prop · H103140 · 2014-06-26 00:00:00 — Konkurrensen mellan lärosäten blir allt mer internationell, varför de svenska universitetens fokus på integrerade och levande campusmiljöer har ökat. Utvecklingen har bidragit till att Akademiska Hus kommit att bli i särklass mest investeringstunga fastighetsbolag. Utöver det befintliga fastighetsbeståndet värt har bolaget en projektportfölj uppgående till . Häri ligger ny- och ombyggnationer på flera svenska campusområden, såsom de gigantiska utbyggnaderna kring i och Albanoområdet men även en rad viktiga fastighetsprojekt vid andra universitet och högskolor i landet. Den höga investeringsnivån ställer allt större krav på Akademiska Hus som affärsmässig partner som intresset och konkurrensen från andra fastighetsbolag delvis ökat. En förutsättning för att Akademiska Hus på ett trovärdigt sätt ska bedriva en marknadsmässig verksamhet är att hyressättningarna är transparenta och visar på hur risken beaktas samt att lärosätena får stöd kring effektivitet och vad som styr kostnads- nivåer i olika fastighetsprojekt. Och med hänsyn till Akademiska Hus starka position som fastighetsägare vid vissa lärosäten, med totalt av denna marknad i , har frågan väckts kring vilket ansvar bolaget har i utvecklingen av campusområdena, exempelvis för studentbostäder. , styrelseordförande i , säger: I då både vi själva och våra kunder upplevde stora förändringar insåg vi att uppdraget från staten inte var tillräckligt tydligt formulerat. Bilden stördes ytterligare av att det förekommit en debatt som präglades av en önskan om att universiteten själva skulle äga sina fastigheter. För att fortsätta utveckla Akademiska Hus behövde vi helt enkelt få ett tydligare uppdrag som innehöll vad bolaget skulle göra och inte skulle göra. Detta var frågeställningar som påverkar bolagets utveckling och även dess värde. inledde därför 2012 en större genomgång av Akademiska Hus och den marknad bolaget verkar på. Utöver en övergripande frågeställning om Akademiska Hus även framgent bör kvarstå som separat statligt ägt bolag, utreddes på vilka grunder verksamheten ska bedrivas och hur bolaget bäst ska bidra till utvecklingen av kunskaps-Sverige. Styrelseordförande ser att Akademiska Hus blir en bättre partner för de svenska högskolesätena. Slutsatsen från bolagsgenomgången pekade på att Akademiska Hus bör kvarstå i nuvarande form och i regeringens budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) förtydligades bolagets uppdrag. Akademiska Hus ska fokusera på att utveckla campusområdena, vilket kan inkludera investeringar i näringsfastigheter men däremot inte i studentbostäder. Bolaget ska dock bidra till att studentbostäder utvecklas av andra aktö- rer. Vidare fastslogs att utöver marknadsmässig hyressättning och lön- samhetmål så är kundnyttan avgörande för den affärsmässighet inom vilken bolaget ska bedriva sin verksamhet. Bolaget ska stärka samarbetet med kunderna samt eftersträva effektivitet och god kostnadskontroll. Ska man vara lite självkritisk så borde Akademiska Hus ha kunnat bidra med mer till kunderna än vad bolaget inledningsvis gjorde. Ett av syftena med att alla högskolefastigheter sattes i ett gemensamt bolag var att korsbefrukta erfarenheterna från investering- arna vid ett högskolesäte till ett annat. Men eftersom Akademiska Hus från början, i enlighet med det ursprungliga riksdagsbeslutet, bestod av sex regionala bolag med självstyren så har detta arbete fördröjts tills . Först efter att vi fusionerade verksamheterna har vi fullt ut kunnat hjälpa högskolesätena att lära av varandra, särskilt vid riktigt Nya ekonomiska mål i Akademiska Hus Nya mål 2014: 40–av vinst VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE stora investeringar, säger . En av Akademiska Hus viktigaste uppgifter blir att utveckla dialogen och gemensamt med lärosätena skapa långsiktiga investeringsplaner och samarbetsprojekt där bolagets fastighetskunnande kan bidra