prop · H2031d4 · 2014-10-23 00:00:00 — tillsyn är riskbaserad, vilket innebär att tillsynsarbetet prioriteras utifrån de risker som identifieras. Tillsynen inom flertalet områden är både inriktad på stabilitet och konsumentskydd. bedöm- ning av de främsta riskerna publiceras åter- kommande i särskild ordning. som tillsynen är riskbaserad ska den utvecklas och bli mer omfattande. bedriver sin tillsyn bl.a. genom riskbedömningar, finansiell analys, undersökningar och andra kontakter med företagen. Detta analysarbete – vars slutsatser redovisas i om risker i det finansiella systemet, senast publicerad – utgör grunden för de övergripande prioriteringarna inom den riskbaserade tillsynen (dnr Fi2013/4075). Till detta kommer företags- specifika risker som t.ex. kan uppmärksammas genom klagomål eller den finansiella rappor- teringen, storbankernas marknadsfinansiering och hushållens skuldsättning. har även det huvudsakliga ansvaret för den s.k. makro- tillsynen. Det innebär att ska vidta åtgärder för att motverka finansiella obalanser i syfte att stabilisera kreditmarknaden, men med beaktande av åtgärdernas effekt på den ekonomiska utvecklingen. I samband med att det nya ansvaret för för- tydligades ändrades även rapporterings- skyldigheten. De tidigare rapporterna om risker i det finansiella systemet och erfarenheterna om tillsynsarbetet ersattes med följande rapporter: –En rapport med analys och bedömning av den finansiella stabiliteten ska lämnas . I rapporten ska framgå vilka åtgärder som vidtagits och vilka som kan komma att vidtas för att motverka att finansiella obalanser uppstår. Åtgärdernas effekter på samhällsekonomin samt behovet av utveckling av regler på området ska också redovisas. –En rapport med erfarenheter av tillsynsarbetet avseende konsumentskydd ska lämnas en gång . Rapporten ska innehålla en bedömning av riskerna för konsumenterna inom det finansiella systemet samt de åtgärder som vidtagits eller kan komma att vidtas för att stärka konsumentskyddet. Behovet av regelutveckling på området ska också presenteras. om den finansiella stabiliteten som publicerades pekade på att motståndskraften i det svenska finansiella systemet är tillfredsställande, men att det finns risker främst på grund av en stor banksektor som är känslig för störningar och den höga skuldsättningen hos svenska hushåll (dnr Fi2014/2663). Det är därför viktigt att bygga motståndskraft mot dessa risker eftersom den svenska finansiella sektorn och ekonomin också påverkas av problem utanför , bl.a. genom behovet av utländsk marknadsfinansiering. har ett ansvar för att i tillsynen kontrollera att bankerna har tillräckliga buffertar, hållbara finansieringsstrategier samt god riskhantering. Svenska bankers kapital- och likviditetsbuffertar har stärkts . Flera åtgärder har också vidtagits för att minska riskerna med hushållens skuldsättning, dels genom att ytterligare stärka motståndskraften hos bankerna, dels genom att buffertar skapas hos hushållen. Det är viktigt att risker och finansiella obalanser inte byggs upp i den finansiella sektorn som kan spridas vidare till samhällsekonomin. om erfaren- heterna av konsumenttillsynen inom den finan- siella sektorn publicerades (dnr Fi2014/1973). Rapporten fokuserar på de risker och problem som uppstår i den direkta kontakten mellan konsumenterna och de 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 De risker och problem som beskrivs har uppmärksammats i samband med tillsynsarbete. Fokus i till- synen har områdena spara, låna, betala och försäkra. lyfter särskilt fram tre områden där konsumentskyddet bör stärkas: provisioner, snabblån och öppenhet om bolåne- räntan. Den arbetade tiden inom tillsynen har ökat något 2013 jämfört med . Flera utvecklingsinsatser har genomförts och syftar till att skapa en effektivare och förbättrad analys av företagen under tillsyn. Ökningen utgjordes till stor del av ökade insatser inom finansiell analys och metodutveckling, vilket framgår av diagram 3.1 nedan. Resurserna inom