prop · H2031d4 · 2014-10-23 00:00:00 — Skillnader i grupperingsnivå är 2013 fortfarande den viktigaste förklaringsfaktorn, även om den har minskat marginellt (0,) i betydelse på grund av den ökade andelen chefer på låga grupperingsnivåer bland män. Att fler män än kvinnor är chefer har tagit över en del av förklaringsvärdet (plus i förhållande till 2012). var det av kvinnorna som arbetade deltid (2012) medan motsvarande andel för männen var (8,2012). Bland samtliga statsanställda har av kvinnorna en heltidsanställning att jämföra av männen. Det är samma för- hållande som rådde 2012. Inom chefskollektivet hos medlemmar har löneskillnaderna mellan kvinnor och män varierat . ökade snittlönen för kvinnliga chefer , medan snittlönen för manliga chefer ökade . var genomsnittslönen högre för manliga chefer än för kvinnliga. visar statistiken att genomsnittslönen för kvinnliga chefer är högre än för manliga chefer. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den genomsnittliga löneutvecklingen i årstakt –2013 har liksom under föregående avtalsperiod varit högre för de kvinnliga cheferna än för de manliga. Den uppgår till för de kvinnliga cheferna och för de manliga. Denna beräkning gäller endast identiska individer, dvs. de som varit anställda på samma myndighet under hela mätperioden. Parterna har ett gemensamt ansvar för att utjämna och förhindra skillnader i löner och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Parterna ska också främja alla medarbetares lika möjligheter att på sakliga grunder påverka sin löneutveckling. I nu aktuella avtal har centrala parter bland annat träffat överenskommelse om att partsgemensamt bedriva fyra utvecklings- områden inom Partsrådet11. Ett av områdena rör centrala parters stöd till lokal lönebildning. Arbetet med det av parterna gemensamt utvecklade metodstödet, är genomfört och i huvudsak även implemente- ringen av . Syftet med metod- stödet är att det ska utgöra ett stöd för lokala parter i deras arbete att säkerställa att det inte föreligger osakliga löneskillnader och bygger på att det integreras i det lokala lönebildnings- arbetet. Parterna konstaterar att det kan finnas ett fortsatt behov av vissa insatser för att slutföra implementeringen av men också ett behov av viss vidareutveckling av metod- stödet utifrån gjorda erfarenheter. I arbetet ingår också att ta fram förslag till hur övergången från utveckling och implementering till integrering i det lokala lönebildningsarbetet kan ske. Den etniska och kulturella mångfalden bland anställda i staten ska öka på alla nivåer Som underlag för uppföljningen av delmålet används statistik avseende hur stor andel av de 11 Rådet för partsgemensamt stöd inom det statliga avtalsområdet. är en ideell förening vars medlemmar är , förbundsområden inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna (OFR/S,P,O), akademikers centralorganisation (Saco-S) och Facket för service och kommunikation (). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 statsanställda som har utländsk bakgrund. En sammanfattning av statistiken återfinns i tabell 5.12. Tabell 5.12 Andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten samt för befolkningen i arbetsför ålder 2011–2013 20–64 år3 Befolkningen 20–64 år4 1Avser individer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska och frivilliga medlemmar i . 2Som nyanställda räknas individer som inte vari anställda i staten föregående år samt individer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år. 3Källa: () registerbaserade arbetsmarknads- statistik (RAMS). I RAMS ingår egna företagare och personer vars arbetstids- omfattning är . 