prop · H103218 · 2014-01-01 00:00:00 — jämställdhetspolitiska mål är också vägledande för jämställdhetsintegrering av ESI-fonderna. Utgångspunkten är att jämställdhet och icke-diskriminering inklusive tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska ses som dels horisontella principer som ska genomsyra de operativa programmen för ESI-fonderna, dels som ett medel för hållbar tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft. Detta innebär att alla fonder ska integrera och främja jämställdhetsperspektivet i genomförandet av sina program, inbegripet övervakning, rapportering och utvärdering. När det gäller icke-diskriminering är utgångspunkt att genomförandet av ESI-fonderna ska utgå från principen om förbud mot diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning samt ålder. Hållbar utveckling är en fråga om att säkerställa frihet och livschanser över generationer. Mer konkret handlar det om i vilken utsträckning som de beslut som fattas av samhällets institutioner är långsiktigt hållbara och robusta. Utgångspunkten bör vara att det finns ett samband mellan ekologisk, social och ekonomisk långsiktigt hållbar utveckling där resurserna brukas utan att förbrukas och med respekt för mänskliga rättigheter och demokrati. Nationellt har arbetat för en hållbar utveckling sedan om miljö och utveckling i . I praktiken har det nationella arbetet för en bättre miljö, social utveckling och stabilitet samt ekonomisk utveckling funnits även om det inte skedde under begreppet hållbar utveckling. beslutade att det skulle finnas femton nationella miljökvalitetsmål för . antogs ett sextonde miljökvalitetsmål. Arbetet med att nå miljökvalitetsmålen utgör grunden för den nationella miljöpolitiken och följs upp . Målsättningen att begränsa klimatpåverkan integreras i arbetet med Skr. 2013/14:218 ESI-fonderna. På så vis bidrar ESI-fonderna till att av EU- budgeten går till klimatrelevanta insatser. Även de åtgärder och investeringar, inklusive kunskaps-, informations- och utbildningsinsatser, som inte direkt syftar till minskad klimatpåverkan kan påverka energiförbrukning och energieffektivitet, transportbehov m.m. De svenska målsättningarna framgår av tabellen i avsnitt 2.3. ESI-fonderna ska bidra till att EU 2020-målen uppnås, vilket bl.a. innebär att den territoriella sammanhållningen ska stärkas med hjälp av fondernas medel och utifrån de territoriella förutsättningarna i medlemsstaterna och i regionerna. Artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt stadgar hur unionen ska gå till väga för att främja en harmonisk utveckling genom att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning. Europeiska unionen ska sträva efter att minska skillnaderna mellan utvecklingsnivåerna i olika regioner och ta särskild hänsyn till landsbygdsområden, dels områden som påverkas av strukturomvandlingar och dels regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, såsom de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, ö-regioner, gränsregioner och bergsregioner. Särskilda bestämmelser för glest befolkade områden gavs även när och blev medlemmar av EU 1995. Den särskilda statusen som gleshetsregioner med högre stödnivåer har i hög utsträckning använts för att prioritera insatser för ökad tillgänglighet. Kompensationsbidraget till områden med naturliga och särskilda begränsningar inom landsbygdsprogrammet är ett exempel. Målet med bidraget är att kompensera för naturliga och särskilda begränsningar med utgångpunkt i de regler som finns för regionalfonden. I artikel 11 i regionalfondsförordningen6 om de extra gleshetsmedlen ges två nordligaste (är indelat i åtta NUT2-områden som sammanfaller med programområdena för de åtta programmen inom Europeiska regionala utvecklingsfonden), och Mellersta , ett undantag från reglerna för den tematiska koncentrationen. Förordningen hänvisar särskilt till tillgänglighet och långa avstånd till stora marknader. I det gemensamma regelverket anges ett antal verktyg som medlemsstaterna erbjuds för att hantera territoriella utmaningar och skillnader. Några av dessa verktyg beskrivs kortfattat nedan. 