prop · H2036 · 2014-10-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2014/15:6 Minskat svartarbete i byggbranschen Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att krav på att föra personalliggare införs för byggbranschen. De nya bestämmelserna i skatteförfarandelagen (2011:1244) ska tillämpas på byggarbetsplatser i . Förslaget innebär att både byggherren och den som bedriver byggverksamhet har skyldigheter att fullgöra. Byggherren ska bl.a. anmäla till att byggverksamhet ska påbörjas och tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras. Byggherren ska kunna överlåta sina skyldigheter enligt bestämmelserna till en näringsidkare som fått i uppdrag att självständigt ansvara för arbetets utförande. Den som bedriver byggverksamhet ska löpande dokumentera identifikationsuppgifter för de personer som är verksamma i näringsverksamheten. ska ha möjlighet att göra oannonserade kontrollbesök på byggarbetsplatsen för att kontrollera personalliggaren. En kontrollavgift ska tas ut om skyldigheterna inte fullgörs enligt närmare bestämmelser i skatteförfarandelagen. Undantag från skyldigheterna ska gälla om byggherren är en fysisk person som inte i näringsverksamhet utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- eller markarbeten. Även byggarbeten där den sammanlagda kostnaden för byggverksamheten på byggarbetsplatsen kan antas uppgå till högst fyra prisbasbelopp undantas från regleringen. Syftet med förslaget är att motverka förekomsten av svartarbete och främja en sundare konkurrens inom byggbranschen. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. 2 Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244)....................................................................................... 3 Ärendet och dess beredning ............................................................ Beskrivning av byggbranschen ........................................ Bygg- och anläggningssektorn ........................ Bygg- och anläggningssektorns aktörer........... Upphandlings-, entreprenad- och Byggbranschen i samverkan............................ Frivilliga insatser och projekt för kontroll........................ stads projekt byggen ............. stads projekt jobb ........................ Allmänt om kontrollformer .............................................. − rättssäkerhet och förbud mot – etableringsfrihet och frihet att Utländska arbetstagares skattskyldighet ........................... Utländska juridiska personers skattskyldighet ................. Överväganden och förslag .............................................................. Personalliggare och oannonserade kontrollbesök i Definitioner och tillämpningsområde ............................... Skyldigheter för den som bedriver byggverksamhet ........ 7.7Bör personalliggarbestämmelserna kompletteras av Överlåtelse av ansvar....................................................... 7.9Undantag från skyldigheterna för byggherren och den som bedriver byggverksamhet .................................. Krav på id-kort ................................................................ När kontrollavgift ska tas ut Föreläggande, vite och överklagande Personuppgiftsbehandling .........................och sekretess Ikraftträdande ...................- och övergångsbestämmelser Konsekvenser .............................................för företagen Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Minskat svartarbete i byggbranschen .................................................(Ds 2014:7) Bilaga 3 Förteckning ...................................