4Källa: SCB:s befolkningsstatistik. Totalt 38 187 statsanställda hade utländsk bakgrund 2013. Andelen anställda med utländsk bakgrund i staten ökar stadigt och uppgick . Det är en ökning jämfört med . Bland de nyanställda i staten har utländsk bakgrund. Detta är en minskning i jämförelse med 2012, men nivån ligger i paritet med andelen individer med utländsk bakgrund i befolkningen. Samtliga utrikes födda ingår i gruppen av personer med utländsk bakgrund. som har utländsk bakgrund Bland utrikes- födda har de som kommer från länder utanför EU och successivt ökat . Andelen anställda med utländsk bakgrund ökar snabbare i staten än bland det totala antalet förvärvsarbetande eftersom andelen nyanställda med utländsk bakgrund är högre i staten än andelen med utländsk bakgrund på arbetsmark- Andelen i staten har ökat – 2013. Bland de förvärvsarbetande på hela den 2003–2012, (senaste tillgängliga uppgift är ). Motsvarande uppgift för för statligt anställda är . var andelen kvinnor i statsförvaltningen med utländsk bakgrund och andelen män . Det innebär en ökning för män och för kvinnor jämfört med (se vidare tabell 5.12). Att andelen är något lägre bland män hänger samman med strukturen i de tre mest mansdominerade verksamhets- inriktningarna Försvar, Näringslivsfrågor m.m. samt Samhällsskydd och rättsskipning. Inom dessa verksamhetsområden har mellan av de anställda utländsk bakgrund. De låga andelarna kan till viss del förklaras av en skev könsfördelning och det krav på svenskt medborgarskap som följer av lagstiftning bl.a. lagen (1994:260) om offentlig anställning, för- kortad , eller av säkerhetsklassning som gäller för vissa arbetsuppgifter inom dessa verk- samhetsinriktningar. Att en betydande andel av verksamheterna bedrivs i regioner med en befolkning med få invånare med utländsk bakgrund kan också ha betydelse. Medelåldern för samtliga anställda är lägre bland personer med utländsk bakgrund än bland övriga statsanställda. Däremot är medelåldern för nyanställda högre för personer med utländsk bakgrund än för övriga statsanställda. Den totala andelen anställda i åldrarna 25–var 2013 (att jämföra ), medan andelen anställda i gruppen med utländsk bakgrund var (att jämföra ). Andelen äldre är generellt lägre bland anställda med utländsk bakgrund. Bland samtliga statligt anställda var andelen som var 2012), men bland jämföra 2013.) Var och på vilka kompetenskategorier inom staten finns de anställda med utländsk bakgrund? I staten är andelen anställda med utländsk bakgrund högst inom verksamhetsinriktningen Utbildning, där av de anställda har utländsk bakgrund. Andelen med utländsk bakgrund skiljer sig avsevärt åt mellan regioner, men kanske främst mellan storstadsområden och landsbygd. Utan- för de tre storstadsområdena är andelen personer med utländsk bakgrund lägre än genomsnittet. Det gäller oavsett om jämförelsen görs för befolkningen, samtliga sysselsatta på arbets- marknaden eller statligt anställda. Högst andel med utländsk bakgrund i staten finns i de tre storstadsområdena , och , där andelarna är 20,3, . Anställda med utländsk bakgrund är något över genomsnittet i kategorin kärnkompetens och under genomsnittet i kategorierna lednings- och stödkompetens. I jämförelse med 2012 har andelen med utländsk bakgrund ökat inom alla kompetenskategorier, med mellan . Nedbrutet per kön återfinns den största skillnaden i gruppen män som arbetar inom kategorin stödkompetens, där ökningen uppgår till (se vidare tabell 5.12). Inkluderande synsätt – en strategi för mångfald i vid bemärkelse i staten Inkluderande synsätt – en strategi för mångfald i staten, som de statliga arbetsgivarna gemensamt ställde sig bakom och beslutade , är framtagen som ett stöd och ett verktyg för att statliga verksamheter ska präglas av mångfald i vid bemärkelse. Strategin tar sikte på att en blandning av bakgrund och kompetens som har betydelse för arbete, kvalitet och kund- orientering ska prägla verksamheten. Strategin har funnits och har gett avtryck i flera myndigheters arbete med kompetens- försörjningen. Arbetsmiljön i staten ska vara god Som underlag för uppföljningen används uppgifter om sjukfrånvaro och sjukpension, enligt det statliga pensionsavtalet PA 03, i staten. Sjukfrånvaron har varit lägre i staten än i de andra arbetsmarknadssektorerna. har dock den totala 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 