prop · H103100 · 2014-04-09 00:00:00 — Diagram 2.11 Arbetslöshet fördelat på födelseregion.................................................. Diagram 2.12 Ohälsotalet –................................................. Diagram 2.13 Mycket låg materiell standard inom EU 2005 och 2012....................... Diagram 2.14 Hushållens skuldkvot 1995–2013........................................................... Diagram 3.1 Världshandel och produktion 2006–2014................................................ Diagram 3.2 Förtroendeindikatorer för valda länder 2006–2014 ................................ Diagram 3.3 BNP-tillväxt 2000–2015............................................................................ Diagram 3.4 Bidrag till BNP-tillväxten 2012–2015 ...................................................... Diagram 3.5 Förtroendeindikatorer 2007–2014 ........................................................... Diagram 3.6 Export och svensk exportmarknad 2007–2015 ....................................... Diagram 3.7 Näringslivets produktion 2008–2013....................................................... Diagram 3.8 Sysselsatta och sysselsättningsgrad 1991–2015 ....................................... Diagram 3.9 Urval av sysselsättningsindikatorer 2001–2014....................................... Diagram 3.10 Branschvis sysselsättning 1993–2015..................................................... Diagram 3.11 BNP, arbetade timmar och sysselsatta 1995–2015................................. Diagram 3.12 Arbetskraften och arbetskraftsdeltagande –2015.......................... Diagram 3.13 Arbetslösa och arbetslöshet 1991–2015................................................. Diagram 3.14 Långtidsarbetslösa 2001–2013................................................................ Diagram 3.15 Industrins kapacitetsutnyttjande –2013......................................... Diagram 3.16 Otillräcklig efterfrågan som främsta hinder för produktionen 2003–2013 ............................................................................................................. Diagram 3.17 Resursutnyttjande –2015 ................................................................ Diagram 3.18 Centrala avtal och löneökningar i näringslivet 1993–2015 ................... Diagram 3.19 Underliggande inflation 2007–2014....................................................... Diagram 3.20 Inflation i varor respektive tjänster 2007–2014..................................... Diagram 3.21 Enhetsarbetskostnad, produktivitet och löner 2007–2015................... Diagram 3.22 Tioåriga statsobligationer 2008–2014..................................................... Diagram 3.23 Konsumtionsutveckling efter påbörjad konjunkturuppgång . Diagram 3.24 Hushållens konsumtion, disponibel inkomst och sparkvot 1994–2018 ........................................................................................................... Diagram 3.25 Exportutveckling efter påbörjad konjunkturuppgång ............ Diagram 3.26 Arbetslöshet och jämviktsarbetslöshet 1990–2018 ............................. Diagram 3.27 Real och nominell löneutveckling –2018...................................... Diagram 3.28 Arbetslöshet 2012–2018........................................................................ Diagram 3.29 BNP-tillväxt 2012–2018......................................................................... Diagram 3.30 Prognoser för BNP-tillväxt med osäkerhetsband bestående av Diagram 3.31 Prognoser för BNP-tillväxt med symmetriska osäkerhetsband.......... Diagram 3.32 Finanskrisens effekter på produktion och sysselsättning 2007–2013............................................................................................................ Diagram 3.33 Bidrag till sysselsättningen 2007–2013................................................. Diagram 3.34 Produktion, produktivitet och arbetade timmar inom industrin 2000–2013............................................................................................................ Diagram 3.35 Bidrag till sysselsättningen inom tjänstebranscherna 2007–2013....... Diagram 3.36 Relativa enhetsarbetskostnader (ULC), hela ekonomin 1997–2015.. Diagram 3.37 Relativ produktivitets- och arbetskostnadsutveckling –2012 ..... Diagram 3.38 Relativa enhetsarbetskostnader (ULC), tillverkningsindustrin 1997–2011............................................................................................................ Diagram 3.39 Relativ utveckling av bytesförhållandet 1997–2015......................... Diagram 4.1 Utgiftstak och takbegränsade utgifter.................................................... Diagram 4.2 Utgiftstak 1997–2018 .............................................................................. Diagram 4.3 Kommunsektorns resultat och finansiella sparande 2000–2018 ........... Diagram 5.1 Totala skatteintäkter 2000–2018 ............................................................. Diagram 5.