till att universiteten och högskolorna utvecklas i önskvärd takt genom rätt investeringar till en överblickbar kostnad. Vid årsstämman gavs Akademiska Hus en förtydligad uppdragsbeskrivning i bolagsordningen som ägaren fastslog nya ekonomiska mål. säger: VD har redan tagit bolaget flera viktiga steg framåt. I organisationen är det väl förank- rat hur kundsamarbetet ska ske framöver, allt ifrån långsiktiga planer till att dokumentera och ha en öppen dialog så att kunderna förstår vad som driver hyreskostnader. De ekonomiska målen hjälper bolaget vidare i arbetet med att öka kostnadseffektiviteten. En effektiv verksamhet är viktig för vår trovärdighet. Internationellt är Akademiska Hus unikt, och så länge vi finns kommer de svenska lärosätenas ha en erfaren och stabil samarbetspartner. Aula Medica, som Akademiska Hus uppfört åt på , har av Byggindustrin utsetts till Årets bygge . VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 e-Diagnos ger besked om eventuella felkoder i bilens elektronik. SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE Att fastställa och följa upp tydliga mål är ett av bolagsstyrningens viktiga verktyg. Mål gör att bolagens utveckling kan mätas och att nödvändiga åtgärder kan vidtas. Uppföljningen av målen utgör därför en allt mer central del i dialogen mellan bolagen och staten som ägare. Det övergripande syftet med målen är att verksamheten i bolagen bedrivs effektivt och långsiktigt, vilket leder till en hållbar värdeutveckling samt att i förekommande fall särskilt beslutade samhällsuppdrag utförs väl. Merparten av bolagen med statligt ägande utvärderas numera utifrån någon typ av ekonomiskt mål. Dessa kan avse exempel- vis verksamhetens lönsamhet eller bolagets kapitalstruktur. Syftet med de ekonomiska målen är att säkerställa värdeska- pandet i bolagsportföljen genom att verksamheten i bolagen med statligt ägande bedrivs effektivt som de nan- siella riskerna hålls på en rimlig nivå. Ambitionen är att samt- liga bolag som förvaltas av ska genomgå en översyn och erhålla reviderade ekonomiska mål som är rele- vanta för bolagens särskilda situation . Flera av bolagen med statligt ägande har ett av sär- skilt belutat samhällsuppdrag. Utvärderingen av hur väl sam- hällsuppdraget utförs underlättas av en tydlig målformulering. ambition är att inom ramen för förvalt- ningen av bolagen utveckla uppföljningen av hur väl samhälls- uppdraget utförs. Detta ska i relevanta fall ske genom att ett eller era uppdragsmål beslutas av bolagsstämman. För verk- samheter inom ramen för ett särskilt beslutat samhällsuppdrag som delnansieras genom anslag på statens budget har det redan tidigare fastställts särskilda mål. Det nns ingen mot- sättning mellan särskilt beslutade samhällsuppdrag och ekono- misk effektivitet. Målet från statens sida är att uppdraget utförs väl och på ett så effektivt sätt som möjligt, varför det i bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag är meningsfullt att kombinera uppdragsmål med ekonomiska mål. Regeringskans- liet har inlett arbetet med att utveckla uppdrags- mål för de bolag som förvaltas av . har styrelserna i samtliga bolag med stat- ligt ägande i uppdrag att lyfta hållbarhetsfrågorna till en strate- gisk nivå och ha formulerat ett fåtal övergripande hållbarhets- mål för sin verksamhet. Syftet är att på så sätt integrera ett hållbart företagande i bolagets affärsstrategi. För merparten av bolag med statligt ägande har ägaren fastställt er än en typ av mål. Olika aspekter vägs in för att målen ska vara så tyd- liga och väl avvägda som möjligt. I det fall det ändå nns en inbördes konikt mellan mål, kan bolaget och staten som ägare i dialog reso- nera om prioritet eller tidsperspektiv runt måluppfyllnaden. Konkreta mål bidrar till att göra ägarmötena tydligare. När bolagens styrelseordförande och ledning träffar ägaren vid de regelbundna avstämningsmötena utgör resultatuppföljningen i förhållande till