prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — Det gemensamma arbete som Skogs- styrelsen och bedrivit inom projektet ”Bevara kultur- miljövärdena i skogen” bör, tillsammans med beslutade målbilder för hänsyn till kulturmiljöer i skogen, utgöra bas för fortsatt samverkan i arbetet med skydd av fornlämningar i skogen. Insatser rörande utbildning och information tillsammans med praktiskt stöd i skogsbruket är också av stor betydelse. Inom ramen för det nya Landsbygdsprogrammet 2014–2020 finns medel som kan främja denna inriktning. Regeringen avser att följa utvecklingen inom området noga och kommer att ge i uppdrag till och att i en särskild rapport redovisa hur man verkat för att minska antalet skador på kulturmiljöer i samband med skogsbruksåtgärder (se även utgiftsområde 23). Fortsatt utveckling av kultursamverkan Regeringen bedömer att statliga, regionala och lokala aktörer tillsammans med det civila samhället och professionella kulturskapare gör viktiga insatser för kulturens utveckling inom ramen för kultursamverkansmodellen. Modellen ska bidra till ökad uppfyllelse av de nationella kulturpolitiska målen och även till ökat 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 genomslag för regionala prioriteringar och varia- tioner som för kulturen närmare medborgarna. Inom ramen för modellen ska landstingen fördela statligt stöd till bl.a. regional biblioteks- verksamhet. Regeringen bedömer att medlen inom modellen även ska kunna fördelas till litteratur och läsfrämjande verk- samheter inom ramen för modellen. Vidare bedömer regeringen att dialog- och samrådsprocesserna med det civila samhället och även med de professionella kulturskaparna bör vidareutvecklas och tydliggöras utifrån de erfarenheter som aktörer inom modellarbetet förvärvat. Även statens övergripande strategiska roll och uppgifter bör förtydligas utifrån vunna erfarenheter. får därför möjlighet att inom ramen för anslaget utveckla sitt arbete med modellen. Att främja förnyelse och nyskapande inom kulturområdet är en mycket viktig förutsättning för återväxten och utvecklingen av framtidens kulturyttringar. Kommittén Kulturbryggan har fördelat till sådana satsningar. I delbetänkandet Att angöra en kulturbrygga (SOU 2012:16) föreslogs att Kulturbryggans verksamhet bör bedrivas som egen myndighet. Av den remissbehandling som skett framgår att majoriteten av instanserna är positiva till Kultur- bryggans verksamhet, men att instanserna inte instämmer i behovet av att skapa en ny myndighet för denna verksamhet. Regeringen bedömer att kommittén bör förlängas t.o.m. utgången av 2015. Regeringen avser att återkomma med förslag till vidare hantering av frågan. Arbetet för homo- och bisexuella, transpersoner och queera personer (hbtq) ska stärkas inom kulturområdet Regeringen beräknar att tillförs för att inom kulturområdet ha ett samlat ansvar för att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Diskriminering av människor på grund av sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 står i strid med den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. För att skapa ett öppet och inkluderande samhälle fritt från diskriminering behöver normer kunna ifrågasättas, mångfalden synliggöras och för- domar bemötas öppet. Det är ett arbete som behöver bedrivas inom alla delar av samhället. Kultursektorn är en viktig arena för diskussion, påverkan och förändring. kommer att vara en strategisk myndighet för att i enlighet med regeringens ambition för fokusområdet, bidra till ökad mångfald och öppenhet genom att synlig- göra och utmana normer som begränsar människor. Även andra myndigheter, såsom Forum för levande historia och Riksut- ställningar, har direkta uppdrag på området. Syftet är att säkerställa grunden för ett kraftfullt och långsiktigt arbete för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, köns- identitet eller könsuttryck. De senaste årens omvärldsförändringar och tekniska utveckling har kraftigt