över remissinstanserna Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Förslag till lag om ändring i skatte- förfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs i fråga om skatteförfarandelagen (2011:1244) dels att 3 kap. 1 §, 7 kap. 1 §, 39 kap. 1, 2, 12 och 17 §§, 42 kap. 8 § och 50 kap. 3 och 4 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas fem nya paragrafer, 7 kap. 2 a §, 39 kap. 11 a–11 c §§ och 42 kap. 8 a § och närmast före 39 kap. 11 a och 12 §§ nya rubriker av följande lydelse, dels att det närmast före 39 kap. 11 § ska införas en ny rubrik som ska lyda ”Restaurang-, frisör- och tvätteriverksamhet”. Lydelse enligt prop. I detta kapitel finns definitioner av vissa begrepp samt förklaringar till hur vissa termer och uttryck används i lagen. Det finns definitioner och förklaringar också i andra kapitel. Bestämmelser om betydelsen av följande begrepp, termer och uttryck samt förklaringar finns i nedan angivna paragrafer: arbetsgivaravgifter i 3 § arbetsgivardeklaration i 26 kap. 3 § beskattningsår i 4 och 5 §§ beslut om debitering av preliminär skatt i 55 kap. 2 § beslut om preliminär A-skatt i 55 kap. 6 § beslut om särskild inkomstskatteredovisning i 13 kap. 1 § byggarbetsplats i 39 kap. 2 § byggverksamhet i 39 kap. 2 § deklarationsombud i 6 kap. 4 § europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) i 6 § europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) i 7 § felaktigt debiterad mervärdesskatt i 12 § frisörverksamhet i 39 kap. 2 § förenklad arbetsgivardeklaration i 26 kap. 4 § granskningsledare i 8 § handling i 9 § hemortskommun i 10 § huvudinkomst i 11 kap. 3 § journalminne i 42 kap. 2 § juridisk person i 11 § kassaregister i 39 kap. 2 § konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortier) i 7 § kontrollremsa i 42 kap. 2 § näringsverksamhet i 14 § punktskatt i 15 § regelbunden ersättning i 11 kap. 2 § restaurangverksamhet i 39 kap. 2 § skönsbeskattning i 57 kap. 1 § 2014/15:6 slutlig skatt i 56 kap. 2−7 §§ särskilda avgifter i 17 § torg- och marknadshandel i 39 kap. 2 § tvätteriverksamhet i 39 kap. 2 § verksamhetslokal i 18 § överskjutande ingående mervärdesskatt i 13 § överskjutande punktskatt i 16 §. 1.den som är skyldig att göra skatteavdrag, 2.den som är skyldig att betala arbetsgivaravgifter, 3.den som är skattskyldig enligt mervärdesskattelagen (1994:200), med undantag för den som är skattskyldig bara på grund av förvärv av sådana varor som anges i 2 a kap. 3 § första stycket 1 och 2 samma lag, 4.den som utan att omfattas av 19 kap. 1 § mervärdesskattelagen har rätt till återbetalning av ingående mervärdesskatt enligt 10 kap. 9 och 11–13 §§ samma lag, 5.den som gör sådant unionsinternt förvärv som är undantaget från skatteplikt enligt 3 kap. 30 d § första stycket mervärdesskattelagen, 6.en utländsk beskattningsbar person som är etablerad i ett annat EU- land och har rätt till återbetalning enligt 10 kap. 1–3 §§ mervärdesskattelagen utan att omfattas av 19 kap. 1 § samma lag och inte heller ska registreras enligt 3, 4 eller 5, 7.en beskattningsbar person som är etablerad i och omsätter tjänster i ett annat EU-land som förvärvaren av tjänsten är skattskyldig för i det landet i enlighet med tillämpningen av artikel 196 i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt, 8.den som är skyldig att jämka ingående mervärdesskatt enligt 8 a kap. eller 9 kap. 9–13 §§ mervärdesskattelagen, 9.den som är skattskyldig och redovisningsskyldig enligt lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, 10.den som är skattskyldig enligt a)lagen (1972:820) om skatt på spel, b)lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, c)lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m., d)lagen (1991:1482) om lotteriskatt, e)10 eller 13 § eller 16 § första stycket eller 38 § 1 lagen (1994:1563) om tobaksskatt, f)9 eller 12 § eller 15 § första stycket lagen (1994:1564) om alkoholskatt, 1 Senaste lydelse 2013:369. ellerk) lagen (2007:460) om skatt på trafikförsäkringspremie m.m., och 11. den som är skyldig att använda kassaregister enligt 39 kap.4–6 §§. g) 4 kap. 3 eller 6 § eller 9 § första stycket eller 12 § första stycket 1 eller 11 kap. 5 § första stycket 1 eller 2 lagen (1994:1776) om skatt på