prop · H103188 · 2014-03-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:188 Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition lämnas förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som innebär att det införs bestämmelser om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan. Regeringen föreslår att det fjärde tekniska året organiseras som en fristående utbildning som bygger på gymnasieskolans teknikprogram. Utbildningen ska leda till en gymnasieingenjörsexamen. Alla behöriga elever, oavsett bostadsort, ska ha lika tillgång till utbildningen genom att utbildningen är riksrekryterande. Behörig att tas emot till utbildningen är den som har gymnasieexamen från teknikprogrammet eller likvärdiga kunskaper och som påbörjar utbildningen terminen efter det att han eller hon har avslutat teknikprogrammet eller motsvarande utbildning eller senast det kalenderår som han eller hon fyller . Det fjärde tekniska året föreslås omfatta 900 gymnasiepoäng och indelas i nationella profiler. Profilerna bör vara inriktade mot olika teknikområden. Kommunala skolhuvudmän och huvudmän för fristående gymnasieskolor som anordnar teknikprogrammet får anordna utbildningen. Utbildningen bör finansieras genom specialdestinerade statsbidrag som ska ge full kostnadstäckning. Ändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas efter . 2013/14:188 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ........................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Teknikutbildning i gymnasieskolan – historik, arbetsmarknadens behov och nuvarande reglering ....................................................... Ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan ........................................... Ett fristående fjärde år som bygger på teknikprogrammet bör införas permanent....................................................... Det fjärde tekniska årets utformning och omfattning...................... Ämnen, kurser och betyg.................................................. Huvudmannens skyldighet att erbjuda utbildning ............ Behörighet och mottagande ............................................................ Behörighet till vidareutbildningen.................................... Ansökan och ansökningsförfarandet ................................ Huvudmannen prövar om den sökande ska tas emot........ Anordnande av utbildningen ........................................................... Finansiering av det fjärde tekniska året .......................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Gymnasie- ingenjörsutbildning Vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan (Ds 2013:53)........................... Bilaga 2 Lagförslaget i promemorian.................................................. Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 1 kap. 12 §, 15 kap. 2, 5–8, 11, 22, 25 och 31 §§ samt 28 kap. 12 och 13 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas ett nytt kapitel, 17 a kap., av följande lydelse. Lagen innehåller 30 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), –huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), –barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), –kvalitet och inflytande (4 kap.), –trygghet och studiero (5 kap.), –åtgärder mot kränkande behandling (6 kap.), –skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), –förskolan (8 kap.), –förskoleklassen (9 kap.), –(10 kap.), –grundsärskolan (11 kap.), –specialskolan (12 kap.), –sameskolan (13 kap.), –fritidshemmet (14 kap.), – gymnasieskolan (15–17 kap.) 17 a kap.), –gymnasiesärskolan (18 och 19 kap.), –vuxenutbildning (20 kap.), –särskild utbildning för vuxna (21 kap.), –utbildning i svenska för invandrare (22 kap.), –entreprenad och samverkan (23 kap.), –särskilda utbildningsformer (24 kap.), –annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), –tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering (26 kap.), – och (27 kap.), 1 Senaste lydelse 2011:189. –överklagande (28 kap.), och –övriga bestämmelser (29 kap.). Gymnasieskolan ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Utbildningen ska utformas så att den främjar social gemenskap och utvecklar elevernas förmåga att självständigt och tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och tillämpa kunskaper. ska i huvudsak bygga på de kun- ska i huvudsak bygga på de kun- skaper eleverna fått i skaper eleverna fått i eller i motsvarande