prop · H103174 · 2014-03-18 00:00:00 — 1Jfr och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1, Celex 32012L0027). 2Senaste lydelse 2011:934. Fjärrvärmeföretag som ingår avtal med konsumenter ska på sina webbplatser lämna tydlig information om oberoende användarrådgivning där kunderna kan få råd om tillgängliga energieffektivitetsåtgärder och jämförelseprofiler. På konsumentens begäran ska informationen lämnas på annat sätt. Fjärrvärmeföretag ska på eller i samband med fakturor till konsumenter antingen lämna den information som följer av första stycket eller hänvisa till att informationen finns på webbplatsen och på begäran tillhandahålls på annat sätt. Denna lag träder i kraft . Följande remissinstanser har yttrat sig över promemorian Förslag till genomförande av energieffektiviseringsdirektivet i . , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , mark- och , i , Svenska kraftnät, , , , Ekonomi- styrningsverket, för miljö, areella näringar och (Formas), , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , (), (), (), , Statskontoret, Styrelsen för teknisk ackreditering och kontroll (Swedac), , , , (), , , i , i län, , i , i , i , , i län, , , , , , kommun, kommun, , kommun, kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, Kommuner och Landsting (SKL), , , , Byggmaterialindustrierna, Energi- och miljötekniska föreningen, Elforsk, Energieffektiviseringsföretagen (EFF), Energigas , , Fastighetsägarna , Fortum, Föreningen Energirådgivare (), Föreningen energikontor (Energikontoren ), , , , Klimatkommunerna, Kyl & Värmepumpföretagen, (), Lantmännen, , , Innovations- och kemiindustrierna i , , , mineral- och metallproducenter i (SveMin), Svensk Fjärrvärme, (Svebio), Svenska Petroleum- och (), , allmännyttiga bostadsföretag (), Byggindustrier, Teknikföretagen, , VVS-företagen, Svensk , , , Svensk Ventilation. Följande remissinstanser har avstått från att yttra sig. , , , , Myndig- heten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), skolan i , , , , , läns landsting, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, förening, Företagarna , (), i (LO), Samverkansforum för statliga byggherrar, , Svensk teknik och design, Svenska kommunaltekniska föreningen, Sveriges energiföreningars riksorganisation (SERO), konsumenter, (), Transportgruppen, , , Världsnaturfonden WWF. Yttranden har också inkommit från Belysningsbranschen, för individuell mätning och debitering (LIMD), HSB ekonomisk förening, Tekniska verken i , , Swedisol, HSB norr, Veidekke, , , , , av Energi (SFFE), . Följande remissinstanser har yttrat sig över Kompletterande promemoria om frivillig certifiering av vissa energitjänster. , , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), Svensk energi. Den kompletterande promemorians lagförslag Förslag till om ändring i lagen (2012:838) om certifiering av vissa installatörer Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (2012:838) om certifiering av vissa installatörer dels att 2 och 3 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken till lagen (2012:838) om certifiering av vissa installatörer samt 1 § ska ha följande lydelse. Lag om certifiering av vissa tjänster på energiområdet 1 § Syftet med denna lag är att införa system för frivillig certifiering av vissa tjänster på energiområdet. 2 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka energitjänster som ska omfattas av system för frivillig certifiering och den närmare utformningen av sådana system. Denna lag träder i kraft . 