sjukfrånvaron i de statliga myndigheterna ökat. uppgick den totala till av den tillgängliga arbetstiden. ökade sjukfrånvaron till och uppgår sjukfrånvaron till . Ökningen är begränsad och har skett från en låg nivå, men innebär ett brott i trenden med minskande sjukfrånvaro. Diagram 5.5 Sjukfrånvaro totalt och uppdelat på kön och ålder 2011–2013 Källa: Statskontoret. Det är bland kvinnorna som sjukfrånvaron ökar. Männens sjukfrånvaro minskade 2013 efter att ha ökat 2012. uppgick sjukfrånvaron för kvinnor till och för män till av den tillgängliga arbetstiden. Det innebär att kvinnornas sjukfrånvaro är mer än dubbelt så hög som männens. Ökningen av sjukfrånvaron gäller för alla åldersgrupper. För de som är ökade sjukfrånvaron . Både för de som är 30– och för de som är var ökningen . Frånvaron för de som är har legat stadigt kring av arbetstiden , men har ökat till än högre nivå än vad den tidigare varit. Sjukfrånvaron varierar mellan olika verk- samhetsområden12, vilket framgår av tabell 5.13. 12 Enligt COFOG-indelningen (Classification of the Functions of the Government), vilket är en internationell klassifikation som används för att gruppera verksamheter inom offentlig sektor, och som syftar till att redovisa sektorns uppgifter efter deras funktion och ändamål. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.13 Sjukfrånvaron inom olika verksamhetsområden –2013 Näringsliv, miljö, bostad kultur, och religion Källa: Statskontoret. Den högsta sjukfrånvaron finns inom området Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård, där sjukfrånvaron uppgick till . Det är en ökning . Inom området Samhällsskydd och rättskipning har den kraftiga ökningen om stannat upp, och är oförändrat . Lägst sjukfrånvaro i procent av tillgänglig arbetstid återfinns inom området Försvar, som också är det enda området som uppvisar en lägre sjukfrånvaro än under de två föregående åren. Av de statliga myndigheterna hade samma eller lägre sjukfrånvaro och högre sjukfrånvaro än 2012. Utvecklingen av antalet nybeviljade sjukpensioner Statligt anställda som beviljas sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt socialförsäkrings- balken har rätt till en sjukpension enligt det statliga tjänstepensionsavtalet PA 03. Om sjuk- eller aktivitetsersättningen har omfattningen 25, föreligger rätt till tillfällig sjukpension, och om omfattningen är föreligger rätt till sjukpension. förekom tillfälliga sjukpensioner med omfattningen . Inte sällan efterföljdes en sådan tillfällig sjukpension av en sjukpension, som per definition har omfatt- ningen . Detta medförde att personen dubbelräknades i statistiken, först som tillfällig sjukpension och därefter som sjuk- pension. För att öka jämförbarheten med 2013 har uppgifterna reviderats så att personer som under ett och samma kalenderår först har beviljats en tillfällig sjuk- pension med omfattningen och därefter har beviljats en sjukpension, endast förekommer en gång i statistiken. Hädanefter kommer begreppet sjukpension även att inkludera tillfälliga sjukpensioner. Antalet nybeviljade sjukpensioner minskade , då det nybeviljades 227 sjuk- pensioner enligt den reviderade statistiken. Därefter har det totala antalet nybeviljade sjukpensioner ökat. Totalt beviljades 296 sjuk- pensioner , vilket är 62 fler än året innan. Trots ökningen är antalet nybeviljade sjukpensioner förhållandevis lågt, och nivån lägre än då 356 sjukpensioner beviljades. Tabell 5.14 Anställda som har nybeviljats sjukpension 2011–2013 1 förekommer inte tillfällig sjukpension med omfattningen . Uppgifterna har reviderats så att personer som först har beviljats en tillfällig sjukpension med omfattningen och därefter beviljats sjukpension, som per definition har omfattningen , endast förekommer en gång i statistiken. Av tabellen ovan framgår att det är bland kvinnorna som ökningen av antalet nybeviljade sjukpensioner har skett. Bland männen har variationerna i antalet nybeviljade sjukpensioner varit små , med en minskning