6 och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006. 2013/14:218 3.4.1 Principen om lokalt ledd utveckling bygger på att grupper som bildas på den lokala nivån involveras i genomförandet av ESI-programmen. Utifrån identifierade behov och möjligheter i en lokal geografi utarbetas en strategi. Den lokala utvecklingsstrategin utarbetas och genomförs i ett samarbete mellan den privata, offentliga och civila sektorn genom s.k. LAG (Lokala aktionsgrupper). Lokalt ledd utveckling bygger på den s.k. leader-metoden som tillämpades –2013. –2020 kommer att tillämpa lokalt ledd utveckling inom samtliga fyra ESI-fonder. Även om en lokal strategi finansieras av flera fonder kan ett projekt inom strategin enbart finansieras av en fond. LAG-grupperna kommer att arbeta med att mobilisera projekt, ta emot projektansökningar, bereda och prioritera projektansökningar samt vara ett stöd åt projektägarna vid deras ansökning om utbetalning. Formellt beslut om stöd och utbetalningar fattas av som är förvaltande myndighet för lokalt ledd utveckling. Den geografiska avgränsningen av områden sker genom att de lokala aktörerna utifrån identifierade behov formar ett relevant område för insatser. Vilka typer av områden som kommer att vara möjliga att inkludera i lokalt ledd utveckling beskrivs i landsbygdsprogrammet, havs- och fiskeriprogrammet samt regionalfondens och socialfondens särskilda program för lokalt ledd utveckling. Tabell: Budgeten för CLLD 2014–2020 (miljoner euro, EU- finansiering och övrig offentlig medfinansiering) Integrerad territoriell investering är ett verktyg som kan användas för att genomföra territoriella strategier på ett integrerat sätt genom resursallokering från olika insatsområden inom ett eller flera program. I ett regionalt strukturfondsprogram, , kommer insatser för hållbar stadsutveckling att genomföras genom integrerade territoriella investeringar. är största stad och det är där urbaniseringens utmaningar och möjligheter framträder som tydligast. Hållbar stadsutveckling avgränsas därför, inom programmet, till att omfatta . Insatserna kommer att vara möjliga att avgränsa och därmed följa upp och utvärdera inom programmets insatsområden. Ingen delegering av myndighetsuppgift kommer att göras. Detta ställningstagande grundar sig på flera faktorer såsom förenkling och en strävan att minska den administrativa bördan. Den lokala nivån kommer att ha inflytande på urvalet av insatser. Se vidare i avsnitt 3.4.3 om Hållbar stadsutveckling. Städerna spelar en viktig roll i genomförandet av målen i EU 2020- strategin. Särskilda medel ska därför avsättas för hållbar stadsutveckling. Insatserna för hållbar stadsutveckling hanteras till stor del inom ramen för de åtta regionalfondsprogrammen, men fondsamverkan är möjlig och bör kunna ske där det är relevant med t.ex. socialfondsprogrammet. Den övergripande principen för hållbar stadsutveckling är att regionerna ansvarar för att beskriva och adressera, utifrån sina regionala utvecklingsstrategier, de territoriella utmaningar som har bäring på hållbar stadsutveckling. Inom regionalfondsprogrammen avsätts , av de totala medlen från regionalfondsprogrammen, till insatser för hållbar stadsutveckling. Insatserna definieras och motiveras för varje programområde och är framtagna av regionala och lokala aktörer för ett visst geografiskt område. Sektorsövergripande integrerade planer och strategier är ett sätt att länka samman utmaningar som t.ex. integration på arbetsmarknaden, innovation, entreprenörskap, social inkludering, rumslig segregation, kulturell mångfald, miljöproblem och klimatförändringar som påverkar vissa områden. Tre av åtta regionala strukturfondsprogram har valt att prioritera insatser för hållbar stadsutveckling (, och ). I är hela programmet avsatt för insatser för hållbar stadsutveckling. I avsätts till ett särskilt insatsområde för hållbar stadsutveckling. I kommer av medlen att prioriteras för hållbar stadsutveckling inom ramen för samtliga insatsområden genom en integrerad territoriell investering. Många av de utmaningar som man ser i men även inom EU sträcker sig i allt högre grad över nationsgränser. Det gäller såväl nationell som regional och lokal nivå. Det effektivaste sättet att lösa gränsöverskridande problem är genom samarbete. Regeringens inriktning är att på ett strategiskt sätt använda möjligheter som ESI-fonderna ger till att genomföra och finansiera samarbetsprojekt med partner i andra medlemsstater och i tredjeland. (omfattar alla EU:s , , , , , , , och ) ger viktig vägledning för valet av insatser och bidrar till att de operativa programmen kan användas på ett mer målmedvetet och fokuserat sätt för att möta gemensamma utmaningar för . bidrar till målen i EU 2020-strategin genom ett fördjupat regionalt samarbete. För att programmen på ett effektivt sätt ska bidra till målen för EU 2020-strategin och till målen i är det nödvändigt att fokusera insatserna där de gör mest nytta. Programmen för Europeiskt territoriellt samarbete finansieras av regionalfonden och är en viktig del av den regionala tillväxtpolitiken. 2013/14:218 deltar i totalt 13 program för Europeiskt territoriellt samarbete. Förutom de fyra interregionala nätverksprogrammen som omsluter samtliga 28 medlemsstater deltar i sex gränsregionala (Nord, Botnia-Atlantica, , Öresund-Kattegatt-Skagerrak, Central Baltic och South Baltic) och tre transnationella program (, och och ). 4 Villkor, genomförande och utvärdering Det gemensamma regelverket sätter upp ett antal villkor och krav på medlemsländerna gällande användningen av ESI-fondernas medel och för val av mål, prioriteringar och insatser inom de operativa programmen. Detta görs för att säkerställa att rätt förutsättningar finns för att insatserna ska kunna utföras på ett effektivt sätt och på så vis bidra till de mål och resultat som eftersträvas. Medlemsländerna ska också visa att administrationen av de operativa programmen är väl genomtänkt och kan utföras på ett effektivt sätt. Medlemslandet ska utföra en förhandsutvärdering av de operativa programmen för att förbättra kvaliteten på programmens utformning. Denna utvärdering ska göras efter ett antal uppställda kriterier som anges i den gemensamma förordningen. Det gäller bl.a. följande. –Hur väl programmen bidrar till EU 2020-strategin. –Samstämmighet mellan föreslaget program och andra instrument. –Att fördelningen av budgetmedel överensstämmer med programmets mål. –Att mål och prioriteringar stämmer överens med landets utvecklingsbehov som identifierats i t.ex. nationella reformprogrammet. Förhandsutvärderingarna för respektive fonds program sammanfattas i partnerskapsöverenskommelsen. 4.2Koordinering mellan ESI-fonder och andra instrument Utöver det viktiga målet om att säkerställa att ESI-programmen är koordinerade med varandra bör även koordinering mellan fonderna och andra instrument säkerställas. därför vilka synergier och avgränsningar mellan ESI-fonderna och övriga Skr. 2013/14:218 instrument som finns. För att ska acceptera ett medlemslands val av tematiska mål och finansiering måste medlemslandet visa att ett antal villkor uppfylls. Detta benämns förhandsvillkor. Om ett förhandsvillkor inte är uppfyllt har möjlighet att vidta åtgärder. Regeringen gör bedömningen att samtliga relevanta villkor är uppfyllda. Enligt det gemensamma regelverket ska ett resultatramverk tillämpas för varje program, i syfte att kunna följa upp programmens utveckling och måluppfyllelse. kommer i samarbete med medlemsstaterna att göra en bedömning av om de milstolpar och delmål som satts i programmen har uppnåtts . Bedömningen kan leda till att föreslår att medlemsstaten omfördelar medel inom programmet samt gör nödvändiga ändringar i programmet till följd av omfördelningen. Allvarliga brister i programmets genomförande kan leda till att betalningarna ställs in av . Viktiga principer för resultatramverket är att indikatorer, milstolpar och mål i programmen är: realistiska, uppnåeliga, relevanta samt att de fångar väsentlig information om insatserna, konsistenta och överensstämmande med de specifika målen för insatserna, transparenta, med objektivt verifierbara mål, identifierbara data samt där det är möjligt, offentligt tillgängliga, kontrollerbara, utan att innebära en oproportionerlig administrativ börda, konsekventa och jämförbara mellan programmen, där så är lämpligt. Framstegen mot att uppnå mål ska övervakas med hänvisning till ett antal indikatorer. För varje prioritering i ett program bör det vara klart hur resurserna bidrar till de planerade resultaten. 4.5Programmens genomförande och administration kommer att behålla den genomförandeorganisation som tillämpades –2013. 2013/14:218 Ett flertal myndigheter kommer att ansvara för genomförandet och administrationen av ESI-fonderna, se figuren nedan. Krav på ökad fondsamordning i nästa programperiod kommer att innebära ökad samordning mellan de förvaltande myndigheterna inom en rad områden. De tre ansvariga myndigheternas samordningsansvar har därför formaliserats i ett regeringsuppdrag med syfte att stärka kapaciteten gemensamt. Uppdraget har resulterat i att en så kallad fondsamordningsgrupp inrättats under ledning av . bör detta leda till en effektivare och mer samordnad förvaltning. I uppdraget ligger även att i så stor utsträckning som möjligt skapa enhetlighet och förenkling i genomförandet av ESI-programmen. Exempel på områden där myndigheterna planerar att samarbeta är schabloner, klumpsummor och uppföljning och utvärderingar. Elektroniskt datautbyte identifieras som mycket viktigt för att säkerställa koordinering mellan fonderna. De förvaltande myndigheterna har gjort en gemensam genomgång av utvecklingsbehov kopplade till it-utveckling. De tre ansvariga myndigheterna arbetar gemensamt med att analysera de utvecklingsbehov som rör genomförandet för programperioden. Åtgärder för att minska administrativ börda Att minska den administrativa bördan är högprioriterat för både EU- kommissionen och regeringen. beslutade regeringen att starta ett brett förenklingsarbete där också myndigheterna fick ett tydligt uppdrag att bistå med att ta fram underlag och åtgärder för förenklingsarbetet. Detta arbete är pågående och myndigheterna redovisar resultaten till regeringen. Med regeringens uppdrag om att etablera fondsamordningsgruppen utvecklas och förstärks detta arbete ytterligare. I denna tabell presenteras de utmaningar och behov respektive fond identifierar för de tematiska mål som valts samt identifieras de resultat programmens insatser förväntas leda till. De tematiska målen är indelade efter de tre övergripande prioriteringarna. Tabell: insatslogik ESI-fonderna 2014–2020 1: Främja konkurrenskraft, EJFLU: Behov av struk- uppstår till följd av glesa på landsbygden ökar. Detta leder till ut- tagen, fler företag på ERUF: På grund av låg FoU- och kunskapsintensitet hos små och medelstora företag samt låg produktivitet finns behov av ökad samverkan och kunskapsbildning mellan innovationsaktörer, internationalisering, utvecklad innovationskapacitet samt stödjande strukturer för kommersialisering inom såväl befintliga som potentiella tillväxtområden. attraktionskraft med gynnsammare förutsättningar för utveckling på landsbygden och bättre fungerande innovationssystem. ERUF: Regionalfondsprogrammens insatser leder till ett ökat utbyte mellan näringsliv/innovation, forskning och utbildning samt till att fler små och medelstora företag är involverade i innovationsarbetet. Detta leder i sin tur till en ökad förmåga hos företagen att bidra till att innovationer i form av produkter, tjänster och affärsmodeller skapas och kommersialiseras. Ökad avkastning och tillgängliggörande av FoU innebär ökad konkurrenskraft, produktivitetsutveckling hos små och medelstora företag samt fler produkter och tjänster som snabbare når ut på marknaden. Regionalfonden kommer vidare bidra till byggande av högprioriterad forskningsinfrastruktur. Till exempel från den s.k. ESFRI-listan7, vilket kommer att stärka som forsk- 7 on Research Infrastructures (ESFRI) är ett initiativ som lyder under . ESFRI har tagit fram en lista som redovisar vilka forskningsinfrastrukturer som är mest angelägna att bygga i . ningsnation, öka kon- bar tillväxt och skapa robusta och snabba bred- ska leda till förbättrad av och kvaliteten på bygden, som når fler där det saknas kommer- tioner och hushåll och för att bedriva verk- serna ska minska den av stor vikt att kunna tala tjänster i verk- enskilde att kunna ta del ERUF: Glest befolk- ERUF: Insatserna ska bidra till att ge före- mans med stora avstånd vissa regioner behov av att dra nytta av de kraften och bidra till ett hållbar tillväxt och ökad också till att förbättra tillgång till bredband för bidra till ökad an- att utveckla nya pro- tjänster är det viktigt att ramen för EJFLU och utmaningar som klimat-, stöd till mer över- personer och företag. större näten är sam- en god kapacitet och 3: Öka konkurrens- kraften hos små och kommer in i lant- svårigheter att få tillgång till riskkapital gör att för få unga kommer in i fierar sin verksamhet. EHFF: Dålig lönsamhet brist samt höga investe- området och kan där- blå ekonomi också ett behöver bli mer inno- nya marknader, intro- potentialen i nya till- av riskkapital för inve- ster samt skapande av steringar i tidiga skeden. Det finns områden med I det ligger i att vägen till marknader. till en god kapital- behov av att öka dyna- kapital i tidig fas. regioner ett behov av att en fond som i sin tur att bättre möta entrepre- petens har förbättrats. Övergripande prioritering 2: Förstärkt hållbart effektivt nyttjande av resurser för en hållbar tillväxt skade utsläpp och klimat- ERUF: Behov av ökad bidra till omställning mot mi med teknikutveckling, av test- och demon- serna förväntas även bi- dra till utvecklade system processer i syfte att ge produkter, tjänster eller vidare behov av mark- till en minskad miljö- dioxidsnål teknik i inno- både offentlig och privat EJFLU: Ökad kompetens ringarna ställer krav på om hur hantera klimat- måga inom lantbruket. form av ökad nederbörd. EJFLU: Flertalet miljö- EJFLU: Ett öppet och ning av resurser. våtmarker och småvatten. som påverkas av jord- EHFF: Ett mer miljö- högt fisketryck, miljö- hot, biologisk mångfald som kan bidra till att i haven, klimatföränd- ringar, komplext regel- behovet av att bidra till ligt miljöfokus och bättre som möjliggör en lång- Övergripande prioritering 3: Öka sysselsättningen. EHFF: Förhöjd kunskap och livslångt lärande för yrkes- som kan stärka rörligheten på den lokala ekonomin. EJFLU: Glesa struk- arbete och ger otill- kvinnor och män. ESF: Övergångarna till arbete ökar för personer som står särskilt unga, kvinnor och män födda utan- anpassning av arbetets inne- hörande insatser kopplade till ledning och nya sätt att arbeta utvecklas i syfte att underlätta tagande i utbildning. relevanta aktörer utvecklas. attraktivitet ökar så att fler väljer att bo och verka där. Lokala nivån deltar aktivt i högre utbildning, utan utvecklingen av landsbygden. ESF: Övergångarna till arbete ökar för personer som står maningar till följd av särskilt långt från arbets- individanpassade bl.a. för att särskilt unga, kvinnor bl.a. genom socialt före- sektor deltar på olika sätt i av metoder inom ramen för 10: Investera i EJFLU: Behov av att EJFLU: Ökad kompetens och kunskap för att möta lands- och inom affärsutveckling. ESF: I vissa delar ESF: Ställningen på arbets- kvinnor och män stärks sam- tidigt som arbetsgivarnas till- i privat, offentlig och högskolan samt i yrkes- säkerställer kvalitet i lärandet och möjliggör för fler arbets- givare att erbjuda jobb med Samtliga övergripande prioriteringar (1, 2 och 3) ERUF: Behov av ökad smarta och hållbara trans- lättar kopplingar till om- världen och ökar arbets- effekt på näringslivets kon- hitta rätt kompetenser. beroende av väl funge- Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2013/14:218 Partnerskapsöverenskommelsen