1 Jfr och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, , s. 16, Celex 32009L0028) och och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1, Celex 32012L0027). Sammanfattning av rapporten till nationell strategi för energieffektiviserande renovering av byggnader – Gemensamt uppdrag och Regeringen har gett och i uppdrag att tillsammans utarbeta ett förslag till nationell strategi för investeringar i renoveringar som ökar energiprestandan i det nationella beståndet. Uppdraget är en följd av kraven i artikel 4 i Energieffektiviseringsdirektivet /27/EU (EED). Förslaget till strategi ska omfatta bostadshus och kommersiella byggnader, både offentligt och privat ägda samt innehålla: 1.En översikt av det nationella byggnadsbeståndet 2.Identifiering av kostnadseffektiva renoveringsmetoder som är relevanta för specifika byggnadstyper och klimatzoner 3.Styrmedel och åtgärder som stimulerar kostnadseffektiv renovering av byggnader där också etappvis renovering omfattas 4.Ett framtidsinriktat perspektiv för att vägleda privatpersoner, byggindustrin och finansinstitut i deras investeringsbeslut 5.En evidensbaserad skattning av förväntade energibesparingar till 2020, 2030, 2040 respektive 2050, samt samhällsekonomiska nyttor och kostnader. I uppdraget ingår att belysa både fastighetsekonomiska och samhällsekonomiska aspekter. Den nationella strategin för energieffektiviserande renovering av byggnader kommer att behöva följas upp, anpassas och revideras inför rapportering till kommissionen . Uppdraget beskrivs närmare i rapporten och i regeringsbeslut daterat (N2012/5875/E). och förslag till nationell strategi för energieffektiviserande renovering av byggnader och förslag till nationell strategi för energieffektiviserande renovering av byggnader tar sin utgångspunkt i att det finns en påtaglig möjlighet att höja energieffektiviteten i befintligt byggnadsbestånd om man utnyttjar de kommande renoveringstillfällena. Myndigheterna konstaterar att insatser för att effektivisera byggnadsbeståndet som genomförs nu kommer att få stor betydelse . Förslaget till nationell strategi för energieffektiviserande renovering ska leda till att människor och företag som fattar beslut om investeringar i samband med renovering av en byggnad beaktar möjligheterna till energieffektiviseringsåtgärder och energibesparing. All energiomvandling har en negativ påverkan på miljö och klimat som innebär en kostnad för kommande generationer. För att människors och företags beslut ska tas med hänsyn till dessa kostnader måste de inkluderas i energipriserna. Förutom risken för att detta inte sker föreligger hinder som gör att prissignalerna inte alltid når fram. identifierats och är orsakerna bakom de styrmedelsförslag som har tagits fram inom ramen för förslaget till nationell strategi för energieffektivise- Utredningens inriktning har varit att följa två alternativa ansatser till styrning av energieffektivisering. Den första ansatsen, scenario 1, är att en effektiv energieffektivisering sker genom en väl fungerande marknad. Energiprisernas roll är central för att få marknaden att fungera, men energipriserna kan behöva kompletteras med informativa styrmedel. Den andra ansatsen, scenario 2, utgår ifrån ett givet energipolitiskt mål om energieffektivisering till 2050 och undersöker vilka styrmedel som kan användas för att nå detta mål. Noterbart är att de energieffektiviseringsåtgärder som genomförs sker genom att de aktörer som genomför en renovering också i referensalternativet och scenario 1 här genomför ytterligare effektiviseringsåtgärder. Förslaget till nationell strategi för energieffektiviserande renovering utgår från de befintliga styrmedel som har identifierats vara väsentliga för en fortsatt styrning mot en effektivare energianvändning. befintliga styrmedel som bidrar till effektivisering av byggnadsbeståndets energianvändning har bidragit till en minskad genomsnittlig energi- användning , vilket gör att i ett europeiskt perspektiv har ett energieffektivt byggnads- Om nuvarande styrmedel bibehålls bedöms energi- användningen per kvadratmeter minska med 22– Vissa befintliga styrmedelbehöver förlängas innan , men är i prognosen upptagna för hela perioden. styrmedel kan behöva justeras för att få bättre effekt. framtid kommer