prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — ESV bedömer för båda fonderna att de interna kontrollförfarandena fungerat tillfredsställande baserat på granskning av överensstämmelse med ackrediteringskriterierna. Utan att det påverkar uttalandet påtalar dock ESV ett visst förhållande inom EJFLU. ESV har efter statistisk felutvärdering bedömt att den finansiella redovisningen för stödformerna företags- och projektstöd inom fonden EJFLU uppvisar fel . Regeringen följer noga arbete för att minska felen hos berörda myndigheter i hanteringen avseende företags- och projektstöden. Med anledning av de brister som identifierats vid ESV:s granskning har en rad åtgärder vidtagits för att komma till rätta med dessa fel. Bland annat har en grupp tillsatts för att utreda möjligheten till förbättrad tillämpning av vissa kontroller, främst vad gäller offentlig upphandling, dubbel- och medfinansiering samt möjligheten att avgöra om kostnader är rimliga. ESV har genomfört system- och projektgranskning för att bedöma om förvaltnings- och kontrollsystemen har varit förenliga med bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 och med kommissionens förordning (EG) nr 1828/2006 för programmen inom strukturfonderna. ESV har för ESF och för samtliga program inom ERUF, med ett undantag, lämnat yttranden utan förbehåll. ESV bedömer därmed att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar tillräckligt effektivt för att ge rimlig garanti för att de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen är korrekta, och som en följd av detta, ger rimlig garanti för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Undantaget avser de regionala programmen inom ERUF som bara genomförs i där resultatet från systemrevisioner av en viss typ av projekt visar att förvaltnings- och kontrollsystemen inte är effektiva. Den estimerade felprocenten för fonden som helhet ligger dock under toleransnivån på . Förvaltande myndigheter är , länsstyrelserna i , och samt Svenska . Identifierade brister i förvaltnings- och kontrollsystem berör förvaltningen inom . Regeringen ser allvarligt på identifierade brister i förvaltnings- och kontrollsystemet och det är av största vikt att tar till sig och vidtar nödvändiga åtgärder inför programperioden –2020. ESV bedömer att förvaltnings- och kontrollsystemet för det operativa programmet inom EFF har varit förenligt med de tillämpliga bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 och i kommissionens förordning (EG) nr 498/2007 och har fungerat tillräckligt effektivt för att ge en rimlig garanti för att de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen är korrekta och, som följd av detta, ger en rimlig garanti för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta med begränsningen att granskningen har visat på en felprocent i urvalet på . ESV har inte identifierat några systemfel vid granskningen som föranleder någon särskild åtgärd från . arbetar för en ständig förbättring av hantering av ansökningar om utbetalningar, uppdatering av rutiner och system samt kompetenshöjning av både sina och länsstyrelsernas medarbetare med syfte att uppnå en effektivare handläggning med högre kvalitet. Ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar För gränsfonden har ESV bedömt om förvaltnings- och kontrollsystemen för det årliga programmet 2010 var förenliga med tillämpliga bestämmelser i beslut nr 574/2007/EG och kommissionens beslut /456/EG. ESV bedömer att systemet fungerade tillräckligt effektivt för att ge rimlig visshet om att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta, och som en följd därav, ger rimlig visshet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. ESV bedömer även att utgiftsredogörelserna på ett rättvisande sätt i allt väsentligt återger de utgifter som har betalats inom ramen för det årliga programmet och att ansökan om slutbetalning av gemenskapsbidraget till detta årliga program är giltig. För integrationsfonden har ESV bedömt om förvaltnings- och kontrollsystemen för det årliga programmet 2010 var förenliga med tillämpliga bestämmelser i beslut nr 2007/435/EG och kommissionens beslut /457/EG. ESV bedömer att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerade tillräckligt effektivt för att ge rimlig visshet om att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta, och som en följd därav, ger rimlig visshet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta utom i följande avseenden: Förvaltnings- och kontroll- systemet har inte fungerat effektivt avseende ansvarig myndighets kontroller vid handläggning av stödmottagarnas rekvisitioner. ESV uppskattar att av de sammanlagda rekvirerade stödberättigade