energi, h)lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus, i)lagen (1999:673) om skatt på avfall, j)lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer, k) lagen (2007:460) om skatt på trafikförsäkringspremie m.m., 11. den som är skyldig att använda kassaregister enligt 39 kap. 4–6 §§, och 12. den som enligt 39 kap. 11 b § är skyldig att tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras på en byggarbetsplats. Om den som ska registreras enligt första stycket har en företrädare enligt 5 kap., ska dock företrädaren registreras i stället. Den som är skyldig att tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras på en byggarbetsplats ska anmäla sig för registrering hos innan byggverksamheten på byggarbetsplatsen påbörjas. Anmälan ska innehålla uppgift om när byggverksamheten ska påbörjas och var den ska bedrivas. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –definitioner (2 §), –generell dokumentationsskyldighet (3 §), –dokumentationsskyldighet som avser kassaregister (4–10 §§), som avser personalliggare (11 och 12 §§), (11–12 §§), (13 §), – dokumentationsskyldighet som avser omsättning av investeringsguld (14 §), – dokumentationsskyldighet som avser internprissättning (15 och 16 §§), och – föreläggande (17 §). I denna lag avses med kassaregister: kassaapparat, kassaterminal, kassasystem och liknande apparatur för registrering av försäljning av varor och tjänster mot kontant betalning eller mot betalning med kontokort, torg- och marknadshandel: all handel utom sådan som en näringsidkare stadigvarande bedriver i permanenta lokaler eller i omedelbar anslutning till dessa, distansavtal: avtal som ingås inom ramen för ett av näringsidkaren organiserat system för att träffa avtal på distans, om kommunikationen uteslutande sker på distans, hemförsäljningsavtal: avtal som ingås vid ett hembesök eller under en av näringsidkaren organiserad utflykt till en plats utanför dennes fasta försäljningsställe, restaurangverksamhet: näringsverksamhet som avser restaurang, pizzabutik och annat liknande avhämtningsställe, gatukök, kafé, personalmatsal, catering och centralkök, samhet som avser hårvård, samt samhet som avser hårvård, samhet som avser rengöring av samhet som avser rengöring av färgning, lagning eller ändring av färgning, lagning eller ändring av material som sker i samband med material som sker i samband med samhet som avser om-, till- och och underhållsarbeten, rivning av som stöd för sådan verksamhet och som inte omfattas av skyldig- het att föra personalliggare enligt 11 §, samt Näringsverksamhet som huvudsakligen avser annan verksamhet än restaurang-, frisör- eller tvätteriverksamhet ska dock inte anses som sådan verksamhet. Den som bedriver byggverksamhet på en byggarbetsplats där 2 Senaste lydelse 2014:18. byggherren har tillhandahållit Prop. 2014/15:6 utrustning enligt 11 b § ska föra en elektronisk personalliggare och i denna dokumentera nödvändiga identifikationsuppgifter för näringsidkaren och löpande dokumentera nödvändiga identifikationsuppgifter för de personer som är verksamma i näringsverksamheten. Personer som bara lastar eller lossar material, varor eller hjälpmedel ska inte dokumenteras i personalliggaren. En byggherre ska tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras på byggarbetsplatsen. Skyldigheten att tillhandahålla utrustning gäller inte 1.för en byggherre förrän den sammanlagda kostnaden för byggverksamheten på byggarbetsplatsen kan antas uppgå till mer än fyra prisbasbelopp, eller 2.för en byggherre som är en fysisk person som inte i näringsverksamhet utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- eller markarbeten. Det som sägs i detta kapitel om byggherre ska i stället gälla en näringsidkare som har fått i uppdrag att självständigt ansvara för arbetets utförande, om byggherren och näringsidkaren skriftligen har avtalat att byggherrens samtliga skyldigheter enligt 11 b och 12 §§ samt 7 kap. 2 a och 4 §§ ska fullgöras av näringsidkaren vid utförandet av uppdraget. Personalliggaren ska finnas tillgänglig för i verksamhetslokalen. Byggherren ska hålla personalliggaren tillgänglig för på byggarbetsplatsen. Den som bedriver byggverksamhet ska hålla sin personalliggare tillgänglig för och byggherren på byggarbetsplatsen. 