exempelvis energideklarationerna att förändras, vilket ger förutsättningar för en bättre fungerande marknad för energi- Energikraven i byggreglerna kommer också att skärpas I scenario 1 föreslås styrmedel för att korrigera för att det är både tid- och resurskrävande för marknadens aktörer att hantera alla aspekter på Med rätt information underlättas fastighetsägarnas Myndigheterna föreslår därför en sammanhållen informations- satsning med uppgift att samla och sprida information på ett effektivt Som ett nav i informationssatsningen föreslås att ett informations- centrum för frågor om energieffektivisering och renovering upprättas. Syftet är att ta ett samordnat grepp om insamling och spridning av utvecklingsfrämjande och kunskapshöjande underlag. spridningen ska ske i flera olika kanaler till aktörer som utför energi- effektiviserande renoveringar och till aktörer som har nära kontakt med Informationscentrat ska finnas både i fysisk och i digital Utöver inrättandet av ett nationellt informationscentrum föreslås att de regionala energikontoren och energi- och klimatrådgivarna får utökade uppgifter i form av att sprida informationscentrats material. anledning av detta föreslås också att de regionala energikontoren och energi- och klimatrådgivarna får utökade resurser. informationssatsningen föreslås också att information om effekter av energieffektiviseringsåtgärder ges till banker och finansiella institut. Detta för att underlätta för långivare att bedöma ekonomiska effekter av energieffektiviseringsåtgärder. Styrmedelsförslagen i scenario 1 bedöms leda till att energieffektiviseringen ökar med 5–i jämförelse med referensalternativet och innebär en effektivisering av total inköpt energi per kvadratmeter på 26– till 2050 jämfört med . I scenario 2 har myndigheterna försökt att förverkliga de möjligheter som finns att nå längre än i scenario 1. I utredningen slår dock myndigheterna fast att utifrån utredningens förutsättningar får energipolitiska styrmedel i samband med renovering inte någon nämnvärd effekt. För att nå en halvering av energianvändningen i bebyggelsen behöver istället omfattningen av renoveringarna (renoveringstakten) öka och/eller andra åtgärder som omfattar effektivisering av verksamhetsel, hushållsel och fastighetsel också genomföras. I scenariot antas att renoveringsåtgärder utförs då fastighetsägare behöver byta ut installationer eller åtgärda klimatskal på grund av att livslängden har gått ut. För att omfattningen av renoveringar ska öka behöver fastighetsägare tidigarelägga renoveringar. Om detta sker, d.v.s. att fastighetsägare i större utsträckning genomför renoveringar, bedömer myndigheterna att nuvarande styrmedel i kombination med förslaget i scenario 1 är tillräckligt för att mer energieffektiv renovering ska komma till stånd i jämförelse med referensalternativet. och menar vidare att frågan om utökad omfattning av renovering och statens eventuella roll i detta ligger utanför uppdraget. Förteckning över remissinstanserna till och till nationell strategi för energieffektiviserande renovering av byggnader för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), , , , , , Verket för innovationssystem (), , i , , , , , , , , , i , Kommuner och Landsting, Akademiska hus, , Bostadsrätterna, Byggherrarna , , , Energieffektiviseringsföretagen (EFF), Fastighetsägarna , Föreningen , Energikontoren , , , IVL , Kungl. (), Passivhuscentrum i , , Svensk fjärrvärme, Svensk ventilation, , , , , , Svenskt näringsliv, arkitekter, allmännyttiga bostadsföretag (), byggindustrier, SP , Swesiaq, Teknikföretagen, Trä- och möbelföretagen, , , VVS-företagen. Sammanfattning av rapporten av artikel 7 i energieffektiviseringsdirektivet – beräkningar och förslag Regeringen har uppdragit åt att mot bakgrunden av bestämmelserna i (EED) artikel 7 föreslå hur borde fastställa ett beting för energieffektivisering fram . I uppdraget ingår också att uppskatta hur befintliga och eventuella nya styrmedel bidrar till måluppfyllelse. Uppdraget beskrivs närmare i och i regeringsbeslut daterat (N2012/3144/E) samt regeringsbeslut daterat (N2012/5996/E). lämnar i sammanfattad form nedanstående förslag. 