utgifterna är felaktiga. Svenska är ansvarig myndighet för integrationsfonden. Myndigheten har fortsatt att vidta åtgärder för att förebygga felaktiga tillämpningar av regelverken, t.ex. genom revidering av mallar, rutiner, projekthandledning och allmänna villkor i syfte att ytterligare tydliggöra och förenkla för både stödmottagare och för ansvarig myndighet. Granskningsprogrammet för ekonomisk projektgranskning har också utvecklats för att ge ytterligare stöd vid granskning av upphandling och kostnadseffektivitet. För flyktingfonden har ESV bedömt om förvaltnings- och kontrollsystemen för de årliga programmen 2009 och 2010 var förenliga med tillämpliga bestämmelser i beslut 573/2007/EG och kommissionens beslut /22/EG. ESV bedömer att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerade tillräckligt effektivt för att ge rimlig visshet om att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta, och som en följd därav, ger rimlig visshet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta utom i följande avseenden: Förvaltnings- och kontrollsystemet har inte fungerat effektivt avseende ansvarig myndighets kontroller vid handläggning av stödmottagarnas rekvisitioner. har ESV identifierat felaktigheter omfattande av de sammanlagda rekvirerade stödberättigade utgifterna. uppgick identifierade felaktigheter till av utgifterna. Myndigheten har korrigerat rekvirerat belopp för samtliga identifierade felaktigheter båda åren. För återvändandefonden har ESV bedömt om förvaltnings- och kontrollsystemen för de årliga programmen 2009 och 2010 var förenliga med tillämpliga bestämmelser i beslut nr 575/2007/EG och kommissionens beslut /458/EG. ESV bedömer att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerade tillräckligt effektivt för att ge rimlig visshet om att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta, och som en följd därav, ger rimlig visshet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta utom i följande avseenden: Förvaltnings- och kontrollsystemet har inte fungerat effektivt avseende ansvarig myndighets kontroller vid handläggning av stödmottagarnas rekvisitioner. har ESV identifierat felaktigheter för av de sammanlagda rekvirerade stödberättigade utgifterna. uppgick identifierade felaktigheter till av utgifterna. Myndigheten har korrigerat rekvirerat belopp för samtliga identifierade felaktigheter båda åren. För flykting- och återvändandefonden har i syfte att få lägre felprocent i återstående utgiftsdeklarationer ökat den interna informationen och kommunikationen inom fondförvaltningen. Vidare sker kontinuerligt riktade kompetensutvecklingsinsatser samt dialog med samarbetspartners, exempelvis ESV och kommissionen. Ytterligare insatser har genomförts och fortsätter att genomföras för att brister i hur projekten följer lagen (2007:1091) om offentlig upphandling ska kunna undvikas. 6.3.3Riksrevisionens granskning av myndigheternas årsredovisningar och ledningens förvaltning Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska granska årsredovisningen för de förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen. Granskningen ska göras i enlighet med god revisionssed och syftar till att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. Granskningen sker utifrån risk för väsentliga fel, vilket innebär att vid sin granskning fokuserar på de områden där det finns risk för väsentliga fel i myndigheternas årsredovisningar. Granskningen omfattar även myndighetsledningens bedömning av räkenskapernas tillförlitlighet samt bedömningen avseende den interna styrningen och kontrollen. Varje räkenskapsår avslutas granskningen med en revisionsberättelse. Samtliga ansvariga förvaltande myndigheter av EU-medel (, Svenska , , , samt Länsstyrelserna i , och ) erhöll en standardutformad revisionsberättelse. Enligt uppfattning ger således aktuella myndigheters årsredovisningar en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av dess finansiella ställning per samt av dess resultat och finansiering för året enligt förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, instruktion, regleringsbrev och övriga beslut för myndigheten. Betryggande intern styrning och kontroll Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. 