utbildning. Den vidareutbildning som ges i form av ett fjärde tekniskt år ska därutöver bygga på de kunskaper eleverna fått på teknikprogrammet eller i motsvarande utbildning. Gymnasieskolan ska vara öppen Gymnasieskolan ska vara öppen endast för ungdomar som avslutat endast för ungdomar som avslutat till och med det första till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller kalenderhalvåret det år de fyller eller, i fall som avses i 36 §, eller, i fall som avses i 36 §, I 17 a kap. 4 § finns särskil- da bestämmelser om målgruppen för den vidareutbildning som ges i form av ett fjärde tekniskt år. I 17 kap. 16 § andra och tredje styckena finns bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan för vissa elever från grundsärskolan. Bestämmelserna om gymnasieskolan gäller bara för ungdomar som är bosatta i landet. I 29 kap. 2–5 §§ finns ytterligare föreskrifter om bosätt- ning och rätten till utbildning. Ungdomar som har gått igenom Ungdomar som har gått igenom en utbildning på ett nationellt en utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning program eller likvärdig utbildning Baccalaureate (IB) Baccalaureate (IB) 2 Senaste lydelse 2012:109. 2013/14:188 behöriga för gymnasieskolan. och introduktionsprogram i gym- Utbildningen i gymnasieskolan består av nationella program som är yrkesprogram eller högskoleförberedande program. I gymnasieskolan finns också utbildning i form av introduktions- utbildning i form av introduktions- form av ett fjärde tekniskt år. 16 kap. och om 16 kap., om introduktionsprogram- programmen i 17 kap. men i 17 kap. och om vidareut- bildning i form av ett fjärde tek- niskt år i 17 a kap. Varje kommun ska informera om de nationella programmen och om möjligheterna att få utbildning på introduktionsprogram. Varje kommun ska informera om de nationella programmen samt om möjligheterna att få utbildning på introduktionsprogram och vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. ska, med undantag för gymnasial ska, med undantag för gymnasial 16 kap. 11 §, i huvudsak vara skol- 16 kap. 11 §, i huvudsak vara skol- duellt val, yrkesintroduktion och duellt val, yrkesintroduktion och individuellt alternativ får utformas individuellt alternativ samt vidare- så att de inte är i huvudsak skol- utbildning i form av ett fjärde tek- niskt år får utformas så att de inte är i huvudsak skolförlagda. Betyg ska sättas på varje avslutad kurs och efter genomfört gymnasiearbete samt i ämnen i de fall undervisning i dessa får förekomma i gymnasieskolan. –på varje avslutad kurs, –efter genomfört gymnasiearbete och examensarbete, och –i ämnen i de fall undervisning i dessa får förekomma i gymnasieskolan. 3 Senaste lydelse 2010:1997. Regeringen får meddela föreskrifter om hur betygssättningen ska gå till. Föreskrifterna får innebära undantag från bestämmelsen i 3 kap. 16 § om vem som beslutar om betyg. Som betyg på gymnasiearbetet ska någon av beteckningarna E eller F användas. Om en elev har nått målen för gymnasiearbetet i examensmålen ska betyget E användas. I annat fall ska betyget F användas. Som betyg på gymnasiearbetet och examensarbetet ska någon av beteckningarna E eller F användas. Betyget E ska användas om en elev har nått examensmålen för gymnasiearbetet eller examensarbetet. I annat fall ska betyget F användas. Ett landsting får anordna utbildningar på sådana nationella program som avser naturbruk och omvårdnad. Efter överenskommelse med en kommun får anordna utbildning även på andra nationella program. Av 17 kap. 17 och 18 §§ följer vilken utbildning på introduktionsprogram som får anordnas av ett landsting. Av 17 a kap. 2 § följer att ett landsting som anordnar utbildning på teknikprogrammet också får anordna vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. Vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år I detta kapitel finns bestämmelser om – krav för att anordna utbildningen (2 §), – syfte och målgrupp (3 och 4 §§), – utbildningens utformning och innehåll (5–15 §§), och – behörighet, ansökan och mottagande (16–18 §§). Krav för att anordna utbildningen form av ett fjärde tekniskt år. Vidareutbildningen syftar till en gymnasieingenjörsexamen och ska utgöra grund för yrkesverksamhet som gymnasieingenjör. Vidareutbildningen ska vara öppen endast för den som har genomgått utbildning på teknikprogrammet eller har likvärdiga kunskaper och som påbörjar vidareutbildningen 1. terminen efter det att han eller hon har avslutat utbildningen