prop · H2031d26 · 2014-10-23 00:00:00 — För att visa på utvecklingen av FoU-insatserna i näringslivet redovisas de sammanlagda FoU- utgifterna i näringslivet som andel av bruttonationalprodukten (BNP). Näringslivets FoU-utgifter som andel av BNP har minskat . En prognos gjord av visar att företagens FoU-utgifter var oförändrade . växte BNP något mellan dessa båda år, vilket då innebär att företagens FoU-utgifter som andel av BNP minskade något. Näringslivets avsättningar 2013 uppskattas preliminärt till av BNP. Tabell 3.7 Näringslivets FoU Andel av BNP, procent Företagens utgifter för egen FoU FoU är helt centralt för vissa verksamheter medan andra verksamheter utvecklas med hjälp av helt andra former av innovationsrelaterade aktiviteter. För att ge en mer heltäckande bild redovisas företag med innovationsverksamhet. Innovationsverksamheten kan förekomma i olika former, t.ex. produkt- och processutveckling, utveckling av företagets organisation eller förändring i marknadsföringen av produkter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.8 Innovationsverksamhet i företagen varav samarbete med leverantör3 varav samarbete med kunder eller varav samarbete med universitet eller Andel av de produktinnovativa företagens omsättning som kommer från, för företaget, nya produkter varav nya även för företagets marknad 1I denna undersökningsomgång har näringsgrenar som inte funnits med i tidigare års undersökningar tillkommit. För att skapa en god jämförbarhet mellan perioderna har dessa näringsgrenar exkluderats även i . 2Ett företag kan bedriva innovationsverksamhet inom mer än ett område. 3Det finns flera samarbetsaktörer i grundmaterialet, här har tre exempel valts. Ett företag kan bedriva samarbeten med flera olika aktörer. med innovationsverksamhet föll något från perioden –2010 till perioden –2012. –2012 uppgav av företagen att de bedrev innovationsverksamhet. Nedgången återfinns inom alla redovisade innovationsverksamheter. Innovationsprocesser är starkt beroende av olika former av kunskap och att kunskap sprids mellan olika aktörer. Ett sätt att sprida och ut- veckla ekonomiskt värdefull kunskap är att sam- arbeta med olika aktörer. Här visas mått på fö- retagens innovationssamarbeten med några ut- valda aktörer. Av företagen har inno- vationssamarbeten, vilket är en minskning sedan föregående period. Innovationssamarbetena med leverantörer och kunder har minskat, medan samarbetena med universitet och högskolor har ökat marginellt. Vidare visas andelen av företagens omsättning som kommer från nya produkter, som en form av mått på innovationsgrad. Andelen av företa- gens omsättning som härrör från nya produkter har haft en vikande trend – 2012. Ovan redogörs för snabbväxande företag. Europeiska kommissionen har ut- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 vecklat en indikator för att mäta förekomsten av snabbväxande innovativa företag, dvs. företag som både är snabbväxande och innovativa. Inno- vativa snabbväxande företag mäts som andelen av de sysselsatta i snabbväxande företag som är verksamma i branscher som definieras som innovationsbenägna och kunskapsintensiva2. Indikatorn är tänkt att fånga ett lands förmåga att snabbt ställa om sin ekonomi för att möta nya behov och för att dra nytta av framväxande efterfrågan. Utvecklingen av sysselsättningen i snabbväxande innovativa företag har endast förändrats marginellt . Tabell 3.9 Innovativa snabbväxande företag Sysselsatta i innovativa snabbväxande Källa: och egna beräkningar. Patenträtten har central betydelse för många företag eftersom den ger dem en möjlighet att ta igen gjorda investeringar och få avkastning på forskning och annan innovationsverksamhet. Patenteringsverksamheten ser olika ut i olika branscher och för olika typer av produkter. För att få med en bredare bild av immateriella rättigheter inkluderas även antalet registrerade varumärken, vilket i högre utsträckning än patent speglar utvecklingen av innovation i tjänstesektorn. 