6.4Regeringens intygande avseende EU-medel Regeringens intygande grundar sig på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanteringen av EU-medel, ESV:s revisionsutlåtanden och uttalande från granskningen av myndigheternas räkenskaper och deras interna styrning och kontroll. har ESV:s yttranden innehållit reservationer för vissa fonder. De myndigheter som förvaltar EU-medlen har dock rapporterat rättvisande räkenskaper och bedömt att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. har inte gjort något uttalande med reservation eller avvikande mening vid sin granskning av de aktuella myndigheterna. Regeringen noterar att ansvariga myndigheter vidtar åtgärder för att säkerställa en korrekt hantering och rapportering av EU-medel. Myndigheterna gör även korrigeringar av felaktigt utbetalda belopp för de fonder där det finns sådana krav. Resultaten från ESV:s granskning behandlas av kommissionen. Då felprocenten bedöms för hela programperioden mot kommissionens fastställda toleransnivå på , är det möjligt att de identifierade bristerna är föremål för reservation efter programperiodens slut. Regeringen följer kommissionens behandling av resultaten noga, men bedömer att det hos ansvariga myndigheter finns tillräckliga rutiner för att kunna säkerställa en korrekt hantering av EU-medel. Regeringen lämnar följande intygande: Sammanställningen av EU-räkenskaperna, omfattande resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. 6.5Europeiska revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet Revisionsrätten svarar för den externa revisionen av EU:s budget. I detta avsnitt redovisas revisionsrättens väsentligaste iakttagelser från årsrapporten om kommissionens genomförande av budgeten 2012. Revisionsrättens uppdrag är att göra en oberoende granskning av hur EU:s medel uppbärs och används, och på så sätt bedöma hur de europeiska institutionerna fullgör sina uppgifter i samband med detta. Revisionsrätten granskar om samtliga inkomster och utgifter varit lagliga och korrekta och om den ekonomiska förvaltningen varit sund. Syftet med revisionsrättens arbete är att bidra till att förbättra den ekonomiska förvaltningen av unionens medel på alla nivåer. Revisionsrättens granskningsmandat omfattar alla organ som förvaltar eller tar emot EU-medel. Detta innebär att revisionsrätten inte bara granskar EU:s institutioner och organ, utan även medel som administreras på nationell, regional och lokal nivå. lämnar revisionsrätten sin årsrapport som innehåller iakttagelser om EU:s budgetgenomförande. Årsrapporten innehåller även en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet för året i fråga och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I årsrapporten sammanfattas även revisionsrättens granskningar under föregående budgetår, sektor för sektor, samt för institutionernas egna administration. Revisionsrättens årsrapport utgör underlag för ministerrådets ställningstagande till att rekommendera huruvida kommissionen bör beviljas ansvarsfrihet för det berörda budgetåret. Till rekommendationen om ansvarsfrihet lämnas även slutsatser angående de åtgärder som rådet anser att kommissionen bör vidta för att komma till rätta med de brister som revisionsrätten identifierat. Årsrapporten utgör även underlag för som slutligen beslutar i frågan om kommissionens ansvarsfrihet. upprättande av rutiner för kontroller eller att förbättra befintliga rutiner. I det följande redovisas de viktigaste iakttagelserna i revisionsrättens årsrapport som ligger till grund för ministerrådets rekommendation om ansvarsfrihet för kommissionen. Revisionsrätten lämnade i revisionsförklaringen ett uttalande utan reservation för räkenskaperna. För genomförandet av budgeten lämnade däremot revisionsrätten ett uttalande med reservation. Revisionsrättens granskning visade en felprocent på för kommissionens genomförande av budgeten 2012. Detta var en ökning med nästan en procentenhet jämfört med . Samtliga utgiftsområden utom Administration hade enligt revisionsrätten fel över den accepterade tvåprocentsgränsen. Utgiftsområdet med högst felprocent var Landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa, följt av Regionalpolitik, energi och transport. Förslaget som ministerrådet enades om är att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för . röstade i likhet med nej till rekommendationen vid omröstningen i frågan. Detta då revisionsrättens granskning visade större fel än året innan. och röstade också nej vid omröstningen. I årsrapporten omnämns i kapitlet för verksamhetsområdet , miljö, fiske och hälsa. har ingått i urvalet för granskning av fonden för landsbygdsutveckling. Revisionsrätten har konstaterat att det finns vissa brister i och bedömer systemen för övervakning och kontroll som delvis ändamålsenliga. har svarat kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av revisionsrättens iakttagelser. 