tillsynsverksam- heten påverkas av att de fortsatt höga kraven inom regelgivningsarbetet. Kraven ökar särskilt på den regelgivning som sker inom ramen för som därigenom har inverkan på resurserna som kan användas inom tillsynen. Diagram 3.1 Fördelning av olika aktiviteter inom tillsynen 2011–2013 I årsredovisningen redovisar insatserna inom tillsynen fördelat på bl.a. områdena bank, bolån, försäkring, fond och marknadsplatser. I den operativa tillsynen används flera metoder och aktiviteter: platsundersökningar, utredningar, enkäter, intervjuer, dialoger och möten samt seminarier som kan resultera i rapporter eller skrivelser. Uppföljning av viktiga nyckeltal sker dessutom fortlöpande bl.a. genom granskning av den återkommande inrappor- teringen från företagen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Prestationerna inom tillsynen mäts genom antalet tillsynsaktiviteter som resulterat i att företaget (eller i vissa fall personen) tagit emot ett beslut eller att publicerat en rapport. Det är ett kvantitativt mått som beskriver hur många beslut som fattas och rapporter som publiceras. Måttet fångar dock inte skillnaden i storleken eller komplexiteten i prestationerna och därmed inte skillnaderna i handläggningstid för olika slags ärenden. Mätresultatet blir därmed känsligt för om väljer att genomföra färre men mer djupgående undersökningar eller fler och mer snäva undersökningar. har exempelvis lagt tid på att färdigställa översyns- och utvärderingsprocesser (tidigare samlade kapitalbedömningar) för flera mindre banker, vilket huvudsakligen inneburit färre men mer komplicerade ärenden. har haft inriktningen på att granska de tio största bankerna i och som en följd har tidsåtgången för de mest komplicerade ärendena ökat ännu mer. har också genomfört flera omfattande och mer djupgående undersökningar. Tabell 3.3 Prestationer inom tillsyn 2011–2013 Totalt beslut/rapporter Tillsynen kan i vissa fall resultera i sanktioner, som är en åtgärd som kan ta till mot företag som inte har följt regelverken. I valet mellan sanktion eller annan åtgärd överväger konsekvenserna av den ena eller andra åtgärden. Tillsynen syftar också till att vara förebyggande för att initiativ ska kunna tas innan problemen blir alltför stora. Antalet sanktioner är därför enligt Finans- inspektionen inte ett mått på marknads- misslyckanden eller på hur effektiv tillsynen är. varnar också på sin webbplats för företag som bedriver en oseriös verksamhet. varnade Finans- inspektionen för 587 oseriösa företag (2012 var det 753). Av de varningar som publicerades utgjorde 488 varningar resultatet av ett inter- nationellt samarbete mellan tillsynsmyndigheter världen över (675 stycken 2012). Andel och antal företag genomförde någon form av tillsynsaktivitet för av företagen under tillsyn. För treårsperioden –2013 har av företagen omfattats av någon tillsynsaktivitet. Av tabell 3.4 nedan framgår antalet unika företag som blivit föremål för tillsynsaktiviteter uppdelat på företagskategori. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.4 Företag som blivit föremål för tillsynsinsatser 2011–2013 antal företag I urvalet ingår samtliga företag med tillstånd från exklusive företag som på grund av sin begränsade storlek har undantagits från regelverket, exempelvis s.k. kreaturs- försäkringsföreningar. Företag som enbart är registrerade hos som inlåningsföretag ingår inte. Ärenden om tillstånd finns med som tillsyn i denna redovisning avseende godkännanden av interna modeller för kreditrisker, marknads- risker, operativa risker och motpartsrisker samt ägarprövningar. Antalet uppgår till 30 ärenden och 67 ärenden –2013. Undersökningarna som redovisas i tabellen motsvarar inte samtliga tillsynsundersökningar som resulterat i ett beslut enligt tabellen om prestationer (tabell 3.3). utövar även en viss kontroll av företag som varken har tillstånd eller är registrerade, och som därmed inte ingår i tabellen. Exempelvis undersöker regelbundet företag som kan antas bedriva tillståndspliktig