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma 2000–2018........................... Diagram 5.3 Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på Diagram 5.4 Antal personer som betalar statlig inkomstskatt 2000–2018................ Diagram 5.5 Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetsprisindex 1988–2018 ....... Diagram 5.6 Skatt på företagsvinster –2018 ........................................................ Diagram 5.7 Hushållens konsumtion i löpande priser och intäkter från mervärdesskatt 2000–2018 ................................................................................. Diagram 6.1 Utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program samt antalet helårs-ekvivalenter i arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program 2013–2018................................................... Diagram 6.2 Utgifter för sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning samt antalet helårsekvivalenter i sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning 2012–2017 ............ Diagram 7.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande 2000–2018 ...................... Diagram 7.2 Inkomster och utgifter –2018 ......................................................... Diagram 7.3 Statens budgetsaldo 2001–2018 .............................................................. Diagram 7.4 Utvecklingen av inkomstindex och balansindex 2009–2018................. Diagram 7.5 Utvecklingen av kommunsektorns inkomster och utgifter samt finansiellt sparande 2000–2018........................................................................... Diagram 7.6 Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet 1990–2018 ............... Diagram 7.7 Statsskuldens utveckling –2018....................................................... Diagram 7.8 Den konsoliderade bruttoskulden –2018 ....................................... Diagram 7.9 Den offentliga sektorns finansiella sparande i EU, och 2007–2013............................................................................................................ Diagram 7.10 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld i EU 2007 Diagram 8.1 Kommunsektorns konsumtionsutgifter fördelat efter typ av Diagram 8.2 Demografiskt betingad efterfrågan på kommunala verksamheter, Diagram 8.3 Utgifter för kommunala skattefinansierade verksamheter 2000–2018 ........................................................................................................... Diagram 8.4 Kommunfinansierad sysselsättning 1993–2018..................................... Diagram 8.5 Kommunfinansierad sysselsättning och arbetade timmar .................... Diagram 8.6 Totala inkomster och utgifter –2018.............................................. Diagram 8.7 Finansiellt sparande och resultat 1993–2013 ......................................... Diagram 8.8 Resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag 2000–2013 ........................................................................................................... Diagram 8.9 Andelen kommuner och landsting som redovisat positiva resultat 2000–2013 ........................................................................................................... Diagram 8.10 Långfristiga skulder 2000–2013............................................................ Diagram 8.11 Kommuners och landstings lämnade bidrag till sina företag 2008–2012 ........................................................................................................... Diagram 8.12 Kommuners och landstings fordringar på sina företag för utlämnade lån 2008–2012................................................................................... Diagram 8.13 Kommuners och landstings borgensåtaganden gentemot sina företag 2008–2012 .............................................................................................. Diagram 10.1 Sysselsättningsgrad, internationell jämförelse..................................... Diagram 10.2 Arbetade timmar per person................................................................. Diagram 10.3 Arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad................................. Diagram 10.4 Arbetslöshet, internationell jämförelse................................................ Diagram 10.5 Arbetslösa fördelat på inskrivningstid vid Arbetsförmedlingen........ Diagram 10.6 Långtidsarbetslöshet, internationell jämförelse .................................. Diagram 10.7 Arbetslöshet för olika åldersgrupper ................................................... Diagram 10.8 Arbetslöshetsrisker ............................................................................... Diagram 10.9 Jobbchanser för inskrivna vid Arbetsförmedlingen, fördelat på Diagram 10.10 Andelen unga som varken arbetar eller studerar............................... Diagram 10.11 Långtidsarbetslösa (16–) inskrivna vid Arbetsförmedlingen, fördelat på olika grupper.................................................................................... Diagram 10.12 Arbetslöshet (25ï74 år) fördelat på utbildningsnivå....................... Diagram 10.13 Antal funktionsnedsatta arbetslösa eller i program med Diagram 10.14 Sysselsättningsgrad för olika åldersgrupper ...................................... Diagram 10.15 Sysselsättningsutveckling i tjänstebranscherna, varubranscherna och offentliga myndigheter................................................................................ Diagram 10.16 Visstidsanställningar som andel av antal anställda inom respektive Diagram 10.17 Visstidsanställningar som andel av antal anställda uppdelat på kön. Diagram 10.18 Beveridgekurvan .................................................................................. Diagram 10.19 Genomsnittlig rekryteringstid i privat sektor ................................... Diagram 10.20 Faktisk sysselsättning och arbetskraft jämfört med demografisk framskrivning av sysselsättning och arbetskraft ........................... Diagram 10.21 Förändring av arbetskraftsdeltagande, sysselsättningsgrad och personer i arbete som andel av befolkningen, , för olika Diagram 10.22 Antal personer som får ersättning från vissa trygghetssystem......... Diagram 10.23 Reallöneutveckling .............................................................................. Diagram 10.24 Andel låglönejobb ............................................................................... Diagram 10.25 Antal personer som får ersättning från vissa trygghetssystem fördelat efter ersättningsperiodens längd.......................................................... Diagram 10.26 Antal personer med sjuk- och aktivitetsersättning samt antal personer med sjukpenning ................................................................................. Diagram 10.27 Utflödet från jobb- och utvecklingsgarantin som andel av de kvarstående i garantin ......................................................................................... Diagram 10.28 Utflödet från jobbgarantin för ungdomar.......................................... Diagram 11.1 Försörjningskvoter ................................................................................ Diagram 11.2 Förändring i folkmängden jämfört med ...................................... Diagram 11.3 Offentligt nettobidrag per person och ålder 2011............................... Diagram 11.4 Offentliga inkomster och utgifter vid oförändrat beteende ............... Diagram 11.5 Offentlig konsumtion över livet........................................................... Diagram 11.6 Real offentlig konsumtion .................................................................... Diagram 11.7 Finansiellt sparande vid oförändrat beteende....................................... Diagram 11.8 Nettoskuld och Maastrichtskuld vid oförändrat beteende ................. Diagram 11.9 Offentliga utgifter –2013............................................................... Diagram 11.10 Primärt finansiellt sparande vid högre efterfrågan............................. Diagram 11.11 BNP per person ................................................................................... Diagram 11.12 Primärt finansiellt sparande vid ett längre arbetsliv........................... Diagram 11.13 Primärt finansiellt sparande vid en förbättrad integration ................ Diagram 11.14 Primärt finansiellt sparande vid ett högre arbetsutbud bland Diagram 11.15 Primärt finansiellt sparande vid förbättrad hälsa ............................... Diagram 11.16 Primärt finansiellt sparande vid ett försämrat utgångsläge ............... Diagram 11.17 Riskindex för finanspolitikens hållbarhet .......................................... Diagram 11.18 IMF:s hållbarhetsindikator.................................................................. 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 2), 2.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 1 respektive utgiftsområde 4 Rättsväsendet (avsnitt 12.1.1), 3.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård respektive utgiftsområde 24 Näringsliv (avsnitt 12.1.2), 4.