påverkat filmen och filmbranschen i hela världen. Vi ser mer film än någonsin, men i nya kanaler och samman- hang. Utvecklingen av bredbandskapacitet har inneburit att utbudet av video-on-demand- tjänster, såväl legala som illegala, växer snabbt på bekostnad av en minskande dvd-marknad. Sam- tidigt ligger biografbesöken på en relativt stabil nivå. Sammantaget innebär utvecklingen stora möjligheter men också nya utmaningar för den svenska filmproduktionen. Den minskande dvd- försäljningen och den ökande illegala strea- mingen av film har inneburit försämrade eko- nomiska förutsättningar för filmproduktion och distribution. Det medför i sin tur en risk för en filmproduktion som i allt högre grad präglas av likriktning och som till allt större del består av uppföljare eller bygger på kända förlagor. Unika berättelser och nyskapande projekt riskerar att få svårare att hitta finansiering. Genom filmavtalet stödjer staten och branschen tillsammans produktion, distribution och visning av svensk film. Regeringen och branschen enades om att förlänga avtal , t.o.m. . Syftet med förlängningen är att skapa förutsättningar och tid för att tillsammans med branschen utveckla framtidens filmstöd så att dessa fortsatt förmår stödja och stärka den svenska filmen. Målet är att utveckla en film- politik som bidrar till goda förutsättningar för filmbranschen att möta utmaningarna, ta tillvara möjligheterna och därmed stärka kvaliteten i svensk film. Regeringen avser att driva en feministisk kultur- politik. Det innebär att förutsättningar ska ges för att alla ska få möjlighet att utveckla sin skapande förmåga och vara aktiva deltagare i kulturlivet. Kvinnors och mäns berättelser och erfarenheter ska likvärdigt belysas, gestaltas och representeras inom kulturens alla områden. För att bidra till att uppnå det kulturpolitiska målet om allas möjlighet att delta i kulturlivet har samtliga myndigheter inom kulturområdet i uppgift att integrera ett jämställdhetsperspektiv i sina verksamheter. Två kulturmyndigheter, och , har dessutom fått i uppdrag att bedriva ett utveck- lingsarbete för jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheterna ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Alla människor, oavsett ålder, kön, könsidentitet eller könsuttryck, sexuell läggning, livsåskåd- ning, social, etnisk och kulturell bakgrund eller funktionsnedsättning, ska ha rätt att på likvär- diga villkor kunna delta i vårt kulturliv. Fördomar, stereotypa normer, socioekonomiska och regionala skillnader står i allt för stor utsträckning i vägen för detta mål. Därför anser regeringen att insatser ska prioriteras för att alla människor ska beredas fullt tillträde till vårt gemensamma kulturliv. Stereotypa normer och föreställningar ska inte få utgöra hinder för individens möjligheter att utöva sina kulturella rättigheter. Därför ska regeringens kulturpolitik präglas av normkritisk analys. gav 2012 regeringen till känna att regeringen borde tillsätta en utredning om utformningen av en evenemangslista (bet. 2011/12:KU16, rskr. 2011/12:224). Den förra regeringen gav 2013 Myndigheten för radio och tv i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur en evenemangslista kan utformas. Myndig- hetens förslag redovisades och har därefter remissbehandlats. gav regeringen till känna att regeringen vid den fortsatta beredningen av myndighetens förslag borde beakta vissa synpunkter på försla- get som anfört, bl.a. att kraven bör skärpas så att en högre andel av allmänheten än den av myndigheten föreslagna () får tillgång till de evenemang som listan omfattar (bet. 2013/14:KU28, rskr. 2013/14:230). Med anledning av båda tillkänna- givanden i ärendet vill regeringen anföra följande. Radio- och tv-lagens (2010:696) bestämmelser om hur exklusiva rättigheter till tv-sändningar får utnyttjas innebär en möjlighet för regeringen att utforma föreskrifter om vilka evenemang som är av särskild vikt för det svenska samhället (evenemangslista). Bestäm- melserna har funnits i svensk lag , utan att någon lista har införts. Det har inte ansetts finnas behov av en lista över skyddade evenemang. Regeringen konstaterar att remissutfallet är delat när det gäller frågan om en evenemangslista bör införas eller inte. Av dem som är för införandet av en lista anser dock flertalet, i likhet med , att myndighetens förslag till täckningskrav är otillräckligt. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Annonstider i radio och tv gav 2012 regeringen till känna att regeringen borde genomföra en allsidig ut- värdering av effekterna av den ändring av radio- och tv-lagen som genomfördes och som innebar en ökning av den högsta tillåtna annons- tiden (bet. 2011/12:KU16, rskr. 2011/12:224). Den förra regeringen gav Myndigheten för radio och tv i uppdrag att genomföra en sådan utvärdering. Uppdraget ska redovisas till . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Radio och tv i allmänhetens tjänst beslutade om villkor och riktlinjer för radio och tv i all- mänhetens tjänst – 2019 (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). Beslutet innebär bl.a. att medelstilldelningen till (), () och () höjs under förutsätt- ning att antalet avgiftsbetalare inte minskar i någon större omfattning. har i behandlingen av riktlinjerna och villkoren för innevarande tillståndsperiod gett regeringen till känna att den ska överväga en förändring som gör det möjligt för program- företagen att inom ramen för nuvarande regle- ring i praktiken få tillgodoräkna sig verksamhet på internet som en del av public service- uppdraget (bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). Regeringen avser att närmare ut- reda frågan, bl.a. med avseende på konse- kvenserna av den förändring som lyfter fram. Ärendet bereds i . överlämnades utred- ningen System för att fastställa åldersgränser för film som ska visas offentligt (SOU 2014:64). I utredningen konstateras att det nuvarande systemet för att fastställa åldersgränser för film fungerar väl och har hög trovärdighet såväl bland föräldrar som bland företrädare för film- branschen. Till följd av barns och ungas förändrade medievanor behöver systemet dock utvecklas för att det ska behålla sin trovärdighet och bli mer ändamålsenligt och effektivt. Utred- ningen bedömer bl.a. att fler distributions- plattformar än biograf bör omfattas men konstaterar att en sådan förändring ska baseras på egenåtgärder från branschen. Utredningen bedömer vidare att det finns goda möjligheter att gå över från lagreglering till självreglering när det gäller att fastställa åldersgränser för film som ska visas offentligt. En sådan övergång bör dock ske stegvis och först när branschen byggt upp en organisation för detta ändamål som har bred acceptans inom sektorn. I utredningen föreslås även ett nytt avgiftssystem för att bekosta verksamheten att fastställa åldersgränser för film. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 systemet ska gälla fram till dess att det är möjligt att övergå till ett självregleringssystem. Utredningen bereds inom . Staten ger ett betydande stöd till idrotten för att främja att idrotten ska vara öppen för alla, oavsett ålder, kön, könsidentitet eller köns- uttryck, sexuell läggning, livsåskådning, social, etnisk och kulturell bakgrund, eller funktions- nedsättning. Regeringen kommer att i dialog med arbeta för att fler ska inkluderas i idrotten. Regeringen kommer även att analysera utvecklingen när det gäller avgifter inom barn- och ungdomsidrotten och dess inverkan på förutsättningen för en idrott som är öppen för alla. I de kulturpolitiska mål som fastställde 2009 anges att kulturpolitiken ska främja inter- nationellt och interkulturellt utbyte och samverkan. Kulturens roll i och för andra samhälls- sektorer uppmärksammas alltmer, såväl interna- tionellt som nationellt. Det handlar bl.a. om kulturens roll i en inkluderande och hållbar samhällsutveckling. Samhällets ökande internationalisering