verksamhet utan tillstånd. ger ut regler i form av före- skrifter och allmänna råd som kompletterar och preciserar de grundläggande regler som gäller för företagen som står under tillsyn och som finns i lagar och förordningar. Regelgivningen är ett av verktyg i arbetet för att nå målet för det finansiella systemet. Den nedlagda tiden för regelgivningsarbetet ligger på en fortsatt hög nivå och i nivå med . På grund av att arbetet med Solvens II låg vilande har mindre tid lagts på regelgivning jämfört . Insatserna inom regelgivningen drivs till stor del av de ökade Av diagrammet nedan framgår fördelningen på olika aktiviteter inom regelgivningen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 3.2 Regelgivning, aktiviteter 2011–2013 Handläggningen av ärenden i verksamheten med tillstånd och registrering ska hålla hög kvalitet samt vara snabb och kostnadseffektiv. Mindre tid har lagts ned för arbetet med tillståndsprövning 2013 jämfört med . inkom till 3 258 ärenden avseende ansökningar om tillstånd och registrering (7 602 ). Den tillsynes kraftiga minskningen i antalet inkomna ärenden beror på att diarieplan ändrats /2013, och siffrorna är därför inte jämförbara. Handläggningstiden mätt ökade också. Men siffran är inte heller jämförbar med den för året före på grund av den nya diarieplanen inom myndigheten. Tabell 3.5 Aktiviteter inom tillståndsgivning 2011–2013 Handläggning inom utsatt tid, andel (%) tillståndsprövning syftar bl.a. till att säkerställa att företag som startar en tillståndspliktig verksamhet eller förändrar sin verksamhet är väl kapitaliserade, har en god intern styrning och riskhantering, en kompetent styrelse och ledning samt lämpliga ägare. är statistikansvarig myndighet för finansmarknadsstatistiken. Produktionen av denna är utlagd till . Kostnaderna 2013 var ca och kostnaden var på samma nivå jämfört med . Beslut har fattats om att inrätta en gemensam databas för övervakning och tillsyn över finansmarknaderna (prop. 2013/14:161, bet. 2013/14:FiU31, rskr. 2013/14:275). Reformen innebär i huvudsak att de bestämmelser som reglerar skyldigheten att lämna uppgifter till och anpassas för att de båda myndigheterna ska kunna anlita för att samla in uppgifter som behövs för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. Lagändringarna trädde i kraft . har som mål att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden genom finansiell folkbildning. har använt för ändamålet (året före ). planerar att inom ramen för verksamheten med finansiell folkbildning genomföra en större undersökning om hushållens finansiella förmåga. Inom området har en rad olika folkbildningsinsatser genomförts. Vilka insatserna är framgår av rutan nedan. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Under beteckningen Trygga din ekonomiska framtid hölls kurstillfällen för 245 fackliga ombud, 22 av lärare samt 43 av kommunernas konsumentvägledare. Studiehäften från har distribuerats och det samlade kursinnehållet har gjorts tillgängligt via webben och via sändningar i . TV-inspelningar har även gjorts tillgängliga som undervisningsmaterial för svenska universitet och högskolor via UR access. Tvådagarskursen Trygga din ekonomiska framtid har till exempel sänts i Kunskapskanalen (SVT). Kurser under namnet Tryggare ekonomi på äldre dar har påbörjats, för att utbilda vidareinformatörer från de fem stora pensionärsorganisationerna som totalt organiserar 900 000 medlemmar. deltar i projektet i samverkan med , och . Det ordnas utbildningstillfällen i kommuner över hela landet där unga arbetslösa bjuds in till tvådagarskurser i vardagsekonomi och konsumenträtt. Läroplanerna för skolans högstadium och gymnasium innebär att alla elever ska få del av undervisning i privatekonomi, främst inom hemkunskap, matematik och samhällskunskap. För att stödja berörda lärare med material och underlag driver , och två gemensamma projekt med filmer och tillhörande studiematerial. Filmen pengarna har sedan lanseringen distribuerats till högstadiets samtliga