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Sammanfattning – Kunskap för stärkt arbetskraft Den svenska ekonomin visade stor motståndskraft när finans- och skuldkrisen drabbade världsekonomin. En viktig förklaring till att har klarat krisen bättre än många jämförbara länder är att vi gick in i krisen med stora överskott i de offentliga finanserna. Det har gjort att regeringen kunnat genomföra kraftfulla åtgärder för att upprätthålla jobb och välfärd. Regeringen har under krisen stöttat tillväxten med både temporära stimulansåtgärder och åtgärder som långsiktigt förbättrar tillväxtmöjligheterna. I förhållande till ett flertal länder i vår omvärld har klarat sig väl: Den svenska arbetsmarknaden har alltså utvecklats förhållandevis starkt trots den ekonomiska krisen. Att arbetslösheten ändå ökat beror till stor del på att fler sökt sig till arbetsmarknaden. Trots denna utveckling finns det betydande utmaningar på den svenska arbetsmarknaden. Det är framför allt ungdomar utan gymnasieutbildning, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som har svårare än andra att etablera sig på arbetsmarknaden. Den internationella lågkonjunkturen bedöms klinga av och det sker nu en gradvis återhämtning i svensk ekonomi . Den högre tillväxten leder till att sysselsättningen förväntas öka ytterligare och att arbetslösheten minskar. Risken för en svagare internationell -har tillsammans med Nederländerutveckling väger alltjämt över, även om den har na högst sysselsättningsgrad i EU. -har tillsammans med lägst långtidsarbetslöshet i EU. -Antalet sysselsatta är över 250 000 fler än 2006. -Utanförskapet har minskat med uppemot 200 000 personer sedan 2006.1 1 Utanförskapet mäts som antalet helårsekvivalenter i åldrarna 20–som försörjs med ersättningar och bidrag från offentliga transfereringssystem. minskat något jämfört med . Det råder osäkerhet om det europeiska banksystemet och förmågan att stötta banksystemet vid en kris, samt konsekvenserna av den förhållandevis höga skuldsättningen hos de svenska hushållen. Utvecklingen kan även försvagas om situationen i allvarligt skulle förvärras. En samlad bedömning är att återhämtningen nu är på något fastare mark. När konjunkturläget förbättras avtar successivt behovet att via finanspolitiken stötta ekonomin. Att återvända till överskott är avgörande för att kunna skydda jobb och välfärd i en liten öppen ekonomi som den svenska. offentliga finanser ger utrymme att bedriva en aktiv finanspolitik i nästa lågkonjunktur. Mot bakgrund av att många andra länder, till följd av statsfinansiella problem, framöver kommer att ha litet utrymme för att möta nästa lågkonjunktur med finanspolitik finns starka skäl för att återigen bygga upp överskott och att ha en låg skuldsättning. Därtill har en stor finanssektor och inte minst den senaste krisen har visat att finansiella kriser kan få stora negativa konsekvenser för samhällsekonomin och de offentliga finanserna. Det innebär att de reformer som föreslås i budgetpropositionen respektive 2016 bör finansieras krona för krona genom inkomst- och utgiftsåtgärder. Det finansiella sparandet bör, i enlighet med nuvarande prognos, återvända till överskott på av BNP 2018. Det innebär att nya reformer, som kan komma att föreslås i budgetpropositionerna , finansieras fullt ut. Detta gäller under förutsättning att ingen ny allvarlig störning drabbar ekonomin. Utfall , prognos –2018 Procentuell förändring om annat ej anges Arbetslöshet, äldre def.5 -2,9 -2,4 -1,5 -0,5 -0,2 -1,3 -1,6 -0,3 1Fasta priser, referensår 2012. 2Sysselsatta i åldern 15–. 3Enligt EU2020-målet, dvs. sysselsatta i procent av befolkningen i åldersgruppen 20– 4I procent av arbetskraften, 15–. 5Antal arbetslösa exklusive heltidsstuderande arbetssökande i procent av arbetskraften, s.k. öppen arbetslöshet. Här avses 15–, ursprungligen avsågs 16–. Skillnaderna mellan åldersgrupperna är marginell när det gäller arbetslöshetstalet. 6Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 7Konsoliderad offentlig sektor. Procent av BNP. Källor: och egna beräkningar. I denna proposition presenterar regeringen en satsning på kunskap för stärkt arbetskraft. Bakgrunden till detta är bl.a. att resultaten i den svenska skolan har sjunkit sedan mitten av 1990- talet. Regeringen tar denna utveckling på stort allvar och har bedrivit ett omfattande reformarbete för mer kunskap i skolan.2 Bedömningen är att dessa reformer kommer att innebära högre kunskapsresultat, men att det tar tid innan effekterna realiseras.3 Satsningen på kunskap för stärkt arbetskraft uppgår till 2015, och ökar successivt till 2018. Med satsningar på lärarnas kompetens, mer lärartid för varje elev, läxhjälp för alla elever, fler speciallärare och utbyggd sommarskola blir