2 En branschs innovationsintensitet beräknas utifrån omfattningen av innovationsarbete i branschen enligt innovationsundersökningen Community Innovation Survey (CIS). Branschens kunskapsintensitet mäts av hur omfattande och spridd högutbildad arbetskraft är mellan företagen i branschen. europeiska patentverket, EPO varumärken i EU (Community Källor: PRV och Office for Harmonization in the Internal market. Trenden är att antalet patent som beviljas i minskar. ökar antalet svenska sökandes patentansökningar utomlands, liksom internationella varumärkesre- gistreringar. Antalet varumärkesregistreringar i har legat på ungefär samma nivå , dock med betydande skillnader mellan enskilda år. 3.5.2 Entreprenörskap och företagande I detta avsnitt redogörs för insatser som avslutats med syfte att förbättra förutsättningarna för entreprenörskap och företagande, att öka nyföretagandet samt att öka tillväxten i befintliga företag. Entreprenörskapsfrämjande insatser bedrivs under utgiftsområde 24 Näringsliv bl.a. genom insatser för att förenkla för företagen, marknadskompletterande kapitalförsörjning, information och rådgivning samt andra främjandeinsatser. Under utgiftsområde 19 avsnitt 2.5.1 redovisas insatser inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken. De statliga kapitalförsörjningsinsatserna kompletterar finansieringen från den privata marknaden och bidrar till utveckling och tillväxt i företag i alla delar av landet. (), stiftelsen , , och stiftelsen är några av aktö- rerna inom detta område. Informations- och rådgivningsinsatser genomförs bl.a. av och , övriga främjandeinsatser ge- nomförs främst av . den AB, till hälften ägt av staten, och Tillväxt- verket är viktiga aktörer på turismområdet. Insatser för att förenkla för företagen För att svenska företag ska kunna behålla och stärka sin konkurrenskraft är det viktigt att regler som omfattar företagande är enkla och ändamålsenliga så att den administration som krävs för att följa regelverken hålls till ett minimum. Att förenkla för företagen är även viktigt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, då länder med en låg regelbörda har en snabbare ekonomisk tillväxt i BNP per capita. Förenklingsarbetet utgår från det mindre företagets förutsättningar och behov och syftar ytterst till att bidra till ökad tillväxt och sysselsättning. För perioden –2014 har förenklingsarbetet inriktats mot de fem områden som bedöms ge störst positiv effekt i företagens vardag. Områdena är sänkta kostnader, minskat och förenklat uppgiftslämnande, förenklade myndighetskontakter på regional och lokal nivå, förenklingsförslag från näringslivet och bättre konsekvensutredningar. Inför nästa period av förenklingsarbetet kommer en utvärdering av arbetet mot målen att genomföras. Berörda myndigheter kommer , –2021, att redovisa sina resultat för förenklingsarbetet till . Tillväxt- verkets sammanfattande rapportering ger en första bild av arbetet på desssa myndigheter. I detta avsnitt beskrivs vilka insatser som har ge- nomförts för att målen ska nås. För förenklingsåtgärder inom särskilda områ- den som har stor betydelse när det gäller ram- villkor för företag se bl.a. avsnitt 3.5.4.1 Ramvill- kor för företag. ska stå sig väl i internationell jämförelse I undersökning Doing business 2014 hamnar totalt sett på en 14:e plats av 189 länder, en plats lägre på rankingen än föregående år. Undersökningen utgår från regelverket kring företagande och hur det påverkar företagsklimatet. Enligt Global Government Effectiveness , som också är en av undersökningar, är den svenska offentliga sektorn fortsatt en av de mest effektiva. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 För att det ska gå snabbare att starta företag har fått i uppdrag att säkerställa att det inte tar än att registrera ett aktiebolag. Detta ska gälla i de fall ärendet inte behöver kompletteras. Det ska finnas enkla verktyg för att starta och driva företag För att uppnå målet att det ska finnas enkla verktyg för att starta och driva företag genomför informationsinsatser som syftar till att göra det enkelt att starta och driva företag. Ett exempel på verktyg är webbportalen där det bl.a. finns information om att starta och driva företag. Se vidare under avsnittet Information och rådgivning. De administrativa kostnaderna ska minska för företagen Minskade kostnader gör att företagen kan ägna mer tid och resurser åt att driva och utveckla sin verksamhet vilket bidrar till ökad tillväxt och sysselsättning. Målet är att företagens administ- rativa kostnader ska vara lägre 2020 än 2012. har haft i uppdrag att ta fram en ny metod för uppföljningen av företagens admi- nistrativa kostnader. Den innebär att beräkning- arna i konsekvensutredningarna kommer att ligga till grund för uppföljningen. Metoden kommer att användas för att följa förändringen av företagens administrativa kostnader. Uppfölj- ningen kommer att ske på liknande sätt som i flera andra länder som arbetar med att sänka företagens administrativa kostnader. Administrativa kostnader utgör endast en del av de totala kostnader som företagen har till följd av regelverken. har ett upp- drag att ta fram ett webbaserat verktyg för att underlätta för regelgivare i arbetet med att beräkna vilka kostnader som företagen kan få till följd av nya eller ändrade regler. Verktyget kommer att presenteras . Det ska vara enklare att lämna uppgifter Arbetet med att minska och förenkla företagens uppgiftslämnande ska fortsätta. Det ska bli enklare att lämna uppgifter och företag ska i de flesta fall bara behöva lämna uppgifter en gång och till ett ställe. Arbetet förväntas leda till sänkta kostnader för företagen när samma uppgifter inte längre behöver lämnas till flera myndigheter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Inom ramen för arbetet med ett förenklat uppgiftslämnande har 14 myndigheter haft i uppdrag att kartlägga hur företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter ser ut . Kartläggningen visar att de 14 myndigheterna står för 1 318 uppgiftskrav som genererar mer än 95 miljoner ärenden. Det finns e-tjänster för av uppgiftskraven vilket omfattar av den totala mängden ärenden. , som tillsattes , lämnade betänkandet Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen (SOU 2013:80). I betänkandet föreslår utredningen att det ska etableras en servicetjänst som en ingång till myndigheternas e-tjänster som rör företag och företagande. Vidare föreslås bl.a. en organisationsform för det fortsatta arbetet med att förenkla och minska företagens uppgiftslämnande. I betänkandet presenteras även förslag på hur arbetet med att minska företagens uppgiftslämnande kan följas upp . fick genom tilläggsdirektiv (dir. 2013:111) i uppdrag att förbereda och genomföra de åtgärder som krävs för att förenkla uppgiftslämnandet. Uppdraget ska slutredovisas . Målsättningen enligt direktiven är att ett system för företagens uppgiftslämnande ska finnas på plats . Bättre förståelse för företagens villkor Länsstyrelserna och har haft regeringens uppdrag att förenkla företagens kontakter med länsstyrelser och kommuner. Uppdragen ska slutredovisas . har fortsatt att, tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) erbjuda utbildningen Förenkla - helt enkelt, till handläggare, chefer och politiker på kommunerna. Målet med utbildningen är att den ska leda till bättre och effektivare kontakter mellan kommunerna och företagen. 2014 har 12 nya kommuner påbörjat utbildningen och totalt kommer drygt 100 kommuner att ha genomgått utbildningen. som avslutade utbildningen visar att av de som deltagit i utbildningen anser att den i hög eller mycket hög grad bidragit till att förbättra möjligheterna till service för företagen. anser att utbildningen i hög grad bidrar till att öka kommunernas kunskap om och förståelse för företagens behov. Inom ramen för sitt uppdrag har inrättat ett förenklingsforum. I förenklingsforumet kan aktörer på alla nivåer i de regelgivningskedjor som påverkar företag mötas och förenkling för företag är i fokus. Inom förenklingsforum har ett antal publikationer och stödmaterial tagits fram som syftar till att