lärare i hem- och konsumentkunskap. Som en del av skolprojektet på cashen deltog under /13 1 500 elever från närmare 40 gymnasieskolor i en landsomfattande tävling på temat privatekonomi och ekonomicoaching. Material för kommunernas invandrarundervisning i svenska (sfi) har också tagits fram. En app för och Android har tagits fram som innehåller allt framtaget material. Samordning av insatser mot penningtvätt och finansiering av terrorism har verksamheten inom samord- ningen till största delen utgjorts av genomföran- det av särskilda regeringsuppdrag, i synnerhet samordningen av det myndighetsgemensamma arbetet med nationella riskbedömningar. Kost- naderna för samordning mot penningtvätt m.m. ökade och förklaras till största delen av att uppdraget om en nationell riskbedömning krävde ökade resursinsatser(se avsnitt 3.2.7). I enlighet med 9 § förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap ska Finans- inspektionen analysera om det finns sårbarhet, hot och risker inom myndighetens ansvarsområde som synnerligen allvarligt kan försämra förmågan till verksamhet inom området. En sådan redovisning överlämnades (dnr Fi2013/4090) och inne- fattar myndighetens planerade åtgärder samt bedömning av behov av ytterligare åtgärder. bedömer att sektorns förmåga i huvudsak är god, men att den har vissa brister. Bland annat har risken för riktade it- attacker ökat inom sektorn och det pågår olika insatser för att minska riskerna. samverkar med branschen och berörda myndigheter genom att delta i Finansiella sektorns privat-offentliga samverkan (FSPOS) och Samverkansområde ekonomisk säkerhet (SOES). De projekt som genomförs inom dessa grupper finansieras av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). För verksamheten inom FSPOS är det Finans- inspektionen som ansöker om och hanterar de medel som tilldelas av MSB. använde från anslaget 2:4 Krisberedskap under utgifts- område 6. Instrumenten för att främja finansiell stabilitet har en nära koppling till finansiell tillsyn, dvs. Finans- inspektionen har också vidtagit en rad åtgärder inom ramen för makrotillsyn såsom höjda kapitaltäckningskrav och riskvikter samt införande av bolånetak. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Konsumentskyddsarbetet har utvecklats genom organisatoriska och verksamhetsmässiga insatser inom myndigheten. Tillsyn, reglering och tillståndsprövning När det gäller den finansiella tillsynen har denna ökat, särskilt avseende insatser inom analys och metodutveckling. redovisar antal och andel företag som varit föremål för någon tillsynsinsats. Denna form av redovisning bör ges fortsatt prioritet och utvecklas. Omfattningen av verksamheten inom regel- givning ligger på samma nivå som . Inom regelgivningen har särskilt det inter- nationella arbetet krävt fortsatt stora resurser av myndigheten. Även har ställt mycket stora krav på Finans- inspektionen. Kraven på företag för att få tillstånd att driva olika slags verksamhet på finansmarknaden har löpande skärpts. Kostnadstäckningsgraden i tillståndsgivningen har förbättrats, vilket möjliggör för att uppnå målet om full kostnadstäckning . arbete med att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden genom information och privatekonomisk utbild- ning har utvecklats väl och nått fram till fler grupper . Insatser mot penningtvätt och finansiering av terrorism Samordningsorganet för insatser mot penning- tvätt och finansiering av terrorism inom Finans- inspektionen består av representanter för ett tiotal myndigheter och organisationer. överlämnades till skrivelsen En nationell strategi för en effektiv regim för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (skr. 2013/14:245). I skrivelsen konstaterades att arbetet inom samordningsorganet inom inte uppfyller de krav som ställs på en mekanism för ett effektivt system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Flera av de brister som finns i den befintliga strukturen kan härledas till en otillräcklig grad av samverkan mellan de olika