6.5.3Utgångspunkter för agerande avseende revisionsrättens iakttagelser I propositionen om budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. (prop. 1994/95:40), som ställt sig bakom (bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67), slås fast att ska verka för en effektiv och återhållsam EU-budgetpolitik och för att närhetsprincipen ska tillämpas på budgetområdet. I den svenska politiken ingår även att prioritera frågor som berör uppföljning och kontroll. Kommissionen är enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget) ytterst ansvarig för budgetens genomförande. Medlemsstaterna har dock ett ansvar inför kommissionen och ska samarbeta med kommissionen i genomförandet av budgeten och för att upprätta effektiva kontrollsystem som säkerställer en sund ekonomisk förvaltning i medlemsstaten. fäster stor vikt vid revisionsrättens iakttagelser och att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna vidtar nödvändiga åtgärder mot de brister som revisionsrätten har upptäckt. 6.6Redovisning av samtliga EU- medel I detta avsnitt redovisas samtliga medel till och från EU-budgeten som redovisas mot inkomsttitlar och anslag på statens budget. Utöver utfallet redovisas de fyra närmast föregående årens utfall kassamässigt. Redovisningen omfattar samtliga medel oavsett vilken flerårig budgetram medlen är hänförliga till. Detta avsnitt ger därmed en översikt över den direkta påverkan av EU-budgeten på statens budget. 6.6.1Avgiften till EU:s budget EU-budgeten upprättas med stöd av EUF- fördraget. EU-budgetens utgifter och inkomster ska balansera och det är budgetens utgifter som styr behovet av inkomster. Inkomsterna utgörs huvudsakligen av egna medel i form av tull- och sockeravgifter (traditionella egna medel) samt avgifter från medlemsstaterna. Egna medel fastställs på basis av regelverket i rådets beslut /436/EG, Euratom av om system för gemenskapernas egna medel (egna medelsbeslutet). Tullavgiften består av handelstullar som tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med länder utanför EU. Dessa inkomster tillfaller EU-budgeten. Medlemsländerna får dock behålla av intäkterna för att finansiera administrativa kostnader. Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken tas en särskild produktionsavgift för socker ut. Dessa inkomster tillfaller EU-budgeten, med avdrag för finansiering av administrativa kostnader enligt samma procentsats som för tullavgifter. Den tredje delen av avgiften, den s.k. mervärdesskattebaserade avgiften, beräknas som en procentuell andel av respektive medlemsstats mervärdesskattebas. Med mervärdesskattebas avses värdet på den samlade konsumtionen av varor och tjänster . För att uppnå likabehandling justeras den nationella mervärdesskattebasen så att en harmoniserad mervärdesskattebas uppnås. Den fjärde delen av avgiften baseras på bruttonationalinkomsten (BNI). Avgiftens storlek beräknas som landets andel av EU:s BNI multiplicerad med den del av EU-budgetens utgifter som inte täcks av de övriga egna medlen. Storleken på BNI-avgiften utgör en restpost och fastställs för att säkra att EU-budgetens inkomster och utgifter balanserar. Ett antal länder har dock medgetts särskilda nedsättningar av sina avgifter som i sin tur finansieras av övriga EU-länder. Nedsättningarna syftar till att korrigera orimliga nettobördor, dvs. för att kompensera de länder som relativt sett får lite tillbaka från EU- budgetens utgiftssida jämfört med storleken på deras avgifter. 6.6.2Redovisningen i statens budget I statens budget bruttoredovisas det återflöde av medel med delat förvaltningsansvar som administreras av svenska myndigheter. redovisning innebär att betalningar från kommissionen redovisas mot inkomsttitel medan de bidragsutbetalningar som myndigheterna gör redovisas mot anslag på statens budget. Redovisningen i dessa delar är kassamässig. Betalningar från kommissionen redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag från EU m.m. och specificeras på separata inkomsttitlar. EU-avgiften redovisas på anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. ökade betalningar till EU med jämfört med . Ökningen beror på en högre beslutad årsbudget i EU och av omfattande ändringsbudgetar för EU:s budget. beslutades sent om två ändringsbudgetar på unionsnivå på totalt som rekvirerades av kommissionen och därmed belastade anslag. Betalningarna från EU minskade med . De medel som erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från EU:s jordbruks- och strukturfonder. I tabell 6.4 sammanfattas det kassamässiga flödet mellan EU-budgeten och den svenska statens budget –2013. Uppgifterna i tabellen ger inte en helt fullständig bild av effekterna på statens budget av EU-medlemskapet. Utöver de anslag som helt eller delvis finansieras av EU-bidrag, måste hänsyn tas till att det förekommer utgifter föranledda av den medfinansiering som staten ofta står för genom anslag på statens