1.Att beräkningen av beting för energieffektivisering enligt artikel 7 bör bestämmas utgående från den sålda volymen energi inom sektorerna bebyggelse och industri. Detta innebär att transportsektorn undantas vid fastställandet av betinget. Transportsektorn behandlas i andra EU-sammanhang och tyngdpunkten i EED ligger på åtgärder inom bebyggelse och industri. 2.Att bör utnyttja möjligheten att ersätta av betinget för nya åtgärder genom att tillgodoräkna sig effekten av energieffektiviseringsåtgärder genomförda –2013. 3.Att det kumulativa betinget för energieffektivisering för fastställs till i enlighet med beräkningar. Utöver detta ska de så kallade tidiga åtgärderna som har genomförts –2013 resultera i effektiviseringar på . 4.Att effekterna av energi- och koldioxidskatter uppskattas med en icke-kumulativ metod. Detta för att minska risken för dubbelräkning. framhåller också en ambition att räkna lågt då alltför optimistiska beräkningar kan leda till kostsamma korrigeringar längre fram. Effekterna av energi- och koldioxidskatter skattas av till . Andra styrmedels effekter föreslås räknas kumulativt. 5.Att den återstående delen av betinget i första hand uppnås genom att utgå från befintliga styrmedel, då det bedöms vara det mest kostnadseffektiva tillvägagångssättet som redan gjorda lärdomar och erfarenheter kan utnyttjas. Befintliga styrmedel utvecklas i grupper om paket riktade för näringsliv, fastighetssektorn och den kommunala sektorn, inklusive landsting till att generera mer energieffektivisering som kan tillgodoräknas enligt energieffektiviseringsdirektivet. 6.Näringslivspaketet bygger på det tidigare Programmet för Energieffektivisering (PFE) och energikartläggningscheckar, men riktar sig till en bredare målgrupp och omfattar fler energibärare. Paketet har tre nivåer för att möta de olika behoven i den bredare målgruppen, där nivå 1 motsvaras av det befintliga energikartläggningsstödet som föreslås kompletteras med tillgång till energieffektiviseringsnätverk och kluster där företag och experter kan utbyta erfarenheter. Nivå 2 fokuserar på 2013/14:174 implementering av energiledningssystem och anpassas till företag som Bilaga 7 har påbörjat ett systematiskt arbete med energieffektivisering. Nivå 3 riktar sig till stora energianvändare och företag som har deltagit i PFE. Insatserna syftar till att fortsätta stödja företagens energieffektivise- ringsarbete och bredda omfattningen till att innefatta fler energibärare. 7.Fastighetspaketet bygger på de befintliga nätverken för fastighetsägare, BELOK (Beställargruppen lokaler) och BeBo (beställargrupp för energieffektiva flerbostadshus). Paketet har två nivåer, nivå 1 som består av spridningsinsatser av de av nätverken utvecklade metoderna Rekorderlig renovering och till ägare för flerbostadshus och lokaler samt nivå 2 som utgörs av en förlängning av de befintliga nätverken BELOK och BeBo. 8.Paketet för den offentliga sektorn innefattar en fortsättning på det befintliga energieffektiviseringsstödet för kommuner och landsting med förbättrad inrapportering av data samt en breddning av tillämpningsområdet till att exempelvis inkludera åtgärder inom park- och gatubelysning och kommunala idrottsanläggningar. I utredningen föreslås vidare att ett krav på att binda sig vid en lägsta målnivå för energieffektivisering inrättas för de som ska erhålla stödet. 