omfattar inte minst kultursektorn. Den konstnärliga ut- vecklingen stärks av ökat samarbete och kontakter mellan kulturlivet i och övriga världen. Det är en prioriterad fråga för rege- ringen att stimulera internationaliseringen av kulturlivet och att öka internationella kultur- utbyten. har de internationella kontakterna på kulturområdet blivit alltmer intensiva och utbredda. Regeringen bedömer att denna utveckling är av avgörande betydelse för det svenska kulturlivets möjlighet till utveckling. Samtliga myndigheter inom kulturområdet har i uppgift att integrera ett internationellt och inter- kulturellt perspektiv i sina verksamheter. Det är väsentligt att alla berörda aktörer tar sitt ansvar för internationaliseringen och att den inter- nationella aspekten får genomslag i kultur- samverkansmodellen. Det är även viktigt att följer upp effekterna av arbetet med att stimulera internationaliseringen inom kulturområdet. Det svenska kulturlivet är i hög grad beroende av internationella kontakter och samarbeten för att fortsatt kunna utvecklas. Globaliseringen har också gjort att kulturen har fått en allt större roll i relationsskapandet med andra länder. är huvudman för de utsända kulturråden. finns kulturråd placerade, i , , , , , och . Kulturråd med som huvudman finns även i . Kulturrådens övergripande uppgift är att föra fram kulturens roll i kontakterna med andra länder och stimulera den kulturella dialogen. Det svenska kultur- och samhällslivets intressen främjas såväl genom ömsesidigt utbyte som genom att svensk kultur presenteras utomlands. Inom ramen för EU pågår ett arbete med en mer sammanhängande strategi för kulturen i EU:s och medlemsstaternas utrikes relationer. De grundläggande principerna om ömsesidighet, långsiktighet och respekt för konstnärernas integritet samt målet om kvalitet är här viktiga att värna. Initiativ har också tagits för att betona kulturarvets samhälleliga betydelse, vilket välkomnas av regeringen. kommer rådets nya arbetsplan för kultur att förhandlas och beslutas. Arbetsplanen är vägledande för kulturminist- rarnas arbete. Upphovsrätten har stor betydelse för kultur- och medieområdet. Kulturdeparte- mentet har här ett särskilt intresse av att nära följa utvecklingen på EU-nivå. Det nya kultur- och medieprogrammet Krea- tiva kommer att färga samarbetet inom EU och dess grannländer . Det påbörjade arbetet att främja ett ökat svenskt deltagande i programmet fortsätter. Strategin för samarbete med gäller för perioden –2017. Inom kultur- området utgör kulturkonventionerna en central del. I relation till kulturfrågorna lyfts även vikten av yttrandefrihet och säkerhet för författare, översättare, konstnärer och andra kulturskapare. Världsarvskonventionens framtid, en inte- grerad natur- och kultursyn samt en hållbar utveckling är prioriterade frågor. att motverka de tendenser till politisering av konventionen som förekommit. och folkminnen har arbetat med att utveckla tillämpningen av konvention om skydd av det immateriella kulturarvet. Det nationella arbetet med tillämpningen av konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar bör inriktas på informationsspridning och att öka kunskapen om och förståelsen för kulturens roll för hållbar utveckling. utgör konventionens nationella kontaktpunkt och är ledamot i regeringskommittén för konventionen –2014. Det nordiska kultursamarbetet är omfattande. Regeringen kommer verka för att Nordiska ministerrådets strategi för det nordiska kultursamarbetet 2013–2020 blir tongivande för arbetet vid alla berörda organ. Kartläggningen av initiativ och forskning inom området ”Kultur och hälsa” i är av vikt även för det nationella arbetet. Erfarenheterna från den gemensamnordiska i 2013 bekräftar betydelsen av att kultursamarbeten och kulturutbyten byggs upp långsiktigt och ömsesidigt. I detta samman- hang finns också anledning att påminna om den betydelse svenska kulturskapare som verkar i internationella sammanhang har för att