budget, t.ex. under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Medfinansieringen är en förutsättning för att ska kunna tillgodogöra sig medel från många av fonderna i EU- budgeten, bl.a. strukturfonderna och EJFLU. Undantaget är EGFJ som finansieras helt genom EU-budgeten bortsett från de valutakursdifferenser och finansiella korrigeringar som kan uppstå. Utgifter hänförliga till medlemskapet förekommer även under relevanta Tabell 6.4 Avgift till och återflöde från EU (kassamässigt) Summa betalningar till EU1 jordbruket (EUGJF) för jordbruket (EGJF) utveckling (FFU) utvecklingsfonden (ERUF) Övriga bidrag från EU 1Redovisat mot anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen. 2Redovisat mot inkomsttitlar under inkomsttyp 6000 Bidrag från EU m.m. Eftersom samarbetet inom EU är integrerat i den nationella verksamheten och utgifter för europeiskt samarbete förekom redan före anslutning , är dessa svåra att särredovisa. Anslagen för EU-bidrag på statens budget uppgick till (tabell 6.5). Dessa utgifter ska motsvaras av medel från respektive EU-fond inom EU- budgeten. uppgick inkomsterna från EU budgeten till (tabell 6.4). Beroende på periodiserings- och valutakursdifferenser samt finansiella korrigeringar skiljer sig alltså utfallet på anslagen från vad som redovisats som bidrag från EU på inkomsttitlar med . Periodiseringseffekterna uppkommer eftersom EU-budgeten generellt sett ersätter utbetalningar av stöd i efterhand. För strukturfonderna och EJFLU förskotteras dock viss del av det belopp för programperioden som varje medlemsland tilldelats. Statens budget står dessutom för den valutarisk som uppstår i och med att stöden betalas ut i kronor medan kravet på ersättning från EU-budgeten görs i euro enligt gällande regler för valutaomräkning. Kommissionen gör därefter sina utbetalningar i euro. Tabell 6.5 Anslag finansierade med EU-medel Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av Europeiska socialfonden m.m. för Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EU-budgeten Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och I resultaträkningen för staten redovisas avgiften till EU under posten Transfereringar till utlandet (se avsnitt 3.5 not 4). Återflödet från EU redovisas under posten Intäkter av bidrag (se avsnitt 3.5 not 3). Intäkt av bidrag redovisas det år som stödet betalas ut till bidragsmottagarna, vilket motsvarar det år kostnaden uppstår. Det kan därför finnas skillnader i resultaträkningen och den kassamässiga redovisningen i statens budget. Det finns också bidrag från EU-budgeten, exempelvis från ramprogrammen för forskning som inte redovisas brutto på statens budget, utan endast i resultaträkningen. tog statliga myndigheter, inklusive universitet och högskolor, emot ca i bidrag från EU-budgeten som enbart redovisas som intäkter av bidrag i resultaträkningen och som därmed inte framgår av redovisningen på statens budget. Specifikation av inkomster på statens budget 2013/14:101 Bilaga 1 Bilaga 1 Specifikation av inkomster på statens budget för budgetåren 2011 – 2013 med inkomststruktur -8 992 802 Direkta skatter på arbete -4 306 850 -3 420 071 -2 285 894 -1 134 177 -203 120 362 -203 410 189 -197 422 924 -189 119 595 -101 029 439 -100 627 457 -97 531 990 -93 471 458 -85 540 213 -85 746 254 -83 603 806 -80 358 505 -16 046 693 -16 514 618 -15 871 877 -15 043 691 Gåvor till ideell verksamhet Indirekta skatter på arbete -4 685 951 -3 315 957 -9 292 470 -5 142 232 2013/14:101 Bilaga 1 -31 067 157 -31 048 242 -29 994 264 -28 876 935 -31 067 157 -31 048 242 -29 994 264 -28 876 935 -1 567 978 -31 417 376 -30 577 233 -30 371 175 -29 505 900 -1 815 819 -1 482 619 -1 671 981 -1 711 583 -22 164 632 -21 480 347 -21 023 852 -20 076 080 -1 123 786 -1 461 130 -1 405 140 -1 471 243 -6 217 000 -6 073 407 -6 192 583 -6 163 499 -9 489 555 Skatt på kapital, hushåll -21 374 124 -22 780 166 -1 406 042 -25 562 080 -24 115 819 -14 866 144 -14 866 144 2013/14:101 Bilaga 1 Skatt på konsumtion och -14 531 088 -7 692 090 -7 692 090 Skatt på alkohol och tobak Privatinförsel av alkohol och -1 210 144 Skatt på elektrisk kraft -1 346 116 -2 388 035 -2 276 108 Övriga skatter på energi och -1 721 678 Särskild skatt mot försurning 2013/14:101 Bilaga 1 Skatt på termisk effekt i Intäkter från EU:s handel med -1 238 925 -1 097 916 Skatt på annonser och reklam för radio och tv Restförda och övriga skatter -6 347 943 -6 616 613 -6 263 792 -6 347 943 Restförda skatter, hushåll -2 199 562 -2 105 406 -2 256 844 -2 199 562 Restförda skatter, företag -4 148 381 -4 511 207 -4 006 948 -4 148 381 Övriga skatter, hushåll -1 054 157 2013/14:101 Bilaga 1 -1 737 371 Övriga skatter,företag -1 315 142