9.Att ett nytt styrmedel inrättas i form av frivilliga avtal som riktar sig till energibolagen, vilket kan främja åtgärder i småhus och eventuellt i lägenheter. Avsikten med detta styrmedel är bland annat att räkna in och intensifiera energieffektiviseringsinsatser som redan förekommer . Vidare menas i utredningen att detaljer kring fortsatt implementering, t.ex. ändringar av förordningar eller hur handläggningen ska utvecklas för respektive styrmedelsförslag, bör utredas ytterligare. I rapporten lyfter man också fram att och har inlett en utredning om kreditgarantier som bör kopplas till artikel 7. Incitamentsstrukturer kopplat till näringslivet har därför inte utretts närmare inom ramen för detta uppdrag. Förslagen i rapporten har konsekvensanalyserats utifrån Energieffektiviseringsdirektivets beräkningsförutsättningar. Även för Uthållig kommun, CO2-differentierad fordonsskatt, information och krav på utbildning om sparsam körning samt effekter av byggreglerna för nybyggnation har effekter beräknats, trots att dessa styrmedel inte ingår i förslag till implementering av artikel 7. Förteckning över remissinstanserna till av artikel 7 i energieffektiviseringsdirektivet – beräkningar och förslag , , , , , , , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), , , , , , , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , , (), , Statskontoret, Styrelsen för teknisk ackreditering och kontroll (Swedac), , , Verket för innovationssystem (), Verket för tillväxtanalys, , , i , vid , vid , , , , , , , , i , i län, i , i , i , i , i , i län, , , Västra , läns landsting, , kommun, , kommun, , kommun, , kommun, kommun, , , , , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, , kommun, kommuner och landsting (SKL), Akademiska Hus, Bostadsrätterna, , , , , Energi- och miljötekniska föreningen, Elforsk, , Energieffektiviseringsföretagen (EFF), Energigas , , Fastighetsägarna , Fortum and , Föreningen , Föreningen energikontor, Företagarna , , , , , Klimatkommunerna, Konsumenternas elrådgivningsbyrå, Kungl. (), Kyl- och värmepumpföretagen, , , (), 2013/14:174 , Oberoende elhandlare, Passivhuscentrum i Bilaga 8 , Plast- & kemiföretagen, , Samverkansforum för statliga byggherrar, Skogsindustrierna, SEK Svensk Elstandard, Svensk energi, Svensk fjärrvärme, , Svensk teknik och design, Svensk ventilation, , , Svenska kommunaltekniska föreningen, , Svenska petroleum- och biodrivmedelinstitutet, , , Svenskt näringsliv, allmännyttiga bostadsföretag (), byggindustrier, Sveriges energiföreningars riksorganisation (SERO), konsumenter, (), Teknikföretagen, , , , VVS-företagen, Lagrådsremissens lagförslag (delar av) Förslag till lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs1 att 12 kap. 19 § jordabalken2 ska ha följande lydelse. Hyran för bostadslägenheter ska vara till beloppet bestämd i hyresavtalet eller, om avtalet innehåller förhandlingsklausul enligt hyresförhandlingslagen (1978:304), i förhandlingsöverenskommelse. Detta gäller dock inte ersättning för kostnader som hänför sig till lägenhetens uppvärmning, förseende med varmvatten eller elektrisk ström eller avgifter för vatten och avlopp Hyran för bostadslägenheter ska vara till beloppet bestämd i hyresavtalet eller, om avtalet innehåller förhandlingsklausul enligt hyresförhandlingslagen (1978:304), i förhandlingsöverenskommelse. Detta gäller dock inte ersättning för kostnader som hänför sig till lägenhetens uppvärmning, nedkylning, förseende med varmvatten eller elektrisk ström eller avgifter för vatten och avlopp 1.om hyresavtalet innehåller förhandlingsklausul och beräkningsgrunden för ersättningens storlek har fastställts genom en förhandlingsöverenskommelse eller genom ett beslut enligt 22 eller 25 § hyresförhandlingslagen, 2.om lägenheten är belägen i ett en- eller tvåfamiljshus eller inom en ägarlägenhetsfastighet, eller 3. om kostnaden för nyttigheten påförs hyresgästen efter individuell mätning. I fråga om bostadslägenheter, som hyrs ut i andra hand eller som av upplåtaren innehas med bostadsrätt, får trots vad som sägs i första stycket avtalas att hyran ska anknytas till den hyra eller årsavgift som upplåtaren betalar. 