och en ökning . Den ökning av antalet nybeviljade sjuk- pensioner till kvinnor som skedde gäller främst för omfattningen . Ökningen året innan gällde främst för förmånerna med en lägre omfattning än . Det finns en tydlig skillnad mellan könen när det gäller sjukpensioner. har skillnaderna ökat ytterligare, då mer än dubbelt så många kvinnor som män beviljades en sjukpension. genomför , på uppdrag av , en arbetsmiljö- undersökning . Undersökningen omfattar cirka 130 frågor inom olika områden. I undersökningen uppgick antalet svarande till 8 075, varav 492, motsvarande av de svarande, var anställda i staten13. Av dessa var 243 kvinnor och 249 män. I i statlig sektor (dnr S2014/6559/) presenterar ett urval av frågorna. Syftet är att belysa arbetsmiljön i statlig sektor i jämförelse med tidigare undersökningar samt i jämförelse med andra sektorer och arbetsmarknaden som helhet. Förändringarna för statsanställda i undersökningen 2013 är relativt små jämfört med motsvarande undersökning 2011. Av rapporten framgår bl.a. följande. –Statligt anställda är i högre grad nöjda med sina arbeten. En större andel anställda, (78,2011), anser att de har ett i hög grad intressant och stimulerande arbete i jämförelse med arbetsmarknaden totalt sett, (67,2011). –Vissa svarstendenser i undersökningen tyder på en proportionellt högre arbets- belastning för främst statsanställda kvinnor i förhållande till den övriga arbets- marknaden. –I en av frågorna, som handlar om att man är allt för isolerad från andra, upplever en större andel statsanställdas arbetssituation som mer ensam än samtliga sysselsatta. –Drygt sex av tio statsanställda, 64,3 pro- cent, uppger att arbetet ger möjlighet att lära nytt och utvecklas i yrket . Det är fler än bland samtliga sysselsatta där jämförelsetalet är . –Statsanställda kan i högre utsträckning än samtliga sysselsatta i befolkningen bestämma när och hur olika arbetsuppgifter ska utföras. De är i högre grad med och beslutar om uppläggningen av det egna 13 I undersökningen redovisas de tre statliga affärsverken i den privata sektorn. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 arbetet och har bättre möjligheter att bestämma arbetstakt. De statsanställda är mer nöjda med sina arbetstider än anställda på arbetsmarknaden som helhet. –Det är fler statligt anställda, , än på arbetsmarknaden som helhet, , som instämmer i påståendet att det alltid/för det mesta är svårt att framföra kritiska synpunkter på arbets- förhållanden. Skillnaden är inte statistiskt signifikant. Statligt anställda män, , upplever i högre grad att det är svårt att framföra kritiska synpunkter på arbetsförhållanden än statligt anställda kvinnor, . –Andelen statsanställda som utsatts för våld eller hot om våld är den lägsta nivån sedan mätningarna startade . Totalt sett är andelen statsanställda som utsatts inte längre signifikant högre i jämförelse män som svarar att de blivit utsatta för våld eller hot om våld . Andelen kvinnor som utsatts för hot och våld har minskat från 2013. Denna minskning är inte statistiskt signifikant. Bland männen har det skett en ökning , från . De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsför- valtningen och rollen som statstjänsteman Statskontoret inkom (dnr S2013/6132/) med en utvärdering avseende som Kompe- tensrådet för utveckling i staten () bedrev på regeringens uppdrag . Utvärde- ringen fokuserar på myndigheternas arbete med den gemensamma värdegrunden i statsförvalt- ningen. Värdegrundsdelegationen är en arbetsgrupp inom () som verkar –2016. Delega- tionen ska genom aktiviteter, skrifter och andra utåtriktade insatser verka för att respekten och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 förståelsen för den statliga värdegrunden upp- rätthålls på alla nivåer i statsförvaltningen. Dess uppgift är att bidra till att uppfylla regeringens arbetsgivarpolitiska delmål att de statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för de grund- läggande värdena i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. Värdegrundsdelegationen ska i sitt arbete ta tillvara de erfarenheter som upparbetats inom som genomfördes åren 2010–2012. Sedan inrättandet har Värdegrundsdelegatio- nen publicerat två skrifter; en uppdatering av skriften värdegrunden för statsanställda samt en sammanfattande introduk- tion till densamma. Skriften värdegrunden för de statsanställda har dis- tribuerats till samtliga myndighetschefer i staten. hade sammanlagt ytter- ligare 9 800 exemplar av de två skrifterna beställts av 189 myndigheter. Även kommuner och andra aktörer har beställt skrifterna. Vidare har delegationen arrangerat sex stycken s.k. Värdegrundsforum på olika platser i landet där frågor som erfarenhetsutbyte av värdegrundsarbete, korruption, bemötande och service samt fri åsiktsbildning har behandlats. Sammanlagt har 404 deltagare från 138 myndig- heter deltagit vid dessa forum. En tredjedel av myndigheterna har deltagit vid två eller flera tillfällen(se vidare tabell 5.15). Tabell 5.15 Deltagande vid Värdegrundsforum sedan Värdegrundsforum 2013 – introduktion Universitet och högskolor – värde- Källa: Värdegrundsdelegationen. Värdegrundsdelegationen har även tagit fram en tvådagarsutbildning för att stödja myndig- heternas eget arbete med den gemensamma värdegrunden för statsanställda. deltog 91 personer från 50 myndigheter i utbildningen. Delegationen har arbetat direkt med ett antal myndigheter i syfte att underlätta värde- grundsarbetet genom skräddarsydda aktiviteter. Sammanlagt har sexton sådana aktiviteter genomförts. Vidare har en serie längre samtal hållits med vissa myndigheter för att ge stöd till och för att ta del av myndigheternas arbete med värdegrundsfrågor. ska en samlad redovisning av arbetet och en bedömning av resultat redovisas till (Social- departementet). Myndigheternas personalansvarsnämnder hand- lägger ärenden som rör disciplinansvar, åtals- anmälan, avstängning och skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden när det gäller statligt anställda. För statligt anställda med högre befattningar, t.ex. myndighetschefer, domare, åklagare, polis- chefer och professorer, prövas frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning, läkar- undersökning eller avskedande av (se sid 78). Myndigheternas personalansvarsnämnder har viktiga funktioner när det gäller att upprätthålla allmänhetens förtroende för statlig förvaltning och tillgodose arbetstagarnas intresse av en korrekt handläggning av de enskilda ärendena. De statliga myndigheterna hanterade 347 personalansvarsärenden , vilket är 225 färre ärenden än 2012. Av diagram 5.6 fram- går utvecklingen av antalet personalansvars- ärenden –2013. Diagram 5.6 Antal personalansvarsärenden och antal ärenden som lett till åtgärd, 2004–2013 som lett till åtgärd Källa: Ds2006:19 samt 2006–2013. Anm: Uppgifterna 2006–2013 bygger på en enkätundersökning. Svarsfrekvensen uppgick för , , , , , , och . Tabell 5.16 Personalansvarsärenden, typ av ärende och utfall –2013 Ärenden som lett till åtgärd Övriga aktuella frågor inom den statliga arbetsgivarpolitiken Praktikantprogram i statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning m.m. Arbetsförmedlingen genomför på regeringens uppdrag14 ett praktikantprogram i statliga myndigheter för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Programmet ska bedrivas under . Syftet med programmet är att deltagarna ska få erfarenhet av arbete inom statliga myndigheter, vilket kan förbättra deras möjligheter till ett framtida arbete, med eller utan lönesubvention. Arbetsförmedlingen har redovisat hur arbetet med uppdraget fortskrider (se vidare utg.omr. 14, avsnitt 4.4.2.4). –48 myndigheter gett en avsiktsförklaring att inventera möjliga praktikplatser till praktikantprogrammet, 436 praktikplatser anmälts t.o.m. den , varav 40 har återtagits, och –343 platser tillsatts sedan programstarten. Tjänstepensioner vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner Tjänstepensionerna för drygt 5 700 anställda vid ett sextiotal statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner är delvis statligt reglerade. Regleringen sker genom förordningen (2003:56) 14 Dnr A2012/4066/A. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning (PISA-förordningen), som knyter an till det statliga tjänstepensionsavtalet PA 03. Som komplement till förmånerna enligt PISA- förordningen har områdets kollektivavtalsparter slutit ett avtal om avgiftsbestämd individuell ålderspension (AIP). Regeringen bedömer att en övergång till en helt kollektivavtalsreglerad ordning bör inledas . Den nuvarande regleringen av tjänstepensionerna för de anställda vid institutionerna utmönstras ur PISA-förord- ningen –2019. Förordnings- ändringen med övergångsbestämmelser bereds i . Se vidare utgiftsområde 17, avsnitt 2.6.2 Prioriteringar avseende kultur, film, medier och idrott. Övergången från en delvis förordnings- reglerad pensionsordning till en helt kollektiv- avtalsreglerad ordning påverkar inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter och anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. är över- gången ett nytt pensionssystem på scenkonst- området saldoneutralt för statens budget. påverkas dock det finansiella sparandet. Denna påverkan innebär att det kommer att uppstå en saldo- försvagning på statsbudgeten p.g.a. att premie- betalningen till inkomsttiteln minskar när flertalet anställda övergår till att omfattas av den kollektivavtalsreglerade ordningen. Efter avveck- lingsperioden beräknas inkomstförsvagnings- effekten uppgå till . Därefter kommer även de pensionsutbetalningar som belastar anslaget successivt att minska, vilket på lång sikt kommer att balansera inkomstbortfallet. Regeringen noterar att utvecklingen är fortsatt positiv för flertalet av de delmål som har ställts upp för staten som arbetsgivare och där utvecklingen följs upp med angivna indikatorer. –Löneutvecklingen i staten fortsätter att relativt väl följa utvecklingen på arbets- marknaden i stort. –Andelen kvinnor på ledande befattningar har ökat. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 –Löneskillnaderna mellan kvinnor och män fortsätter att minska. –Andelen anställda med utländsk bakgrund har ökat på samtliga nivåer. –Sjukfrånvaron i staten har ökat men är fortfarande på en låg nivå. –Antalet nybeviljade sjukpensioner har ökat men är fortfarande på en låg nivå. Regeringen följer arbetet med de fem långsiktiga prioriteringarna som beslutat och som redogörs för under avsnitt 5.3.2. Det tillgängliga underlaget, som redovisats under samma avsnitt, visar att kompetens- försörjningen i staten i huvudsak fungerar väl. Det är i första hand med- lemmar som ska bedöma verkets resultat. Medlemsundersökningarna visar på en fortsatt nöjdhet som dock är svår att jämföra mot mot bakgrund av den ändrade utformningen av undersökningarna. har vidare i uppgift att utföra stabsuppgifter åt regeringen. Regeringen bedömer att dessa har utförts på ett tillfreds- ställande sätt. Regeringen anser att den verksamhet som bedrivit bidrar till att utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken. tar sitt arbetsgivarpolitiska ansvar och bedriver ett strategiskt arbete med sin egen kompetensförsörjning. Regeringens samlade bedömning är att SPV hanterar den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring på ett tillfreds- ställande sätt. Regeringens mål för SPV:s huvudsakliga verksamhetsområde, Statlig pensionsverksamhet m.m., är att effektiviteten och säkerheten ska öka samt att servicen till statliga myndigheter, tjänstemän och pensionärer ska förbättras. till SPV:s driftkostnadsprocent har effektiviteten inte ökat , men det finns metodologiska problem med detta mått. tre indikatorer tyder på att säkerheten har ökat (aktualiseringsgrad och inkomstkontroll) medan indikatorn andelen felaktigt utbetalade pensioner pekar i motsatt riktning då den har ökat något. Enligt de kundundersökningar som SPV genomfört har nöjdheten ökat hos samtliga mål- grupper.