på teknikprogrammet eller motsvarande utbildning, eller 2. senast det kalenderår då han eller hon fyller . Utbildningens utformning och innehåll Det ska finnas examensmål som innehåller mål för utbildningen. Inom utbildningen ska det finnas särskilt profilerade utbildningsvägar (nationella profiler). Regeringen får meddela föreskrifter om vilka nationella profiler som ska finnas. eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om nationella profiler. Utbildningens omfattning och garanterad undervisningstid Utbildningen är avsedd att genomgås på ett läsår. Utbildningen ska bedrivas som heltidsstudier. Elever på utbildningen har rätt till minst (garanterad undervisningstid). Omfattningen av studierna anges i gymnasiepoäng. Utbildningen omfattar 900 gymnasiepoäng, varav 100 gymnasiepoäng avser ett examensarbete. För utbildningen ska det finnas en poängplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om poängplanen. För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om ämnesplaner. Utbildningen inom varje ämne ges i form av en eller flera kurser. För varje kurs ska det anges hur många gymnasiepoäng som kursen omfattar. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att få påbörja en kurs. För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen. Rätt till ytterligare utbildning Har en elev efter avslutad kurs eller genomfört examensarbete fått lägst betyget E, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter meddelade med stöd av andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att få gå om en kurs. Gymnasieingenjörsexamen ska utfärdas om en elev har gått igenom en fullständig vidareutbildning med godkända betyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om gymnasieingenjörsexamen. Behörighet, ansökan och mottagande För behörighet till utbildningen krävs, utöver vad som föreskrivs i 4 §, gymnasieexamen från teknikprogrammet eller likvärdiga kunskaper. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om behörighetsvillkor. I en ansökan till utbildningen ska det anges vilken utbildningsanordnare och vilken nationell profil ansökan avser. Avser ansökan mer än en utbildning ska utbildningarna anges i prioritetsordning. Ansökan ska ges in till den sökandes hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman än den sökandes hemkommun, ska ansökan sändas vidare till denne. Beslut om behörighet och mottagande Huvudmannen för den sökta utbildningen prövar om en sökande är behörig och ska tas emot. Behöriga sökande från hela landet ska tas emot till utbildningen (riksrekrytering). Av 15 kap. 12 och 13 §§ framgår att huvudmannen ska göra ett urval bland mottagna sökande, om fler sökande har tagits emot till huvudmannens utbildning än det finns platser i utbildningen. Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos Skolväsen- dets överklagandenämnd i fråga om 1. barns mottagande i grundsärskolan enligt 7 kap. 5 § eller tillhörighet till grundsärskolans målgrupp enligt 7 kap. 5 b §, 2. uppskjuten skolplikt enligt 7 kap. 10 § andra stycket, 3. skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 14 §, 4. mottagande av en elev från en annan kommun enligt 9 kap. 13 §, 10 kap. 25 § eller 11 kap. 25 §, 5. åtgärder enligt 10 kap. 29 § tredje stycket för en elev som inte bor hemma, 6. placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavare önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket eller 11 kap. 29 § andra stycket, 7. behörighet eller mottagande i 16 kap. 36 § 36 §, mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för som utformats för en grupp elever, en grupp elever eller mottagande i 19 kap. 29 § eller mottagande i första hand enligt 19 kap. 29 § första stycket, 8. tillhörighet till 5 eller 7 §, 9. mottagande till vuxenutbildning enligt 20 kap. 13 §, 14 § andra stycket eller 22 §, till särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 7 § tredje stycket eller till utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 15 §, 10.upphörande av utbildningen för en elev i vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § andra stycket, i särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § andra stycket eller i utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 16 § andra stycket, 11.att på nytt bereda vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § tredje stycket, särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § tredje stycket eller utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 17 §, 12.