det mer tid för kunskap och förbättrade möjligheter för alla att nå goda studieresultat. Tillsammans med satsningar för att förbättra företagsklimatet och förbättra tillgängligheten och kvaliteten i vården omfattar de totala satsningarna, som presenteras i denna proposition, utgiftsökningar om ca 5 miljarder Satsningarna finansieras krona för krona med bl.a. höjd skatt på alkohol, tobak och fordon, samt en begränsning av avdraget för privat pensionssparande och även med att detta avdrag helt slopas. Skatteförslagen bereds genom en remiss av en promemoria som har tagits fram inom Regeringskansliet.4 Remitteringen behöver bl.a. göras för att det ska vara möjligt att i kommande budgetproposition göra en samlad bedömning av skatteförslag med budgeteffekter. Det möjliggör ett tidsmässigt utrymme för en lagrådsgranskning av förslagen. Eftersom de reformer som regeringen avser föreslå i budgetpropositionen ska finansieras krona för krona, sätter skatteförslagens budgeteffekter en restriktion på omfattningen av reformerna. Om skatteförslagen behöver justeras med anledning av beredningen så att intäkterna skulle bli lägre än beräknat, kan även de reformer som 2För en fördjupad redogörelse av regeringens reformer för tillväxt och full sysselsättning, se bilaga 4. 3Det tar tid – om effekter av skolpolitiska reformer (SOU 2013:30). 4Se även fördjupningsrutan Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen . presenteras behöva anpassas i motsvarande utsträckning. Följaktligen har inte presenterade reformer och finansiering inkluderats i beräkningen av offentliga sektorns finanser i denna proposition. Tabell 2.2 Reformer och finansiering Nyanlända och utrikesfödda elever Utbyggd utbildning och fortbild- Förbättrad tillgänglighet i cancer- Ersättning för höga sjuklöne- lokal service och bredband m.m. Höjd fordonsskatt för lätta fordon Höjd skatt på alkohol Höjd skatt på tobak Lägre tillskott till myndigheter Slopad åldersavskrivning för nya Höjd påminnelse- och expeditions- Effekt på takbegränsade utgifter 1Det nya reformerade systemet innebär en övergång till skattekreditering, som belastar inkomstsidan på statens budget. 2Med mera avser mervärdesskatt för dentaltekniska produkter och tjänster. 3I termer av den offentliga sektorns finansiella sparande. Anm.: Beloppen är avrundade. Anm.: Reformer och finansiering i denna tabell ingår inte i beräkningen av offentliga sektorns finanser i denna proposition. En politik för mer kunskap Resultaten i den svenska skolan har sjunkit . Regeringen tar denna utveckling på stort allvar och har bedrivit ett omfattande reformarbete för mer kunskap i skolan. Genom bl.a. ökad undervisningstid, tidigare och tydligare utvärdering av elevernas resultat samt förstärkning av lärarens kompetens, roll och status höjs kunskapsnivån i skolan. Det är angeläget att fortsätta detta reformarbete. Totalt avser regeringen därför att i budgetpropositionen föreslå att avsätts 2015 för att stärka förutsättningarna för skolan, med särskilt fokus på de tidiga skolåren och att detta belopp successivt ökas till 2018. För att satsa på högre kvalitet i elevernas utbildning genom bl.a. mindre klasser och fler speciallärare, utifrån lokala behov, avser regeringen att genomföra ett lågstadielyft på . Regeringen avser även att förlänga den obligatoriska skolgången till i syfte att möjliggöra för fler elever att nå målen i skolan. Inriktningen är det ska vara möjligt att börja genomföra förlängningen fr.o.m. /18. För att öka möjligheterna för elever som inte nått eller riskerar att inte nå kunskapskraven avser regeringen genomföra satsningar på sommarskola och läxhjälp. Satsningarna uppgår till sammantaget ca 2015– 2018. Betyg ger tydlig information till elever och föräldrar om hur det går i skolan och sätter fokus på kunskapsresultaten. Regeringen avser därför att införa betyg i samtliga årskurser i mellanstadiet. En viktig förutsättning för förskolan är att barngrupperna, särskilt för de yngsta barnen, har en lämplig storlek. Det är huvudmännens ansvar att se till att så är fallet. För att stödja huvudmännen avser regeringen föreslå att riktade resurser, om , tillförs 2015–2017. Bristen på utbildade förskollärare och lärare inom vissa ämnesområden är stor. För att möta behovet av fler lärare avser regeringen utöka antalet platser på förskollärarutbildningen, grundskollärarutbildningen med inriktning mot förskoleklass t.o.m. årskurs 3 (F–3), speciallärarutbildningen och ämneslärarutbildningarna i matematik och naturorienterade ämnen. Regeringen avser även att införa en skattefri examenspremie för studenter som tar ut speciallärarexamen, specialpedagogexamen eller ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik.