prop · H2031d17 · 2014-10-23 00:00:00 — 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Utgiftsområde ...............................................................................15 Studiestöd Unga studerande på gymnasial nivå i 3.5.2Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i Studerande på eftergymnasial nivå i ................................... Studerande med barn ....................................................................... Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning ......................... Låntagare och den totala studieskulden ......................................... Analys och slutsatser ....................................................................... Studiestödets rekryterande effekt................................................... Studiestödets utjämnande effekt..................................................... Studiestödets effekt på samhällsekonomin .................................... 1:3 Avsättning för kreditförluster................................................... 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor.................................... 3.8.51:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk........................................ 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ...................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd................................. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. Utgiftsområde 15 Studiestöd........... Tabell 3.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 15 Studiestöd..... Tabell 3.4 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp i tusental kronor, 2011–2013 ............................................................................................................. Tabell 3.5 Unga studerande på gymnasienivå med studiehjälp och Rg-bidrag ........... Tabell 3.6 Vuxna studerande med studiemedel ............................................................. Tabell 3.7 Studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel ................... Tabell 3.8 Studerande utomlands ................................................................................... Tabell 3.9 Tilläggsbidrag till studerande med barn........................................................ Tabell 3.10 Studerandes lånebenägenhet på olika utbildningsnivåer, 2010–2013........ Tabell 3.11 Studerande med studielån, tilläggslån och merkostnadslån ...................... Tabell 3.12 Inbetalt belopp under det första betalningsåret fördelat på Tabell 3.13 CSN:s genomsnittliga handläggningstider................................................. Tabell 3.14 Nyckeltal för CSN:s service och information 2011– 2013 ....................... Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:1 Studiehjälp .............................................................. Tabell 3.16 Antal studerande och genomsnittligt belopp för studiehjälp, utfall och prognos 2014–2018..................................................................... Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Studiehjälp ..................... Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:2 Studiemedel ............................................................ Tabell 3.19 Antal studerande och genomsnittligt belopp för studiemedel, utfall , prognos 2014 och beräknat –2018 ..................................... Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Studiemedel ................... Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:3 Avsättning för kreditförluster ............................... Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Avsättning för Tabell 3.23 Anslagsutveckling 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor ................ Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Statens utgifter för Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasie- utbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk................................... Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk...... Tabell 3.27 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål................... Tabell 3.28 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag till vissa Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:6 Bidrag till vissa Tabell 3.30 Anslagsutveckling 1:8 ............................... Tabell 3.31 Offentligrättslig verksamhet....................................................