åtagande om interkommunal ersättning enligt 20 kap. 21 § tredje stycket, eller 13.rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 712 får överklagas endast av barnet, eleven eller den sökande. Beslut av en enskild huvudman får överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd i fråga om 1. behörighet och mottagande 1. mottagande enligt 16 kap. 4Senaste lydelse 2012:109. 5Senaste lydelse 2012:109. 36 §, mottagande §, mottagande enligt 17 kap. enligt 17 kap. 14 § när det gäller § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för som utformats för en grupp elever en grupp elever, mottagande enligt 17 a kap. 18 § eller mottagande 29 § första stycket, eller enligt 19 kap. 29 § första stycket, 2. rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av den sökande. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas på utbildning som påbörjas efter . 3 Ärendet och dess beredning gav utbildningsministern två utredare i uppdrag att biträda med att utreda förutsättningarna för och utarbeta förslag till utformning och reglering av en fyraårig teknisk utbildning inom gymnasieskolan. Utredarna överlämnade promemorian Gymnasieingenjörsutbildning – Vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan (Ds 2013:53). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena och en sammanställning av dessa finns tillgänglig i (dnr U2013/5204/GV). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 14. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har vissa redaktionella ändringar gjorts. 4Teknikutbildning i gymnasieskolan – historik, arbetsmarknadens behov och nuvarande reglering Utvecklingen av tekniska utbildningar och arbetsmarknadens behov kom den svenska tekniska utbildningen att bli föremål för analys och debatt. Den snabba teknikutvecklingen med bl.a. informationsteknologins genombrott skapade förutsättningar för en strukturell utveckling mot ett ökat kunskaps- och tjänsteinnehåll i produktion och produkter. Internationella jämförelser av teknisk utbildning visade att många länder, utöver en lång civilingenjörsutbildning, hade en mellaningenjörsutbildning inom högskolan som byggde på ett treårigt allmänt gymnasium. Från många håll inom näringslivet kom propåer om att den svenska tekniska utbildningen på mellannivå behövde förstärkas. En arbetsgrupp tillsattes 1987 med uppgift att belysa den framtida inriktningen, omfattningen och organisationen av den svenska tekniska utbildningen på mellannivå. Efter remiss lades arbetsgruppens slutrapport till grund för en proposition om ingenjörsutbildning (prop. 1988/89:90). I propositionen föreslogs att en ny tvåårig ingenjörsutbild- ning inom högskolan skulle ersätta den dåvarande fjärde årskursen på Prop. 2013/14:188 gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje. med förslaget (bet. 1988/89:UbU30, rskr. 1988/89:280). Gymnasieskolan reformerades , varvid bl.a. program ersatte linjer. I samband med det upphörde den tekniska utbildningen som egen studieväg och i stället inrättades en teknisk gren inom det naturvetenskapliga programmet. Detta visade sig vara negativt för elevrekryteringen till den tekniska gymnasieutbildningen och infördes ett tekniskt program i gymnasieskolan. –2007 kom intresset för ingenjörsutbildningarna inom högskolan att reduceras kraftigt. Civilingenjörsutbildningen hade drygt 12 000 förstahandssökande för att därefter tappa sökande till knappt 8 000 sökande 2007. För högskoleingenjörsutbildningen sjönk antalet förstahandssökande från ca 9 000 sökande 1997 till drygt 3 000 sökande 2007. Genom olika insatser för att öka intresset för naturvetenskap och teknik har dock antalet sökande ökat . Antalet sökande till högskoleingenjörsutbildningen har ökat med ca 2 000 medan antalet sökande till civilingenjörsutbildningen har återgått till nivå. pekar i sitt betänkande – en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) på behovet av ett fjärde tekniskt år som främst ska förbereda för direkt inträde på arbetsmarknaden, t.ex. som arbetsledare inom såväl industriell som annan teknisk produktion. Utredningen bedömer att det finns ett behov av en teknisk kompetensnivå mellan operatörsnivån (gymnasieutbildade) och ingenjörsnivån, dvs. att det finns ett behov av gymnasieingenjörer. I Trender och prognoser 2011, publicerad , anges att tillgången på gymnasie- och högskoleingenjörer väntas minska kraftigt till 2030 på grund av pensionsavgångar. väntas