1.den som ska använda kassaregister att fullgöra sina skyldigheter enligt 4, 7 och 8 §§, samt 2.den som ska föra personalliggare att fullgöra sina skyldigheter enligt 11 och 12 §§. 1.den som ska använda kassaregister att fullgöra sina skyldigheter enligt 4, 7 och 8 §§, 2.den som bedriver restaurang-, frisör- eller tvätteriverksamhet att fullgöra sina skyldigheter enligt 11 och 12 §§, samt 3.byggherren och den som bedriver byggverksamhet att fullgöra sina skyldigheter enligt 11 a, 11 b och 12 §§. får besluta om kontrollbesök för att kontrollera att den som är eller kan antas vara skyldig att föra personalliggare fullgör sina eventuella skyldigheter. Verket får vid ett sådant besök begära att en person som utför eller kan antas utföra arbetsuppgifter i verksamheten styrker sin identitet. Uppgifterna får stämmas av mot personalliggaren. Kontrollbesöket får bara genomföras i verksamhetslokaler. får besluta om kontrollbesök för att kontrollera att den som är eller kan antas vara skyldig att föra personalliggare eller tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras fullgör sina eventuella skyldigheter. Kontrollbesök får bara genomföras i verksamhetslokaler eller på byggarbetsplatser. Kontrollbesök på en byggarbetsplats får dock inte genomföras i en lägenhet som är avsedd att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad. får vid kontrollbesök begära att en person som utför eller kan antas utföra arbetsuppgifter i verksamheten styrker sin identitet. Verket får vid kontrollbesök på en byggarbetsplats även fråga en sådan person för vilken näringsidkares räkning han eller hon utför arbetsuppgifter. De uppgifter som lämnas får stämmas av mot personalliggaren. Kontrollavgift ska tas ut om vid kontrollbesök finner att den som är skyldig att dokumentera identifikationsuppgifter i en personalliggare 1.inte fullgör denna skyldighet, 2.inte håller personalliggaren tillgänglig i verksamhetslokalen. Kontrollavgiften enligt 3 § är Kontrollavgift ska tas ut om vid kontrollbesök finner att den som är skyldig att dokumentera identifikationsuppgifter i en personalliggare eller tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras 1.inte fullgör sin skyldighet, 2.inte håller personalliggaren tillgänglig för i verksamhetslokalen eller på byggarbetsplatsen, eller 3.inte har lämnat uppgift enligt 7 kap. 2 a § om när byggverksamheten ska påbörjas och var den ska bedrivas. Kontrollavgiften enligt 3 § 1 och 1.10 000 kronor för varje kontrolltillfälle, och 2.2 000 kronor för varje person som vid kontrollen är verksam och inte är dokumenterad i en tillgänglig personalliggare. Om har tagit ut en kontrollavgift och en ny kontrollavgift ska tas ut för en överträdelse som har inträffat från den dag då beslutet om kontrollavgift meddelades, ska avgiften enligt första stycket 1 i stället vara . Om har tagit ut en kontrollavgift enligt 3 § 1 eller 2 och en ny kontrollavgift ska tas ut för en överträdelse som har inträffat från den dag då beslutet om kontrollavgift meddelades, ska avgiften enligt första stycket 1 i stället vara . Kontrollavgiften enligt 3 § 3 är 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på byggarbetsplatser där byggverksamheten påbörjas efter ikraftträdandet. 3.På byggarbetsplatser där byggverksamheten har påbörjats före ikraftträdandet ska lagen dock tillämpas så snart det kan antas att byggverksamheten kommer att avslutas efter . Ärendet och dess beredning Chefen för beslutade att ge en utredare i uppdrag att inom departementet utreda hur ett kontrollsystem inom skatteförfarandet kunde vara utformat för byggbranschen. Utredaren redovisade sitt uppdrag genom promemorian Minskat svartarbete i byggbranschen (Ds 2014:7). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Lagförslagen i promemorian finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissinstansernas synpunkter finns tillgänglig i (dnr Fi2013/207). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 7.2, 7.9 och 7.17. Bestämmelserna har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Vissa språkliga ändringar har även gjorts i förhållande till lagrådsremissens förslag. Problemen med svartarbete inom byggbranschen har uppmärksammats i flera tidigare ärenden. lämnade betänkandet Skärpning gubbar! Om konkurrensen, kostnaderna och kompetensen i byggsektorn (SOU 2002:115). Kommissionen lämnade flera olika förslag i betänkandet. Efter att betänkandet remissbehandlats omarbetades två av dessa, dels entreprenadavdragssystemet, dels omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt inom byggsektorn, inom vilket resulterade i promemorian Byggentreprenadavdrag och omvänd skattskyldighet (moms), Ds 2004:43. Förslaget om byggentreprenadavdrag kritiserades av flera remissinstanser och förslaget har inte lett till lagstiftning. Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt infördes (prop. 2005/06:130, bet. 2005/06:SkU30, rskr. 2005/06:351). gäller för näringsidkare inom restaurang- och frisörbranscherna en skyldighet att löpande föra en personalliggare över de personer som är verksamma i näringsverksamheten (prop. 2005/06:169, bet. 2005/06:SkU29, rskr. 2005/06:349). har möjlighet att göra oannonserade kontrollbesök i en verksamhetslokal för att kontrollera personalliggaren. En kontrollavgift tas ut om inte skyldigheten fullgörs enligt bestämmelserna härom i skatteförfarandelagen (2011:1244). Chefen för tillkallade en utredare för att inom departementet göra en översyn av bestämmelserna 2014/15:6 om personalliggare. Utredaren skulle också utreda möjligheterna och konsekvenserna av att utvidga systemet helt eller delvis till att omfatta bygg- och tvätteribranscherna. Utredaren redovisade sitt uppdrag genom promemorian Närvaroliggare och kontrollbesök (Ds 2009:43) och föreslog bl.a. en utvidgning av systemet till bygg- och tvätteribranscherna. Förslagen i promemorian behandlades av regeringen i propositionen Personalliggare för tvätteribranschen (prop. 2012/13:34) vilken överlämnades till . I fråga om byggbranschen gjorde regeringen då bedömningen att utredarens förslag inte bör genomföras. I stället angavs att frågan om hur ett ändamålsenligt kontrollsystem för byggbranschen bör vara utformat bör utredas på nytt (a. prop. s. 24). Utvidgningen kom därför endast att omfatta tvätteribranschen där systemet infördes (prop. 2012/13:34, bet. 2012/13:SkU14, rskr. 2012/13:143). 4.2 Beskrivning av byggbranschen 4.2.1 Bygg- och anläggningssektorn Till bygg- och anläggningssektorn i vid mening räknas alla verksamheter som direkt bidrar vid uppförande, ändring, reparation eller förvaltning av byggnadsverk, jfr propositionen Omvänd skattskyldighet för mervärdes- skatt inom byggsektorn (prop. 2005/06:130 s. byggnadsverk avses byggnad eller annan anläggning i enlighet med 1 kap. 4 § (2010:900), förkortad PBL. Verksamheter inom byggsektorn bedrivs i såväl statlig som i eller enskild regi. Många företag och organisationer som inte tillhör bygg- och anläggningssektorn medverkar också indirekt i verk- samheten t.ex. transportföretag, banker och försäkringsbolag. Terminologiskt brukar man skilja mellan byggnads- och anläggnings- Med byggnadsverksamhet avses främst husbyggnad såsom uppförande av bostäder, industrier och kontorsbyggnader. ningar avses övriga slag av byggnadsverk och vägar (Standard för Svensk Näringsgrensindelning 2007, avdelning F, 41−43 Byggindustri). Till byggverksamhet räknas även rivning av byggnadsverk och upp- förande och rivning av byggställningar. Många företag är