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.32 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:8 Centrala Tabell 3.33 Anslagsutveckling 1:9 .................. Tabell 3.34 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:9 Överklagande- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.1 Låntagarnas skuld 2009–2013 (mdkr)...................................................... Diagram 3.2 Antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg 2010–2013 ............................................................................................................. Diagram 3.3 Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, fördelat på folkhögskolor och komvux, 2010–2013..................... Diagram 3.4 Andel vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel av det totala antalet studerande på dessa nivåer , 2013 ......... Diagram 3.5 Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, 2009–2013 ............................................................................................................. Diagram 3.6 Andel studerande med studiemedel av det totala antalet studerande inom olika eftergymnasiala utbildningsformer, 2013......................................... Diagram 3.7 Antal studerande med studiemedel vid utlandsstudier på olika utbildningsnivåer, 2010–2013 .............................................................................. Diagram 3.8 Antal studerande med tilläggsbidrag, 2009–2013.................................... Diagram 3.9 Jämförelse mellan utvecklingen av studie-medelsbeloppen och konsumentprisindex 2001–2013.......................................................................... Diagram 3.10 Studerandes lånebenägenhet fördelat på åldersgrupper och kön, Diagram 3.11 Antal studerande med tilläggslån på olika utbildningsnivåer, 2010–2013 ............................................................................................................. Diagram 3.12 Antal studerande med merkostnadslån på olika utbildningsnivåer, 2010–2013 ............................................................................................................. Diagram 3.13 Genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalnings- skyldiga 2013 fördelat på studienivå och kön..................................................... Diagram 3.14 Osäkra fordringar, fördelat på lånetyp och återkrav, 2010–2013 (mdkr) ................................................................................................ Diagram 3.15 Antal beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl, 2010–2013........ Diagram 3.16 Studiemedel styckkostnad för administration av studiebidrag/lån och merkostnadslån i och utomlands, 2011–2013, kronor ................... Diagram 3.17 Folkmängd 16–2012 och 2013 samt prognos 2014–2018 ............ 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i 3. bemyndigar regeringen att ta studiestödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.1 och 3.8.3), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 (avsnitt 3.8.6), upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 206 (avsnitt 3.8.8), 4.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande uppställning: 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 11 § studiestödslagen (1999:1395) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Studiemedel får lämnas med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel utgör vid studier på heltid, vid studier på heltid, vid studier på men vid studier på men av heltid, och av heltid, och vid studier på men vid studier på men Första stycket gäller bara om något annat inte följer av 14, 15, 16, 17, 18 eller 20 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas i fråga om studiemedel som lämnas för tid . 1 Senaste lydelse 2010:2018. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Inom utgiftsområdet föreslås att medel ska anvisas för: –studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, –studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med barn, –statens utgifter för räntor för studielån tagna i , –inleverans av kapital till till följd av avskrivning av studielån som tagits och avsättning för förväntade förluster på utlåning , –kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning, –bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, –bidrag till vissa studiesociala ändamål, –administration av studiestöd, och –hantering av överklaganden vid ÖKS. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd, räntekostnader för den totala studielåneskulden i och avsättning för förväntade förluster vid nyutlåning. Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa stöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt i CSN:s föreskrifter. Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning regleras i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Bidrag till kostnader vid viss föräldrautbildning i teckenspråk regleras i förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. I förordningen (2013:1121) om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning regleras s.k. lärlingsersättning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd 1:3 Avsättning för kreditförluster 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Totalt för utgiftsområde 15 Studiestöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Inom utgiftsområdet ingår utgifter för studiestöd, framför allt studiehjälp och studiemedel. De samlade kostnaderna inom utgiftsområdet uppgick till . Prognosen visar på en minskning med . Föreslagen anslagsnivå för utgiftsområdet är . Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar På grund av föreslagna satsningar och de satsningar som har beslutat om, av vilka flera tillfälliga satsningar har avslutats, bedöms utgifterna öka med 2015. beräknas utgifterna minska med 142 respektive . beräknas utgifterna minska med . Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de beräkningar som gjordes i budgetpropositionen bedöms utgifterna minska med på grund av prisbasbelopps- och ränteförändringar. beräknas utgifterna minska med och beräknas utgifterna öka med 769 respektive . Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer och övriga anslagsförändringar Utgifterna bedöms öka med 2015 samt beräknas öka med . beräknas utgifterna minska med och beräknas utgifterna öka med på grund av förändrade volymer. Vidare bedöms utgifterna öka med 2015 på grund av förändringen av regleringsbeloppen när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften. Utgifterna beräknas öka med 2016, 2017 och med 2018. Tabell 3.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. I följande avsnitt presenteras studiestödsverksamheten, dvs. studiestöden och studiestödsadministrationen. Studiestöden finansierar huvudsakligen de studerandes levnadsomkostnader . För att möta skilda behov finns det olika former av studiestöd. Stöden är till stor del generella på så sätt att alla får lika stora belopp. Stöden lämnas direkt till den studerande och i huvudsak oberoende av föräldrarnas eller familjens ekonomi. fick cirka 937 000 studerande, kvinnor och män, någon form av studiestöd. Det totala antalet låntagare uppgick till nästan 1,5 miljoner. Utgifterna på statens budget för verksamheten uppgick till ca . bedöms utgifterna uppgå till . Utgifterna utgörs främst av transfereringar i form av bidrag, statens utgifter för räntor på de studielån som har tagits i och avsättning för förväntade kreditförluster. Eftersom studielånen finansieras genom lån i , ingår lånen inte i de takbegränsade utgifterna. De olika stöden hanterades av CSN, Myndigheten för tillgängliga medier 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 (MTM) och Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM). CSN hanterade även återbetalningen av studielån. ÖKS hanterade överklaganden av vissa beslut om studiestöd. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara riktiga, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas fullt ut. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kort beskrivning av verksamheten Studiehjälp består i huvudsak av studiebidrag som lämnas till heltidsstuderande i gymnasieskolan, extra tillägg som kan lämnas till studerande från inkomstsvaga hushåll och inackorderingstillägg som kan lämnas till vissa studerande som studerar på fristående skolor och som måste bo inackorderade på skolorten. Studiebidrag lämnas med . Storleken på det extra tillägget är beroende av elevens och föräldrarnas sammanlagda inkomster och förmögenhet. Inackorderingstillägget lämnas med ett belopp som är beroende av avståndet mellan föräldrahemmet och skolan. Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag) Rg-bidrag lämnas för kostnader för mat, boende och hemresor vid viss gymnasieutbildning för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i samt till svårt rörelsehindrade elever i särskilt anpassad utbildning. Inom Rg-bidraget finns ett tilläggsbidrag som kan lämnas till elever som förutom Rg-bidrag får aktivitetsersättning och som därför inte har rätt till studiemedel. Elever i gymnasial lärlingsutbildning kan få en kostnadsersättning, s.k. lärlingsersättning. Studerande som uppfyller vissa grundvillkor har rätt till studiemedel. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Totalbeloppet (bidrag och lån) per studiemånad uppgår till för heltidsstudier . Det finns två olika nivåer på bidraget, en generell och en högre nivå. Den generella bidragsnivån utgör av totalbeloppet medan den högre nivån utgör . Studiemedel med den högre bidragsnivån kan lämnas för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå till vuxna studerande som saknar sådan utbildning. Vidare kan arbetslösa ungdomar tillfälligt och under vissa förutsättningar få den högre bidragsnivån. Studiebidraget är skattefritt och pensionsgrundande. I vissa fall kan den studerande även få tilläggsbidrag, tilläggslån och merkostnadslån. studerande med barn och utgör ett differentierat kompletterande stöd beroende på antalet barn. Tilläggslån kan lämnas till studerande som har haft en viss arbetsinkomst före studiestarten. Lån kan även lämnas för vissa merkostnader som den studerande har i samband med sina studier. Det finns tre olika återbetalningssystem. I varje system finns det särskilda återbetalnings- och trygghetsregler som under vissa förutsättningar kan ge möjlighet till bl.a. nedsättning av årsbeloppet och avskrivning av studielån. Bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (s.k. TUFF-ersättning) Föräldrar till barn som använder teckenspråk, och med föräldrar likställda personer, kan få ersättning när de deltar i utbildning i teckenspråk. Studielitteratur till vissa högskolestuderande Högskolestuderande med synskada eller annan läsnedsättning kan få låna studielitteratur genom Myndigheten för tillgängliga medier. En studerande som inte är svensk medborgare kan under