underlätta för företagen i deras myndighetskontakter på nivå. Materialet syftar bl.a. till att underlätta för företagare med olika typer av verksamheter på landsbygden, förbättra centrala myndigheters kompetensstöd till kommunerna och tydliggöra rådgivningen inom livsmedelskontrollen. Det sistnämnda arbetet har resulterat i två publikationer där den ena riktar sig till kontrollmyndigheter inom livsmedelsområdet och den andra till berörda företag. har vidare underlättat för mindre kommuner att via sina webbplatser ge samordnad information till företagen. På regional nivå har 15 av 21 länsstyrelser deltagit i den utbildning som i tagit fram inom ramen för sitt samordningsuppdrag för länsstyrelsernas förenklingsarbete. Vid utgången av 2014 kommer 17 av 21 länsstyrelser att ha genomfört utbildningen. I länsstyrelsernas gemensamma brukarundersökning som genomfördes , där bl.a. företag i samtliga 21 länsstyrelser deltog, framgick t.ex. att länsstyrelserna får gott betyg av företagen för bemötande, engagemang och intresse. Servicen ska öka och handläggningstiderna minska I den brukarundersökning som nämns ovan framgick även att företagen upplever att det är svårt att komma i kontakt med rätt person på länsstyrelserna och att det finns en förbättringspotential för webbsidorna. Mot bakgrund av det har länsstyrelserna vidtagit ytterligare förbättringsåtgärder. En åtgärd som efterfrågats av företagen är att få en bekräftelse på att deras ärende har kommit in till . i har inom ramen för sitt förenklingsuppdrag tagit fram en digital mall för kvittenser som alla länsstyrelser kan använda. Detta innebär bl.a. att företagen får bekräftelse på att deras ärende har kommit in samt får veta vem som är deras handläggare. avser i att följa upp hur många länsstyrelser som använder sig av kvittenser vid inkomna ärenden. Länsstyrelserna har även påbörjat ett arbete med att minska handläggningstiderna för företag. har till uppgift att granska utformningen av förslag till nya eller ändrade regler som kan få effekter av betydelse för företag. Vidare ska ta ställning till om regelgivarna genomfört föreskrivna konsekvensutredningar och belyst effekterna för företag av ett förslag i tillräcklig utsträckning. beslutade den förra regeringen att permanenta rådets verksamhet när det nuvarande förordnandet går ut. inkom totalt 446 remisser till rådet, jämfört med 458 remisser 2012. Andelen tillstyrkta förslag uppgick till , vilket är en försämring jämfört med då av förslagen tillstyrktes. Andelen godtagbara konskevensutredningar uppgick till , motsvarande siffra 2012 var . Den vanligaste anledningen till att förslag avstyrks och att konsekvensutredningarna bedöms som bristfälliga är att det saknas beräkningar av företagens administrativa kostnader eller att beräkningarna är ofullständiga. För att höja konsekvensutredningarnas kvali- tet har , och Ekonomi- styrningsverket fokuserat på råd, stöd och ut- bildningsinsatser. genomfördes fyra grundutbildningar i konsekvensutredningar och genomfördes ytterli- gare fyra grundläggande utbildningar. arrangerades även en pilotutbildning inriktad mot beräkningar av företagens kostna- der samt tre riktade utbildningar som utgick från specifika myndigheters behov. Uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet På departements- och myndighetsnivå har det förts en kontinuerlig dialog med företag och näringslivsorganisationer om hur företagens vardag kan bli enklare. ska enligt sin instruktion inhämta och följa upp synpunkter och förslag 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 från näringslivet som rör arbetet med att förenkla för företag. Det görs bl.a. genom myndighetens webbaserade förslagssidor där företag kan ställa frågor och lämna förslag på sådant som skulle göra det enklare för dem i deras vardag. Förslagssidorna är ett viktigt led i arbetet att underlätta för företagen både med att lämna, men även att ge återkoppling på förslagen. uppdrag Förenklingsjakten har varit ett led i att inrikta arbetet mot det som upplevs som mest