synlig- göra såväl som som region. I det internationella samarbetet, bl.a. i Europa- rådet och , verkar regeringen generellt för att främja yttrandefrihet, fria medier, medie- mångfald och ett fritt och tillgängligt informa- tionsflöde. Här har en särskilt viktig roll, bland annat vad gäller journalisters säkerhet men även att säkerställa att samma rättigheter gäller i tryckta och digitala medier. Medielandskapets förändringar, som känne- tecknas av digitalisering, konvergens, ökad globalisering och ökad mobilitet, har medfört en ökad konkurrens som satt de traditionella massmedierna i och övriga världen under stor press. Effekten av nationella lagstiftnings- och stödåtgärder på medieområdet påverkas i allt större utsträckning av sådana förändrade villkor i omvärlden som ligger bortom den nationella politikens räckvidd. Genomförandet av EU:s digitala agenda medför att en rad initiativ tas på EU-nivå med 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 målet att skapa en digital inre marknad med goda villkor för marknadens aktörer. Bland annat finns förväntningar att direktivet om audio- visuella medietjänster och EU:s rambestäm- melser för upphovsrätt nu ska ses över. Parallellt pågår diskussioner om mediefrihet och mång- fald, liksom om frågor kring nätneutralitet och integritetsskydd. Regeringen avser att aktivt delta i detta arbete. Regeringens internationella arbete på idrotts- området utgår från principen om en fri och självständig idrottsrörelse som även inter- nationellt har ett betydande eget ansvar. Den internationella idrottens ansvarstagande för framför allt mänskliga rättigheter, arbetsrätt, antikorruption, jämställdhet och miljö bör enligt regeringens bedömning stärkas. Med beaktande av idrottens självständighet anser regeringen att frivilliga avtal på internationell nivå som ställer krav på dessa områden är en möjlig väg att gå. Som förebild kan FN:s Global Compact tjäna, ett frivilligt avtal som ställer grundläggande krav om mänskliga rättigheter, arbetsrätt, antikor- ruption och miljö och som över 7 000 företag i 145 länder har anslutit sig till. Inom EU-arbetet kommer regeringen även fortsättningsvis att betona subsidiaritetsprin- cipen och vikten av att gemensamma insatser på området har ett tydligt mervärde av att genom- föras på unionsnivå. Världsantidopningsbyrån () har antagit en ny Världsantidopningskod som träder i kraft . har beslutat att förbundet och därigenom svensk idrott ska följa bestäm- melserna i den nya koden. Regeringen anser att svensk idrott även framöver ska bedriva en betydande antidopningsverksamhet av hög kvalitet. Genom svensk idrotts internationella engagemang bidrar idrotten aktivt till att säkerställa att fullföljer sina åtaganden i de internationella antidopningskonventionerna inom idrotten i och . Kulturens roll i biståndet I den förra regeringens skrivelse Biståndspolitisk plattform (rskr. 2013/14:131) anges, som ett av delmålen, en inriktning med fokus på stärkt demokrati och jämställdhet, ökad respekt för mänskliga rättigheter och frihet från förtryck. Ett livskraftigt och pluralistiskt civilsamhälle och stärkta förändringsaktörer är av särskild vikt för 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 att kunna nå målet. I skrivelsen slås det fast att svenskt bistånd genomgående ska verka för att identifiera, främja, skydda och stärka demo- kratiska förändringsaktörer och försvarare av mänskliga rättigheter. Till förändringsaktörerna hör aktörer i det civila samhället som bl.a. kan vara verksamma inom fri media och inom kulturlivet. Fristads- författare utgör centrala förändringsaktörer inom kulturområdet. har i uppdrag att verka för att fler fristäder kommer till stånd för förföljda konstnärer. verksamhet med fristadsförfattare synliggör tydliga synergier mellan kulturpolitiska insatser och det biståndspolitiska målet. Av särskild betydelse för demokratiserings- processen i ett land är också en stärkt tillgång till fria och oberoende nya och traditionella medier. Stöd till mediernas granskande roll kan bidra till att vitalisera demokratin. Yttrandefrihet och framväxten av fria, oberoende och ansvarsut- krävande medier ska främjas av svenskt bistånd. Svenskt bistånd ska även verka för en gynnsam lagstiftning och politik som möjliggör fria medier, kulturell mångfald, rätt till kulturella uttryck och användande av fri, öppen och säker informations- och kommunikationsteknologi. Här ingår kvinnors och flickors tillgång till medier samt tillgång till och utövande av kultur. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att få till stånd och konkretisera synergier mellan kulturpolitiken och biståndsmålen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheterna och Myndigheten för kulturanalys samt bidrag till kulturområdesövergripande ändamål. I det innefattas bidrag till regional kulturverksamhet, Skapande skola, bidrag till allmänkulturella ändamål, utvecklingsverk- samhet och internationellt kulturutbyte, forsknings- och utvecklingsinsatser inom kultur- området samt stöd till icke-statliga kulturlokaler. I avsnittet behandlas även tvärgående frågor som omfattar hela kulturområdet samt internationellt samarbete som är gemensamt för kultur- och medieområdet. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom Kulturområdesövergripande verksamhet, utgiftsområde 17 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet 1:7 Myndigheten för kulturanalys 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 2.4 anges målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat. Huvuddelen av resultatinformationen, som be- dömningarna grundar sig på, utgörs av åter- rapporteringar, uppföljningar och utvärderingar från myndigheter och institutioner. Resultaten av de statliga insatserna kan vara svåra att avgränsa från andra offentliga insatser för bl.a. verksamheter som finansieras gemen- samt med kommuner och landsting. De bedömningsgrunder som är specifika för respektive område inom kulturområdet redo- visas i respektive avsnitt. Gemensamma utgångs- punkter för bedömningen inom kulturområdet som helhet är bl.a. redovisad statistik, uppfölj- ningar och insatser avseende barn och unga, jämställdhet, tillgänglighet, kvalitet samt för- nyelse och utveckling av verksamheten. Bedömningen av resultatet för kulturområdes- övergripande verksamhet utgår från: –bidragsgivning inom ramen för samt verksamhet för att främja barns och ungas tillgång till kultur, –bidragsgivning inom ramen för kultur- samverkansmodellen, –främjande av kulturlivets internationali- sering och internationellt samarbete, –främjande av kulturella och kreativa näringar, –forskning inom kulturområdet, –bidragsgivning inom området kultur och hälsa, –tillgänglighetsarbete utifrån både uppfölj- ning av målen inom funktionshinders- strategin och digitalisering av kulturom- rådet, –Myndigheten för kulturanalys uppfölj- ningar och utvärderingar av kulturpolitiken. har arbetat aktivt för att ut- veckla dialog och samverkan på olika nivåer för att stärka barns och ungdomars kulturella rättigheter, i linje med den nationella kultur- politiken. har på ett framgångsrikt sätt byggt upp och spridit kunskap om olika metoder och arbetssätt för att stärka barns och ungas rätt till kultur. fördelade till Skapande skola- verksamhet. Det innebar att av 372 ansökningar beviljades 369 bidrag och sammanlagt 768 757 elever omfattas av de beviljade ansökningarna. Bidraget söktes av av landets kommuner. Sammanlagt beviljades 256 kommu- ner och 102 friskolor stöd. var som även elever i förskoleklass omfattades av bidraget. Samman- lagt 332 skolhuvudmän i samtliga 21 län har utnyttjat den möjligheten. minskade antalet ansökningar något och den tydligaste minskningen står friskolorna för. Fler elever än tidigare nås dock av Skapande skola-medel. In- satser görs inom samtliga konst- och kulturfor- mer. finns en ökning av ansökning- arna inom ämnen som rör litteratur, berättande och skrivande.