3. i fråga om avgifter för vatten och avlopp, om avgiften påförs hyresgästen efter individuell mätning. I fråga om bostadslägenheter, som hyrs ut i andra hand eller som upplåtaren innehar med bostadsrätt, får det trots första stycket avtalas att hyran ska anknytas till den hyra eller årsavgift som upplåtaren betalar. 1Jfr och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1, Celex 32012L0027). 2Jordabalken omtryckt 1971:1209. 3Senaste lydelse 2009:1080. Hyran för lokaler ska också vara Hyran för lokaler ska också vara till beloppet bestämd i avtalet till till beloppet bestämd i avtalet till den del den inte omfattar den del den inte omfattar ersättning som avses i första ersättning som avses i första detta gäller dock förbehåll i avtalet detta gäller dock förbehåll i avtalet om att hyran ska utgå med ett om att hyran ska utgå med ett belopp som står i visst förhållande belopp som står i visst förhållande eller som bestäms enligt en eller som bestäms enligt en å ena sidan hyresvärden eller å ena sidan hyresvärden eller hyresvärden och en organisation av fastighetsägare, i vilken hyres- av fastighetsägare, i vilken hyres- värden är medlem, och å andra värden är medlem, och å andra sidan en organisation av hyres- sidan en organisation av hyres- Är avtalet träffat för Om avtalet är träffat för bestämd tid och är hyrestiden bestämd tid och hyrestiden är förbehåll om att hyran ska utgå förbehåll om att hyran ska utgå med belopp som bestäms enligt en med belopp som bestäms enligt en annan beräkningsgrund än som nu annan beräkningsgrund än som nu Om en kostnad som hänför sig kostnaden, trots första och tredje styckena, ta sin utgångspunkt i den Har avtal träffats i strid med Har avtal träffats i strid med första eller tredje stycket, ska första, tredje eller fjärde stycket, hyran utgå med ett belopp som är ska hyran utgå med ett belopp som skäligt med hänsyn främst till är skäligt med hänsyn främst till förhållanden när avtalet träffades. förhållanden när avtalet träffades. Om ogiltighet av avtal om hyra för bostadslägenhet i vissa fall när förhandlingsordning gäller finns bestämmelser i hyresförhandlingslagen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Innehåller ett hyresavtal som har ingåtts före ikraftträdandet villkor som strider mot 12 kap. 19 § i dess nya lydelse, gäller villkoret mot hyresgästen till utgången av eller, om avtalet inte kan sägas upp till upphörande , till den senare tidpunkt då avtalet på grund av uppsägning tidigast kan frånträdas av båda parter. Förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614) Härigenom föreskrivs1 att 7 kap. 14 § bostadsrättslagen (1991:614) ska ha följande lydelse. Varje medlem skall betala en avgift till bostadsrättsföreningen i form av en insats när bostadsrätt upplåts till honom. Föreningen har dessutom rätt att ta ut en årsavgift för den löpande verksamheten samt, om det anges i stadgarna, upplåtelseavgift, överlåtelseavgift och pantsättningsavgift. En beslutad insats kan ändras i den ordning som sägs i 9 kap. 13 och 16 §§. Föreningen får i övrigt inte ta ut särskilda avgifter för åtgärder som föreningen skall vidta med anledning av denna lag eller annan författning. Varje medlem ska betala en avgift till bostadsrättsföreningen i form av en insats när bostadsrätt upplåts till honom eller henne. Föreningen har dessutom rätt att ta ut en årsavgift för den löpande verksamheten samt, om det anges i stadgarna, upplåtelseavgift, överlåtelseavgift och pantsättningsavgift. Om en kostnad som hänför sig till uppvärmning eller nedkylning av medlemmens lägenhet eller dess förseende med varmvatten eller elektrisk ström kan påföras medlemmen efter individuell mätning, ska beräkningen av årsavgiften, till den del avgiften avser ersättning för sådan kostnad, ta sin utgångspunkt i den uppmätta förbrukningen. En beslutad insats kan ändras enligt 9 kap. 13 och 16 §§.