betungande av företag i branscher där tillväxtviljan är hög, men där tillämpningen av regler upplevs som ett hinder. Uppdraget har gett insikt i hur företagare inom branscherna hotell och restaurang, tillverkningsindustri, handel och transport upplever tillämpningen av regler inom respektive bransch. Redovisningen visar bl.a. att det behövs ytterligare utveckling av arbetet med bemötandefrågor samt förbättring av information kring regler som gäller för företag. återkopplar sina observationer från Förenklingsjakten till berörda myndigheter. Förenklingsarbetet inom EU och För att nå målet om en enklare vardag för företagen är det viktigt att förenklingsarbetet bedrivs på alla nivåer som påverkar företagen. Det har därför bedrivits ett konsekvent arbete för en utveckling av förenklingsarbetet på EU- nivå så att arbetet med att minska bördan och byråkratin till följd av EU-lagstiftning fortsätter. stödjer Europeiska kommissionens arbete med Regulatory Fitness and Performance Programme (REFIT). har även som en av flera frågor verkat för en utveckling av arbetet med konsekvensutredningar på EU-nivå. Arbetet inom REFIT ska inte leda till att arbetstagares rättigheter försvagas vad gäller arbetsmiljö och arbetsrätt. Detta ska gälla oavsett företagens storlek. och utveckling () bedriver ett arbete med inriktning på regelkvalitet och regelreformering. deltar i detta sammanhang löpande och aktivt i , som arbetar med flera projekt som har bäring på förenklingsarbetet nationellt. Bland projekt som resulterat i slutrapporter kan t.ex. nämnas de om goda principer för tillämpning och genomförande av regler 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 respektive goda principer för styrning av regelgivare. Vidare har nya riktlinjer antagits för att de kostnader företagen har för att fullgöra olika krav som följer av lagar och regler ska beaktas. förväntar sig att riktlinjerna kan komma till användning i medlemsländerna. har flera förändringar som avser trygghetssystem för företagare genomförts. Företagare har fått fler möjligheter att välja antalet karensdagar i sjukförsäkringen. har gravida egenföretagare, i likhet med vad som gäller för gravida arbetstagare, rätt till graviditetspenning vid risker i arbetsmiljön. Goda förutsättningar för kommersialisering av nya affärsidéer är avgörande för samhällets långsiktiga innovationskraft, förnyelse och tillväxt i företag inom såväl befintliga som potentiella eller framväxande tillväxtområden. Detta gäller med hög ekonomisk tillväxt såväl som med lägre tillväxt och i alla regioner. Många företag klarar sin grundläggande finansiering med egna medel eller via den privata marknaden. Under ett företags utvecklingsfas från företagsstart, särskilt för snabbväxande företag i skeden av utveckling och expansion, finns det dock motiv för staten att tillhandahålla extern marknadskompletterande finansiering. Det handlar i grunden om att tillhandahålla riskvilligt kapital i de tidiga skeden och segment som den privata marknaden inte tillgodoser men där det finns ett samhällsekonomiskt motiv för insatserna som leder till tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv. En god kapitalförsörjning är därför en viktig del i ett gott företagsklimat. ska främja utvecklingen av små och medelstora företag. Målet för verksamhet är att bidra till tillväxt och förnyelse i näringslivet och därigenom stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler och växande företag. Nyutlåningen ökade från 2012 till 2013. beviljades totalt 3 921 nya lån. Tabell 3.11 visar antalet lån till företag som ägs eller leds av kvinnor respektive personer med utländsk bakgrund. Tabell 3.11 Lån till företag som ägs eller leds av kvinnor och personer med utländsk bakgrund gick av utlåning till exporterande företag, vilket motsvarar . utlåning har genererat ytterligare i lån från banker och andra finansiärer . För varje krona som lånar ut innebär det att företagen får låna ytterligare från banker eller andra kreditgivare. På uppdrag av genomför en uppföljning av