. Sjunde AP-fonden är den klart största aktören i premiepensionssystemet sett till antal sparare och andel av förvaltat kapital. I takt med att systemet fasas in förväntas det förvaltade kapitalet att öka i förvalsalternativet. Då förvalsalternativet omfattade cirka 2,9 miljoner sparare och och därtill förväntas fortsätta växa är det viktigt att förvaltningen sker eektivt. Såväl målformulering som strategiska val påverkar förvaltningen och därmed avkastningsresultatet. En väl fungerande styrning och kontroll av verksamheten är också betydelsefull för att säkra en eektiv förvaltning och hantering av risker i verksamheten. Sjunde AP-fonden genomförde en större förändring av förvalsalternativet , till följd av ett riksdagsbeslut. Beslutet innebar bland annat att kravet på låg risk i förvalsalternativet togs bort och att risknivån skulle bestämmas med hänsyn till hela den allmänna pensionen. Bakgrunden till förändringarna var att risken för systematiskt dåligt utfall skulle minska och möjligheterna till en bra premiepension skulle förbättras. Sjunde AP-fondens nya förvalsalternativ har inneburit en ökad risk för spararen , det vill säga fram till att pensionen börjar betalas ut. Andra skäl för en granskning är de omvärldsfaktorer som har påverkat förutsättningarna för förvaltningen av förvalsalternativet. Avreglering av nansmarknaderna har gett Sjunde AP-fonden och andra nansiella aktörer sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? möjlighet att öka risktagandet. Marknaden för nansiella instrument har ökat kraftigt i omfattning. Den globala nans- och skuldkrisen har inneburit stora svängningar både på obligations- och aktiemarknaderna vilket har ökat osäkerheten hos investerare och förvaltare. har mängden riskvilligt kapital i världen ökat bland annat till följd av att det varit billigt att låna. Den tekniska utvecklingen har lett till att både information och ökade kapitalöden kan röra sig snabbare mellan världens nansmarknader vilket har ökat svårigheterna för förvaltare att hinna med att analysera och agera i takt med resten av marknaden. När risktagandet ökar behöver styrning och kontroll av riskerna anpassas till dessa förhållanden. Granskningen inriktas på om det statliga förvalsalternativet i premiepensionssystemet förvaltas i enlighet med intentioner. Syftet med granskningen är att undersöka om regeringen har använt sina möjligheter att styra och utvärdera Sjunde AP-fondens förvaltning av förvalsalternativet och om Sjunde AP-fonden utformat och genomfört sina placerings- och riskstrategier så att förvaltningen uppfyller intentioner. Den övergripande revisionsfrågan är: Svarar regeringens och Sjunde AP-fondens förvaltning av förvalsalternativet mot de krav som premiepensionsspararna kan ställa? Granskningen omfattar perioden från det att Sjunde AP-fonden startade förvaltningen av förvalsalternativet 2000 fram till utgången av 2012. Utifrån en bedömning av väsentlighet och risk är granskningen inriktad på förvalsalternativet och de underliggande fonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Det innebär att granskningen inte omfattar den tidigare valbara Premievalsfonden eller Sjunde AP-fondens nuvarande valbara fondalternativ med olika risknivåer. Granskningen av Sjunde AP-fonden är inriktad på dess målformulering, strategiska val i förvaltningen och intern styrning och kontroll. Regeringens styrning har i huvudsak granskats utifrån styrelserelaterade frågor och regeringens uppföljning och utvärdering av förvaltningen. Eftersom bedömer att både Sjunde AP-fonden och regeringen har stort fokus på frågor om förvaltningsresultat, förvaltningskostnader samt etik och miljö har dessa områden inte ingått i granskningen.1 När det gäller Sjunde 1Även Inspektionen för socialförsäkring har genomfört en utvärdering av förvaltningsresultatet, se ISF (2012), Utvärdering av 7:e AP-fondens förvaltning av Premiespar- och Premievalsfonden. granskar: hållbara pensioner AP-fondens aktiva förvaltning har även granskat resultat och kostnader samt hanteringen av derivat. Sjunde AP-fondens hantering av blankning och onoterade innehav i den aktiva förvaltningen har av tidsskäl inte granskats närmare. har också valt att avgränsa granskningen från frågan om vilken förväntad meravkastning från aktiemarknaderna som Den frågan berör inte bara spararna i Sjunde AP-fonden utan har betydelse för samtliga sparare i premiepensionssystemet. I avsnittet som följer beskrivs ett antal utgångspunkter som använt sig av i granskningen och som ligger till grund för bedömningar. 1.4.1Utgångspunkter i fråga om Sjunde AP-fondens förvaltning Sjunde AP-fondens förvaltning ska ske uteslutande i pensionsspararnas intresse.2 Det innebär att Sjunde AP-fonden inte ska ta någon annan hänsyn än sådan som är knuten till pensionsspararnas intresse.3 Mål och krav på avkastning I lagen formuleras målet för placeringsverksamheten som att fondmedlen, vid vald risknivå, ska placeras så att långsiktigt hög avkastning uppnås.4 Enligt ska avkastningen vara så god som möjlig.5 Sjunde ska precisera målen för placeringsverksamheten närmare utifrån lagens övergripande mål.6 Målen ska vara mätbara och tidsbestämda.7 Att risknivån i förvalsalternativet bestäms med hänsyn till risken i hela den allmänna pensionen ger utrymme för att ta en högre risk i förvalsalternativet, då risken i den övriga delen av den allmänna pensionen är låg. Ur spararnas perspektiv är det därför rimligt att förvänta sig att sparandet i förvalsalternativet utvecklas bättre än den övriga delen av den allmänna pensionen sett över . 25 kap. 1 § lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). 1997/98:151 s. 850, bet. 1997/98:SfU13 och rskr. 1997/98:315. 44 kap. 1 § andra stycket och 5 kap. 6 § lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). 1999/2000:SfU6 s. 3. 1999/2000:46 s. 131, bet. 1999/2000:FiU19 och rskr. 1999/2000:46 s. 82f, bet. 1999/2000:FiU19 och rskr. 1999/2000:181. sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? Styrelsens roll med betoning på kontroll Styrelsen har ett fullt och odelat ansvarar för verksamheten.8 Styrelsen ansvarar för att utse en person som tar hand om den löpande förvaltningen.9 Det är även styrelsens ansvar att besluta om bland annat placeringsinriktning, portföljsammansättning, riskprol samt riskbegränsningar.10 Inom ramen för verksamhetsplanen ska styrelsen fastställa en riskhanteringsplan som ska beskriva de huvudsakliga riskerna som är förenade med placeringsverksamheten och hur dessa risker hanteras. Det ska också nnas interna instruktioner för hantering av dessa risker. Riskhanteringsplanen och instruktionerna ska följas upp löpande.11 tillstyrkte regeringens förslag där det bland annat framgick: Varje fonds styrelse skall vidare upprätta en s.k. riskhanteringsplan i enlighet med god sed på nansmarknaden. Planen skall säkerställa en väl fungerande intern kontroll av risker, att ansvaret för riskhanteringen är klart fastställt och att det med ansvaret följer erforderliga befogenheter och en självständig ställning samt att ledningen är medveten om olika risker och hur de hanteras. Tydliga riskmandat bör ges för de olika placeringarna. I planen bör ingå regler för hur olika slag av nansiella risker såsom ränterisk, kreditrisk, länderrisk, branschrisk, valutarisk och likviditetsrisk skall hanteras liksom operationella risker.12 Vidare konstaterar regeringen att en väl fungerande medelsförvaltning förutsätter god intern kontroll. Regeringen skriver också att ett ansvarsområde för styrelsen är internrevision, och att den eller de funktioner som styrelsen inrättar för detta ändamål organisatoriskt bör svara direkt inför styrelsen. Förvaltning jämförbar och likvärdig med privata alternativ Riksdag och regering har uttalat att en bärande princip för förvaltningen hos Sjunde AP-fonden är att den ska vara jämförbar och likvärdig med de privata placeringsalternativen i premiepensionen. De regler som gäller Sjunde AP- fonden ska så långt som möjligt vara konkurrensneutrala i förhållande till de privata premiepensionsförvaltarna. Sjunde AP-fonden ska inte gynnas i förhållande till andra förvaltare.14 1999/2000:46 s. 122–124, bet. 1999/2000:FiU19 och rskr. 1999/2000:181. 