olika mål en central del av agendan. En ytterligare fördel med mål är att den betydande arbets- och analysprocess hos både ägare och bolag som föregår målformuleringen bidrar till att öka förståelsen för bolagets utmaningar som ägarens intentioner är tydliga för bolagen. (Läs om de olika målen för respektive bolag med statligt ägande på s. 51–100.) astställs av ägaren på bolagsstämman. Utarbetas av ägaren i dialog med bolaget. ka uppnås långsiktigt över en konjunkturc kel, definieras som mål för lönsamhet eller kostnadsutveckling , kapitalstruktur samt utdelningsnivå. astställs av bolagets st relse. ka vara övergripande, utmanande och uppföljningsbara. astställs i relevanta fall av ägaren på bolagsstämman. Utvecklas för bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag, i första hand för bolag förvaltade av inansdepartementet. Möjliggör utvärdering av hur väl samhällsuppdrag utförs. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE Att fastställa och följa upp tydliga mål är ett viktigt verktyg i styrningen av bolag med statligt ägande. Rea- listiska, uppföljningsbara och ambitiösa mål fastställs i en process där ägare, styrelse och bolagsledning aktivt tar del. Mål, utfall och bolagens arbete för att nå målen är centrala delar vid ägarmötena. EKONOMISKA MÅL I BOLAG MED STATLIGT ÄGANDE Bolag med statligt ägande verkar i många fall under marknads- mässiga villkor på konkurrensutsatta marknader. I dessa fall är värdeskapande det övergripande målet i bolagsstyrningen. Med samma förutsättningar och krav på verksamheten som andra aktörer stärks konkurrenskraft, värdeutveckling samt kapital- eektivitet, som risken för konkurrenssnedvridning minskar. Därmed skapas också nödvändigt omvandlingstryck vilket är en förutsättning för eektivisering och långsiktig kon- kurrenskraft. Processen för att lägga fast och följa upp ekono- miska mål bidrar till detta. tog nansmarknadsminister initiativet till att se över processen för hur de ekono- miska målen sätts och följs upp. Syftet var att säkerställa att tyd- liga mål sätts i dialog med bolaget och att målen blir både ambi- tiösa och realistiska samt att de regelbundet följs upp. En tydligt strukturerad målprocess lägger även grunden till en aktiv dialog mellan ägare och bolag kring mål och utfall. När målen utarbe- tas i dialog med bolagen, snarare än ensidigt formulerade krav, skapas en mer nyanserad och ändamålsenlig styrning som kvaliteten och realismen i målen förbättras. revideras nu de ekonomiska målen för samtliga bolag som förvaltas av , bolag för bolag. I det följande beskrivs kort syftet, metoden och processen. METODEN FÖR ATT FASTSTÄLLA EKONOMISKA MÅL SYFTET MED EKONOMISKA MÅL De ekonomiska målen omfattar vanligtvis de tre huvudområdena kapitalstruktur, lönsamhet och utdelning och syftar framför allt l ngsiktigt ll ar Den metod som tillämpas för att fastställa ekonomiska mål bygger på en analys i era steg. Kapitalkostnaden utgör en investerares alternativkostnad för en viss investering och avgör därmed om investeraren får en rimlig kompensation för den risk investeringen innebär. Den påverkar samtliga tre huvudområden för de ekonomiska målen och är därför en central utgångspunkt vid analysen och formuleringen av de ekonomiska målen. Kapitalkostnaden påverkar ett bolags optimala kapitalstruk- tur. Kapitalstrukturen är den fördelning mellan eget och lånat kapital som minimerar bolagets kapitalkostnad. Eftersom kapi- talkostnaden utgör en investerares förväntade avkastning sätter den även ett golv för ett bolags lönsamhetsmål. Det gol- vet påverkar i sin tur mängden investeringar som bolaget nner attraktiva. För att en investering ska vara attraktiv bör den för- väntade avkastningen motsvara kapitalkostnaden. En högre kapitalkostnad minskar, allt annat lika, mängden attrak- tiva investeringar och därmed ett bolags behov av att behålla kapital i verksamheten. (Läs mer om kapitalkostnaden på s 