tillväxtef- fekter i . I undersökningen 2013 mättes effekter i företag som blev kunder 2009. Omsättningen i dessa företag har ökat med vilket motsvarar en ökning – 2012. Antalet anställda i dessa företag ökade med 2 257 personer, vilket motsvarar . Jämfört med fjolårets mätning är såväl omsätt- nings- som sysselsättningsökningarna lägre än . Detta kan i stor utstäckning förklaras med att denna mätning avser en period som präglats av kraftiga konjunktursvängningar. Statens avkastningskrav på , att över tiden hålla lånefonden nominellt intakt, har uppnåtts. Ökad efterfrågan på riskkapital Antalet investeringar inom ramen för verksamheten vid ökade jämfört med föregående år. , som också omfattar den tidigare investeringsportföljen hos , hade vid utgången av 2013 innehav i 357 portföljbolag och andelar i 11 fondbolag. riskkapitalinvesteringar genomförs oftast tillsammans med privata medinvesterare. har investeringar om bidragit till att privata investerare tillskjutit ytterligare . Stiftelsen Industrifondens verksamhet riktar sig till små och medelstora företag med stor tillväxtpotential. Stiftelsen Industrifonden tillhandahåller kapital, kompetens och nätverk i samverkan med privata medfinansiärer. Under /14 investerade fonden totalt 488 (369) , varav 184 (68) utgjorde investeringar i 12 (7) nya bolag och 304 (301) utgjorde följdinvesteringar i tidigare engagemang. På balansdagen var Industrifonden direkt engagerad i 92 (93) portföljbolag. Verksamhetsåret resulterade i en vinst på 227 (-93) vilket motsvarade en avkastning på eget kapital om (-2,). Det förbättrade resultatet i jämförelse med föregående år förklaras främst av realiserade vinster på avyttrade aktier och högre avkastning för placeringsverksamheten samt en erhållen betalning från Prosoliva. Det investerade kapitalet ökade till 1 736 (1 558) motsvarande 46 (44) procent av Industrifondens egna kapital. På balansdagen uppgick eget kapital till 3 746 (3 517) . har bedrivit finansieringsverksamhet i de sju nordligaste länen. Inlandsinnovation har ett eget kapital på och har investerat i små och medelstora företag som har potential att utvecklas och växa. Därtill har utlåning skett med . Inlandsinnovation har bedrivit uppsökande verksamhet bland potentiella kunder och samarbetspartner. Inlandsinnovations verksamhetsområde, som tidigare omfattat stödområde A i inland, ökade till att omfatta de sju nordligaste länen. Detta har medfört såväl nya investeringsmöjligheter som ett ökat behov av samverkan med andra. har ökat investeringstakten något . Inve- steringar i så kallade Tillväxtkassor har genom- förts, där investeringsvilja och risk delas med andra aktörer. Tillväxtkassor når ut till små fö- retag i tidiga skeden där de investerade beloppen är relativt små. Samarbeten har etablerats genom att beviljat lån till finansi- ella aktörer i det geografiska verksamhetsområ- det. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 som minoritetsdelägare vid direktinvesteringar i företag och investerar tillsammans med andra investerare. har i samband med vårändringsbudgeten , (prop 2013/14:99, bet 2013/14:FiU2, rskr. 2013/14:3), bemyndigat regeringen att minska kapitalet i med högst . Medlen ska användas till att medfinansiera en riskkapitalsatsning inom ramen för ett nationellt regionalfondsprogram, –2020. På en extra bolagsstämma beslutades om en extra utdelning om från Inlandsinnovation till ägaren, svenska staten. Stiftelsen verkar för tillväxt i näringslivet i de fem nordligaste länen. Det sker främst genom finansiering via olika typer av lån till små och medelstora företag. Fonden har ett eget kapital på . Norrlandsfonden lånade ut , vilket är en ökning jämfört med året innan. Antalet företag som beviljats lån var 124, vilket motsvarar en ökning jämfört med året innan. Denna utlåning beräknas, enligt Norrlandsfon- den, ha skapat förutsättningar för investeringar på , främst för små och medelstora företag. Norrlandsfonden hade totalt 386 kunder med en utlåning, inklusive borgensförbindelser och garantier på .