93 kap. 9 § lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). 1999/2000:46 s. 122–131, bet. 1999/2000:FiU19 och rskr. 1999/2000:181. 114 kap. 2 § lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). 1999/2000:46 s. 84, bet. 1999/2000:FiU19 och rskr. 1999/2000:181. 1999/2000:46 s. 113 och 131, bet.1999/2000:FiU19 och rskr. 1999/2000:181. 1997/98:151 s. 421f, bet. 1997/98:SfU13, rskr. 1997/1998:315, prop. 1999/2000:46 s. 52f, 113, bet. 1999/2000:FiU19 och rskr. 1999/2000:181. granskar: hållbara pensioner Sjunde AP-fonden ska följa vissa bestämmelser i lagen (2004:46) om värdepappersfonder. Bestämmelserna innebär att Sjunde AP-fonden omfattas av samma placeringsregler som de privata fondbolagen i premiepensionssystemet. Vidare ska Sjunde AP-fonden upprätta fondbestämmelser och vidta sådana informationsåtgärder som gäller för värdepappersfonder.15 Däremot omfattas Sjunde AP-fonden inte av lagens regler om intern styrning och kontroll. Mot bakgrund i ovanstående utgår från att Sjunde ska utforma mätbara och tidsbestämda mål för avkastningsresultatet och att styrelsens mål utgår från att ge så god avkastning som möjligt, givet vald risknivå. Med en högre risknivå kan spararna ha högre förväntningar Ur spararnas perspektiv är det rimligt att förvänta sig att sparandet i förvalsalternativet utvecklas bättre än den övriga delen av den allmänna pensionen sett över en längre tidsperiod, då risknivån i förvalsalternativet är högre. Vidare utgår från att Sjunde ska ansvara för att säkerställa en väl fungerande intern styrning och kontroll. Det innebär bland annat att en riskhanteringsfunktion ska ha nödvändiga befogenheter och en självständig ställning och att styrelsen har ansvar för internrevision. utgår från att förutsättningarna för förvaltningen inom förvalsalternativet ska vara likvärdig andra fonders förvaltning och att Sjunde AP-fonden inte ska gynnas i förhållande till dessa. 1.4.2Utgångspunkter i fråga om regeringens styrning Sjunde AP-fonden styrs endast genom lag. Regeringens möjlighet att styra är därmed mer begränsad än vad som vanligen gäller för statliga myndigheter. Det innebär bland annat att Sjunde AP-fonden saknar instruktion och regleringsbrev. Regeringen har till uppgift att utse Sjunde inklusive ordförande och vice ordförande, utse revisorer, fastställa fondens resultat- och balansräkning och utvärdera förvaltningen av fondmedel.16 Regeringens ansvar för styrelsen I lagen framgår att ledamöterna ska utses på grundval av sin kompetens att främja fondförvaltningen.17 Regeringen förtydligar det med att en ledamot inte måste vara yrkesverksam på kapitalmarknaden, men ska ha kunskaper som är 155 kap. 7 § lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). Lag (2004:46) om värdepappersfonder hette tidigare lag (2004:46) om investeringsfonder. 163 kap. 2–3 §§, 6 kap. 5–7 §§, 7 kap. 1 och 9 §§ lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). 