efterfrågan på gymnasie- och högskoleingenjörer överstiga tillgången med ca 50 000 personer. I rapporten finns jobben? Bedömning och en långsiktig utblick (Ura 2012:1) beskriver Arbetsförmedlingen främst arbetsmarknaden , men verket kommenterar även arbetsmarknaden på lite . Inom teknikområdet beskrivs en fortsatt brist på arbetskraft. I rapporten anges att ökar rekryteringsproblemen. Som orsak anges att trots ett ökat antal teknikutbildningar utbildas för få för att svara mot efterfrågan. Nuvarande reglering av teknikprogrammet i gymnasieskolan Det högskoleförberedande teknikprogrammet fick sin nuvarande utformning , se propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Programmet vänder sig till elever som vill arbeta med problemlösning och teknikutveckling. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om och färdigheter i teknik och teknisk utveckling. Den ska också belysa teknikens roll i samspelet mellan människa och natur med hänsyn till hållbar utveckling. Vidare ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om fysik, kemi och matematik med fokus på tekniska processer. målen utgår från det internationellt använda CDIO-konceptet (conceive – 2013/14:188 design – implement – operate) för att framhålla ett ingenjörsmässigt förhållningssätt i programmet. Detta koncept utgår från en önskan om att förnya ingenjörsutbildningar enligt ett antal principer för hur utbildningarna ska planeras, genomföras och utvärderas. Efter examen från programmet ska eleverna ha kunskaper för högskolestudier inom främst teknik- och naturvetenskap men även inom andra områden. Den som tar examen från ett högskoleförberedande program får alltid grundläggande högskolebehörighet. För många högskoleutbildningar krävs det dock även särskild behörighet. För att få sådan krävs att eleven väljer att läsa vissa kurser inom programfördjupningen eller det individuella valet, om de inte redan ingår obligatoriskt i programmet. Teknikprogrammet har fem inriktningar som var och en omfattar 300 gymnasiepoäng. Inriktningarna är design och produktutveckling, informations- och medieteknik, produktionsteknik, samhällsbyggande och miljö samt teknikvetenskap. Eleven ska därutöver genomföra ett gymnasiearbete omfattande 100 gymnasiepoäng samt läsa individuellt valda kurser omfattande totalt 200 gymnasiepoäng. Pågående försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år Mot bakgrund av bedömning att det finns ett behov av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan tillsattes en arbetsgrupp inom . Arbetsgruppen utarbetade en departementspromemoria (dnr U2010/1388/G) med förslag om en försöksverksamhet. Promemorian remitterades och utgjorde, tillsammans med vissa kompletterande förslag som på uppdrag av regeringen utarbetades av (dnr U2010/7398/G), underlag till en nu pågående försöksverksamhet som bedrivs enligt förordningen (2010:2040) om försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan (försöksförordningen). Förordningen gäller för utbildning som påbörjas –. Av försöksförordningen framgår att högst 20 utbildningar får delta i försöket med maximalt 30 elever per utbildning. Deltagandet är frivilligt och ansökan om deltagande ställs till som även fördelar ett statsbidrag om per elev och år. Krav för att ett deltagande i försöksverksamheten ska beviljas är att huvudmannen eller utbildningsanordnaren har etablerat ett samarbete med det lokala eller regionala arbetslivet, har ett lokalt programråd för försöksverksamheten samt kan erbjuda ett fjärde tekniskt år av god kvalitet som uppfyller kraven i försöksförordningen. Utbildningen omfattar 900 gymnasiepoäng varav 100 gymnasiepoäng avser ett examensarbete. Utbildningen syftar till en gymnasieingenjörsexamen. I den försöksverksamhet som bedrivs enligt försöksförordningen erbjuds det fjärde året med profilerna informationsteknik, innovation och produktion samt samhällsbyggande. Inom profilerna kan olika utgångar väljas. ansökte 54 skolor om att få starta utbildning inom försöksverksamheten och fördelade tillstånd till 10 skolor för sammanlagt 300 platser. Totalt deltog 155 elever i de utbildningar som startade, dvs. samtliga platser blev inte tillsatta. Detta kan delvis förkla- ras av den korta tiden för marknadsföring och att det var frivilligt för hemkommunen att betala för en elev som sökte det fjärde tekniska året i Prop. 2013/14:188 en annan kommun. beviljades ytterligare 10 skolor tillstånd att starta totalt 254 elevplatser.