vissa förutsättningar få studiestöd för studier i . Det gäller utländska medborgare med permanent uppehållstillstånd i och utländska medborgare med uppehållsrätt som bedöms ha en varaktig anknytning till . Vidare ska vissa utländska medborgare i studiestödshänseende jämställas med svenska medborgare. Det rör sig främst om migrerande arbetstagare och egenföretagare som är medborgare i en stat inom EU, Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i och deras familjemedlemmar samt personer med permanent uppehållsrätt i . Tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatta här och innehavare av s.k. EU-blåkort jämställs med svenska medborgare vid studier i . När det gäller rätt till studiehjälp jämställs vissa familjemedlemmar till gästforskare respektive till innehavare av EU-blåkort. Kort beskrivning av lånesystemet Det finns tre olika lånesystem. Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgick till nära 1,5 miljoner. Låntagarnas skuld består av lån och kapitaliserade räntor samt administrativa avgifter. Låntagarnas totala skuld uppgick vid utgången av 2013 till . Diagram 3.1 visar hur den totala skulden för de olika låneformerna har utvecklats . Diagram 3.1 Låntagarnas skuld 2009–2013 (mdkr) Den genomsnittliga skulden när det gäller annuitetslån är för kvinnor och för män. Historiskt sett har män haft högre studieskulder än kvinnor men har dock kvinnor högre skulder på sina annuitetslån. Denna förändring beror troligtvis på att kvinnor i genomsnitt har studiemedel under en än män. CSN finansierar studielånen genom upplåning hos . gäller budgetlagens (2011:203) bestämmelser om statlig utlåning som finansieras med lån i för all nyutlåning av studielån. Stocken av befintliga lån hanteras dock som tidigare med finansiering av konstaterad förlust. Kreditmodellen enligt budgetlagen innebär att den förväntade kostnaden för lånet ska beräknas innan ett lån ställs ut. För studielånen innebär detta att de förväntade förlusterna för nyutlåning beräknas och anslagsfinansieras när lånen utfärdas. Vid beräkningen fastställer CSN en 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 förluster förs till en kreditreserv och används sedan för att täcka avskrivningar av lånefordringar. Amorteringar från låntagarna som motsvarar upplånade medel minskar CSN:s låneskuld hos . De räntor som påförs låntagarna och som är obetalda kapitaliseras och ökar den enskildes skuld. Den del av den enskildes skuld som utgörs av kapitaliserade räntor lånas upp hos . Samtliga amorteringar av kapitaliserade räntor från låntagare minskar låneskulden hos . CSN disponerar mottagna räntor från låntagarna för att finansiera räntan på studielånen i . Låntagarna betalar en nedsatt ränta på sina studielån och annuitetslån till CSN. Räntesatsen är av den ränta som CSN betalar till , dvs. Den 30- procentiga nedsättningen av räntan finansieras genom medel på anslag. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.4 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp i tusental kronor, 2011–20131 Källor: CSN, SPSM och MTM. 1Tabellen visar det bruttoräknade antalet stödtagare per studiestöd. När antalet stödtagare redovisas fördelat per bidrags- eller utbildningsnivå och sedan summeras blir de som fått utbetalningar på fler än en nivå dubbelräknade. 2Belopp för studiemedel och bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk inkluderar statlig ålderspensionsavgift. Belopp för studiemedel inkluderar tilläggsbidrag. 3Siffrorna i tabellen visar antal studenter , då Myndigheten för tillgängliga medier bytte rutiner för registrering av låntagare vid högskolebibliotek. I detta avsnitt redovisas resultatet av statens insatser inom studiestödsverksamheten. Resultaten för varje studiestöd redovisas per studerandegrupp fördelat på grundskolenivå och gymnasial nivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning och yrkeshögskoleutbildning). Resultaten presenteras genomgående med kön som övergripande indelningsgrund. Vidare redogörs särskilt för studieekonomi, studerande utomlands, studerande med barn, lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning, låntagare och den totala studieskulden samt studiestödsadministrationen. I respektive avsnitt anges vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. Det finns en nära koppling mellan det rekryterande och det utjämnande målet på så sätt att båda målen handlar om att studiestödet ska bidra till att personer som inte annars skulle ha påbörjat studier gör det. Det utjämnande målet kan närmare definieras som att studiestödet ska vara selektivt rekryterande, dvs. det bör vara utformat på ett sådant sätt att det i vissa fall specifikt riktar sig till särskilda grupper. Det är därför naturligt att liknande eller i förekommande fall samma indikator används för att mäta olika delar av måluppfyllelsen. CSN har haft i uppdrag att utveckla uppföljningen av studiestödsutnyttjandet bland vuxna studerande genom att dels redovisa andelen av de studerande som studerar med studiemedel, dels utreda hur nyttjandet kan speglas för de studerande som har rätt till studiemedel (U2014/4664/SF).