173 kap. 2 § lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? till nytta för fondförvaltningen i stort. Regeringen har skäl att försäkra sig om att styrelsen har nödvändig kompetens om samhällsekonomi, kapitalförvaltning och andra frågor som är av betydelse för medelsförvaltningen och förvaltningen i övrigt. Vidare bör regeringen anpassa mandattiderna för ledamöterna så att de inte löper ut under . i dessa avseenden.18 Regeringen har möjlighet att entlediga en ledamot i förtid.19 Regeringen har själv lagt fast att nya ledamöter ska introduceras av huvudmannen, utöver den introduktion som Sjunde AP-fonden ordnar.20 Regeringens ansvar för Sjunde AP-fondens förvaltning Regeringen ska utvärdera förvaltningen av fondmedlen. Tillsammans med en sammanställning av AP-fondernas årsredovisningar ska utvärderingen lämnas till i form av en skrivelse.21 Utvärderingen ska ta sikte på om Sjunde AP-fonden uppfyller uppställda riktlinjer för verksamheten och om den bedrivs eektivt.22 Den ska ge en opartisk bedömning av fondernas förvaltningsresultat. Utvärderingen ska avse dels hur väl Sjunde AP-fonden operationaliserat de övergripande målen i konkretare förvaltningsmål, dels i vilken grad uppsatta mål har uppnåtts. Vid behov kan regeringen förtydliga sin syn på förvaltningsuppdraget i övrigt.23 Enligt regeringen måste även en granskning av nansiering och medelsanvändning ingå i utvärderingen.24 Regeringens utvärdering är avgränsad från de områden som står under tillsyn, det vill säga de förhållanden som rör tillämpningen av lagen om värdepappersfonder.25 utgår från att regeringen i sin tillsättningspolitik ska se till att styrelsen är kvalicerad för sin uppgift och allsidigt sammansatt. utgår från att det är regeringens uppgift att följa upp och utvärdera styrelsens kompetens och arbete för att kunna bedöma om styrelsen har rätt förutsättningar för att fullgöra sitt ansvar. 1999/2000:46 s. 126 och 130, bet. 1999/2000:FiU19 och rskr. 1999/2000:181. 193 kap. 5 § lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). 2012/13:130 Bilaga 1 Policy för styrning och utvärdering av AP-fonderna. 217 kap. 1 § lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). 1997/98:151 s. 422, bet. 1997/98:SfU13 och rskr. 1997/98:315. 1999/2000:46 s. 111–114, bet. 1999/2000:FiU19 och rskr. 1999/2000:181. 2012/13:130 Bilaga 1 Policy för styrning och utvärdering av AP-fonderna. 1999/2000:46 s. 53, bet. 1999/2000:FiU19 och rskr. 1999/2000:181. granskar: hållbara pensioner utgår vidare från att regeringens utvärdering ska ge en rättvisande bild av eektiviteten i Sjunde AP-fondens förvaltning och av förvaltningsuppdraget i övrigt. För att undersöka och bedöma Sjunde AP-fondens förvaltning har genomfört intervjuer och dokumentstudier. har intervjuat nuvarande och tidigare styrelseledamöter samt anställda vid . Vidare har granskat relevanta dokument såsom samtliga styrelseprotokoll inklusive bilagor från perioden –2012, protokoll från placeringsrådet samt styr- och strategidokument. Sjunde AP-fondens styrdokument har jämförts med den reglering som gällt för de privata fondbolagen i premiepensionssystemet. har också tagit del av externrevisorernas granskningsrapporter. Vid granskningen av Sjunde AP-fonden har ekonomie doktor deltagit som sakkunnig inom nansiell riskhantering samt bidragit med erfarenhet från styrelsearbete i nansiell sektor. Vidare har ett ertal rapporter och annat material som är relevant för området studerats. Det gäller material om det svenska pensionssystemet, nansiell teori, pensionsförvaltning och styrning av pensionsfonder. Ett syfte med denna genomgång är att undersöka vissa frågor ur ett internationellt perspektiv, till exempel olika förvaltarperspektiv och hur styrningen av pensionsfonder utanför kan se ut. Genomgången redovisas i bilaga 1 Internationell utblick – . För att undersöka i vilken utsträckning regeringen använt sin möjlighet till styrning av Sjunde AP-fondens verksamhet har analyserat dokument från regeringen och . Bland dokumenten ingår regeringens rapportering till i form av de årliga utvärderingarna avseende perioden –2012, underliggande rapporter till utvärderingarna och regeringens policy för styrning och utvärdering.