aktörerna. också tillräcklig samstämmighet och tydlighet om mål och prioriteringar mellan aktörerna. har även fortsatt att utveckla myndighetens styrprocesser i syfte att ytterligare förbättra kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Insatserna är angelägna och bör ges fortsatt prioritet inom myndigheten. har genom tillsyn, regel- givning och tillståndsprövning agerat i enlighet med de mål som är uppställda för verksamheten. Med detta i beaktande bedöms att Finans- inspektionen i huvudsak nått upp till ställda mål. Den finansiella stabiliteten är central för en väl fungerande finansiell sektor och utgör en hörn- sten för samhällsekonomin, välfärden, tillväxten och sysselsättningen. Arbetet med att säkerställa ett stabilt finansiellt system är därför centralt. I detta sammanhang har ett viktigt uppdrag att fylla genom sitt verksamhetsansvar. Den nya rollen som innefattar det huvudsakliga ansvaret för makrotillsynsverktygen ska ges fortsatt prioritet inom myndigheten. Konsumenten på finansmarknaden befinner sig i ett kunskaps- och informationsunderläge i för- hållande till de finansiella företagen. Finans- inspektionens arbete med tillsyn, regelgivning och tillstånd är därför av stor betydelse för att säkerställa att konsumenternas intressen värnas. ska i sin tillsyn bl.a. övervaka att konsumenternas tillgångar skyddas i de finansiella företagen. Detta förutsätter att företagen är stabila genom att hålla en sund balans mellan kapital och risker. Finansinspek- tionen granskar också hur företagen uppträder mot sina kunder och hur de informerar om sina produkter och tjänster. I myndighetens redovis- ning av konsumentskyddet tas regelbundet flera viktiga fokusområden upp. Konsumenternas intressen på finansmarknaden ska värnas. I detta sammanhang har en central roll och ska använda sina verktyg effektivt för att främja konsumentskyddet. Tillsyn, reglering och tillståndsprövning Finansiell tillsyn, reglering och tillståndspröv- ning utgör medel i arbetet med att bidra till mål- uppfyllelsen och utgör därmed kärnverksam- heten inom . har tilldelats ökade resurser för att successivt kunna utveckla omfattningen av tillsynen, såväl ur ett stabilitets- som ett konsumentperspektiv. Strategin för utvecklingen av tillsynen ska kännetecknas av att insatserna är fastställda på förhand enligt en tydlig prioritering. Tillsynen ska även fortsättningsvis ske utifrån ett riskbaserat förhållningssätt. Beredskap måste därutöver finnas för tillsynsinsatser när oförutsedda problem uppstår. uppdrag att bedriva en effektiv och ändamålsenlig tillsyn utifrån ett stabilitets- och konsumentperspektiv står därmed fast. Regleringen av finansmarknaden utvecklas snabbt och har i uppgift att återkommande genomföra nya och ändrade regler i syfte att stärka det finansiella systemet. Ändringarna ska genomföras effektivt och syfta till att lever upp till bindande krav. tillståndsprövning ska bidra till måluppfyllelsen. Ambitionshöjningarna inom tillståndsprövningen antas över tiden medföra effektivitetsvinster, eftersom kvalitetshöjningar i tillståndsgivningen bör kunna minska belastningen inom tillsynsverksamheten. erbjuds konsumenterna ett brett utbud av finansiella tjänster, vilket förutsätter att konsumenternas beslut är genomtänkta och väl avvägda. För att fullt ut kunna utnyttja valmöjligheterna krävs att konsumenterna har tillräckliga kunskaper. uppdrag med att genom information och privatekonomisk folkbildning stärka kon- sumenternas ställning på finansmarknaden bör därför fortsätta. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Det pågående arbetet med regleringen inom finansmarknaden syftar till stor del till att skärpa kraven för de finansiella företagen och göra sektorn mer robust för att därmed minska risken för kriser. har en viktig roll för utvecklingen inom området. Dessa myndigheter beslutar om regler som svenska företag ska följa och som påverkar svenska regler. Aktiva insatser från svensk sida ökar därför möjligheten till inflytande. I detta sammanhang har en viktig funktion att fylla. ska också aktivt delta i standardsättande arbete på global nivå. Arbete bedrivs inom för banktillsyn, Supervisors (IAIS), som är det globala organet på försäkringsområdet, och inom Commissions (IOSCO), som är det globala standardsättande organet på värdepappersmarknadsområdet. Insatser mot penningtvätt och finansiering av terrorism På området för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism ska utöver det löpande tillsynsarbetet fortsätta att aktivt delta i arbetet inom Financial Action Task Force (Fatf) och arbetet inom EU. I skrivelsen En nationell strategi för en effektiv regim för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (skr. 2013/14:245) identifieras en ändamålsenligt utformad mekanism för samverkan som en av de viktigaste komponenterna och förutsättningarna för en effektiv bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Enligt skrivelsen ska den befintliga ordningen med ett samverkansorgan inom därför omorganiseras för att bättre kunna svara upp mot ställda krav och åtgärda de brister som identifierats. För att stärka förutsättningarna för Finansin- spektionen att bidra till ett väl fungerande finansiellt system har resurserna ökats –2014 motsvarande . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Satsningen har därefter utvidgats ytterligare med åren 2014–2016 för att främja utvecklingen av den finansiella tillsynen och konsumentskyddet. föreslås därför att anslaget ökas ytterligare med . beräknas en ytterligare ökning med . Det är viktigt att myndighetens resurser styrs till prioriterade områden och att det sker ett effekti- viseringsarbete som löpande ska redovisas. är statens centrala finans- förvaltning. Myndigheten har fem huvudsakliga uppgifter: att vara statens internbank, att förvalta statsskulden, att ställa ut garantier och krediter som har beslutat om, att ansvara för insättningsgarantin och investerarskyddet samt att vara enligt lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. har därmed en central roll i att främja stabilitet och konsumentskydd på finansmarknaden. De viktigaste målen för är följande: Verksamheten ska bedrivas på ett kostnadseffektivt sätt, hålla en hög säkerhet, tillgodose krav på information och valfrihet samt att staten ska ha en konkurrensneutral relation till bankerna. Statens skuld ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras, som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer (se 5 kap. 5 § budget- lagen [2011:203]). Bidra till att statens risk begränsas och att dess rätt tryggas. Bidra till ett stärkt konsumentskydd för allmän- hetens insättningar respektive finansiella instrument. Statligt stöd till kreditinstitut Lämna stöd till banker och andra förhindra allvarliga störningar i det finan- siella systemet. Stödåtgärderna ska så långt som möjligt vara affärsmässiga och de ska inte heller leda till snedvridning av konkurrensen. Statens långsiktiga kostnader för stödet ska minimeras så att insatserna i möjligaste mån kan återfås. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningen av verksamhet bör utgå från målen i myndighetens regleringsbrev och instruktion samt från de lagar och förordningar som reglerar myndighetens verksamhet. Statsskuldens förvaltning utvärderas även utifrån de årliga riktlinjebesluten. I resultatbedömningen har bl.a. följande indikatorer utgjort ett underlag för bedömningen: –Säkerheten i och genomsnittskostnaden för statens betalningar. –Kostnadseffektiviteten och risken i stats- skuldsförvaltningen . –Statens risk och eventuella förluster i garanti- och kreditverksamheten. –Allmänhetens kännedom om och förtroende för insättningsgarantin. –Snabb och säker hantering av eventuella ersättningsfall i insättningsgarantin. Utfallet för anslags- finansierade förvaltningskostnader 2013 blev , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Det beror framför allt på besparingsåtgärder som har fått snabbt genomslag och att ett antal aktiviteter har skjutits upp .