verksamma med produktion av både byggnader och anläggningar. Den del av bygg- och anläggningssektorn som är direkt sysselsatt med byggande och anläggande benämns ofta byggindustrin. Till byggindustrins verksamheter räknas uppförande av byggnader och anläggningar men också ombyggnad, reparation och underhåll av Fastighetsskötsel ingår dock inte i byggindustrin. sektorn i vid mening omfattar cirka 94 000 företag (Bygg- industrier, Fakta om byggandet , s. 32 f.). Av dessa företag har över färre än 20 anställda. Branschen har cirka 312 000 sysselsatta i allt från mycket stora till små företag: dels byggföretag som uppför själva byggnaden, dels företag som är specialiserade, till exempel på plåtarbeten, el- eller ventilationsinstallationer. En del av företagen är lokala, andra rikstäckande. I en ökande utsträckning förekommer också företag som inte har något fast driftställe i (Bygg- Prop. 2014/15:6 industrier, Fakta om byggandet , s. 33). 4.2.2 Bygg- och anläggningssektorns aktörer Av 1 kap. 4 § PBL framgår att byggherre är den som för egen räkning utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- eller mark- Byggherren är den som traditionellt sett svarar för produktionen med hjälp av arkitekt och byggmästare. lösningar såsom genomförandeprocesser mer komplicerade än tidigare, varför byggherrens roll numera i vissa delar är en annan. beslutar om investeringar i byggnader och andra byggnadsverk. ansvarar för att bygget och det byggda svarar mot gällande författningar, att finansiering ordnas, att brukarna blir nöjda och att investeringen blir lönsam. Det är byggherren som ska se till att arbetena utförs enligt bestämmelserna i och i föreskrifter eller beslut som meddelats med stöd av den lagen. Byggherren har också det formella ansvaret att se till att kontroll och provning utförs i tillräcklig omfattning. Även i och i arbetsmiljölagen (1977:1160) finns regler som lägger ansvar på byggherren. Genom sitt lagreglerade ansvar har bygg- en nyckelroll i byggprocessen. Byggherren förutsätts inte bara ansvara för de krav som ställs med hänsyn till egna önskemål och ekonomiska eller kundspecifika faktorer. Byggherren svarar i stor utsträckning också för att samhällets olika krav på byggandet tillgodoses. Byggherren leder byggprojektet från idé till färdigställande. Byggherren ansvarar för att det tas hänsyn till arbetsmiljön under planering och projektering, det vill säga under byggprojektets för- För det aktuella projektet ska byggherren utse en byggarbetsmiljösamordnare för planeringen och projekteringen (BAS-P) och en byggarbetsmiljösamordnare för utförandet av arbetet (BAS-U). Byggarbetsmiljösamordnare kan vara fysiska eller juridiska personer. Byggherren kan utse sig själv till byggarbetsmiljösamordnare. byggherren utser någon annan än sig själv är han eller hon inte fri från Det innebär att byggherren i den situationen har ett slags ”back- up”-ansvar för de uppgifter som byggarbetsmiljösamordnarna ansvarar Det är möjligt för byggherren att överlåta sitt arbetsmiljöansvar till en Det arbetsmiljöansvar som kan överlåtas gäller för planeringen och projekteringen av byggprojektet, för utförandet av bygg- projektet eller för båda dessa delar. För att det ska vara möjligt krävs att uppdragstagaren har fått ett självständigt ansvar för respektive del. Exempel på aktörer som kan överta byggherrens arbetsmiljöansvar är general- eller totalentreprenörer. Överlåtelsen ska ske genom ett skriftligt Om det är fråga om en delad entreprenad kan byggherrens ansvar Om konsumenttjänstlagen (1990:932) gäller för byggprojektet går byggherrens arbetsmiljöansvar automatiskt över på en självständig uppdragstagare, t.ex. en total- eller utförandeentreprenör. 2014/15:6 skriftligt avtal om arbetsmiljöansvaret behövs alltså inte i detta fall. Konsumenttjänstlagen gäller t.ex. när en privatperson låter uppföra en villa eller göra underhåll eller reparationer på denna.