26.) VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE Syftet med kapitalstrukturmålet är framför allt att hålla bola- gets nansiella risk på en rimlig nivå som bolaget ska vara eektivt kapitaliserat. För att nna en lämplig kapitalstruktur beräknas först den teoretiskt optimala kapitalstrukturen som minimerar bolagets kapitalkostnad. Beräkningen kompletteras med relevanta branschjämförelser samt en mer ingående analys av bolagets rörelserisk. Analysen kring bolagets rörelserisk är särskilt viktig eftersom en lämplig kapitalstruktur bör vara både nansiellt motståndskraftig och hålla bolaget eektivt kapitaliserat. Det är därför inget självändamål att ett bolag har ett större eget kapi- tal än nödvändigt. Målet för kapitalstruktur uttrycks oftast som nettoskuldsättningsgrad, företrädesvis som ett intervall. investeringar vars förväntade avkastning motsvarar eller överstiger kapitalkostnaden) ett bolag har desto mer kapital bör bolaget kunna behålla för investeringar. Därför bygger utdelningspolicyn framför allt på en grundlig analys och bedömning av bolagets investeringsplan och tillväxt- möjligheter. Om ett bolag har en attraktiv investeringsmöjlighet som inte lever upp till ägarens lönsamhetsmål innebär det inte att bolaget inte ska göra investeringen. Så länge den förväntade avkastningen på investeringen motsvarar eller överstiger kapi- talkostnaden får ägaren en rimlig kompensation för sitt riskta- gande i bolaget. Med era olika investeringsmöjligheter är det däremot viktigt att bolaget prioriterar de investeringar som ger den bästa förväntade avkastningen med hänsyn till risk. Utdel- ningspolicyn uttrycks vanligtvis som en andel av årets resultat, företrädesvis som ett intervall. Lönsamhetsmålets syfte är att främja att bolagets verksamhet bedrivs eektivt. Det gäller både ur ett operationellt och nan- siellt perspektiv. Det ska dessutom vara så formulerat att lön- samhetsmålet åtminstone motsvarar en rimlig kompensation för det risktagande ägandet i bolaget innebär. Därför utgör kapi- talkostnaden golvet för lönsamhetsmålet. Det ska även ses som ett mål som ska uppnås och inte som ett krav som måste vara uppfyllt . Lönsamhetsmålet bör därför ge uttryck för en ambitiös men uppnåelig målbild för bolaget. Följaktligen bygger lönsamhetsmålet framför allt på ingående analyser av bolagets aärsplan och branschjämförelser. För de esta bolag används ett avkastningsmål (exempelvis avkastning på eget eller operativt kapital). Detta eftersom ett sådant mål ska- par incitament för ett bolag att arbeta med både lönsamhetsför- bättringar och kapitaleektivitet. För andra bolag, vars verksam- heter inte binder mycket kapital och kapitaleektiviet därför är av mindre vikt, kan exempelvis marginalmål vara mer lämpligt. Exempelvis har , och rörel- semarginalmål medan har ett kostnadsmål. Utdelningspolicyns syfte är bland annat att se till att ägaren får en förutsägbar och långsiktigt hållbar utdelning. Ägaren kan emellertid också tillgodogöra sig en värdeökning genom att låta bolaget behålla och återinvestera kapitalet i verksamheten istäl- let för att dela ut det till ägaren. Ju er attraktiva investeringar De ekonomiska målen är framåtblickande och långsiktiga. Det är därför naturligt att målen, exempelvis drivet av svängningar i konjunkturen, överskrids vissa år medan de inte nås andra år. Vid regelbundna avstämningsmöten med bolagets styrelseord- förande och ledning följer ägaren upp bolagets utveckling och måluppfyllelse. diskuteras både bolagets interna arbete för att uppfylla målen och de omvärldsfaktorer som påverkar bolagets förutsättningar. Måluppfyllelsen utvärde- ras bland annat på en kombination av rådande marknadsförut- sättningar och utfall mot budget och aärsplan. REVIDERING AV EKONOMISKA MÅL Ett bolags interna och externa förutsättningar förändras i takt med omvärlden. Därför ser ägaren, i dialog med bolaget, över de ekonomiska målen . En revidering av målen kan exempelvis föranledas av väsentliga förändringar i bolagets stra- tegi, marknadsförutsättningar, liksom av större förvärv eller avyttringar. Större och varaktiga förändringar i makroförutsätt- ningarna som den riskfria räntan och marknadens riskpremie kan också vara en grund att se över målen. En revidering av målen är en strukturerad process som involverar både ägaren och bolaget. Eftersom de ekonomiska målen beslutas av såväl ägare som bolag, kommuniceras mål och utfall externt av båda parter. Ägaren redovisar dessa i denna publikation. Bolagen kommunicerar via sina årsredovisningar. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE Kostnaden för eget kapital är ett centralt mått i ägarstyrning. Den utgör den förväntade avkastning som en investerare skulle kunna få på en alternativ investering med samma risk och löp- tid. Med andra ord är kostnaden för eget kapital en investerares alternativkostnad för ägandet i ett bolag. Den avgör därmed om investeraren får en rimlig kompensation för det risktagande ägandet i ett bolag innebär. En rimlig kompensation innebär i princip att ett bolag genererar en avkastning på eget kapital i linje med den förvän- tade avkastningen, dvs. kostnaden för eget kapital. Om avkast- ningen på eget kapital överstiger den förväntade avkast- ningen får investeraren ytterligare kompensation i förhållande till det risktagande ägandet i ett bolag innebär. När avkast- ningen på eget kapital understiger den förväntade avkastningen får investeraren däremot inte fullt ut kompensa- tion för det risktagande ägandet i ett bolag innebär. KOSTNAD FÖR EGET KAPITAL För att uppskatta kostnaden för eget kapital används Pricing Model, CAPM. Enligt CAPM bestäms kostnaden för eget kapital (re) av tre faktorer; den riskfria räntan (rf), aktie- marknadens riskpremie (rm rf), och beta (ß) som är ett mått på bolagets systematiska risk, dvs. den risk som förklaras av svängningar i marknaden och som en väldiversierad investe- rare inte kan diversiera bort. Kostnaden för eget kapital bestäms av ekvationen: re = rf + ß (rm rf) Enligt CAPM leder högre systematisk risk till högre kostnad för eget kapital. Med andra ord förväntar sig investerare kompensa- tion i termer av högre förväntad avkastning i utbyte mot högre systematisk risk. Den lägsta förväntade avkastningen och därmed det absoluta golvet för kostnaden för eget kapital är en riskfri avkastning i samma valuta som bolagets aktier. I de esta fall är detta likty- digt med räntan för statsobligationer. Aktiemarknadens riskpremie ska fånga den kompensation som en investerare förväntar sig utöver den riskfria räntan för att hålla den så kallade marknadsportföljen; en portfölj som ofta modelleras med hjälp av ett brett aktiemarknadsindex. är ett mått på samvariationen mellan värdet på bolagets aktie och marknadsportföljen och ska fånga den systematiska risken i bolaget. Bolagets systematiska risk består av både rörel- serisk och nansiell risk. Bolag i cykliska branscher, vars intäk- ter varierar kraftigt över konjunkturcykeln har högre rörelserisk och kommer sannolikt att vara mer känsliga för systematisk risk och har därför högre beta än bolag i mindre känsliga branscher. leder högre belåningsgrad till högre fasta kostnader i termer av räntebetalningar vilket, allt annat lika, ökar den nansiella risken och därmed den systematiska risken och beta. Det leder i sin tur till högre kostnad för eget kapital. För noterade bolag uppskattas beta genom att skatta en linjär regression med avkastningen på bolagets aktie som beroende variabel och med marknadsportföljens avkastning som förkla- rande variabel. Regressionskoecienten för marknadsportfölj- variabeln betecknas vanligen med beta, därav namnet. För onoterade bolag uppskattas beta vanligtvis med hjälp av en jämförelsegrupp av noterade bolag. Det är då viktigt att verk- samheten i jämförelsegruppens bolag motsvarar verksamheten i det analyserade bolaget i så stor utsträckning som möjligt. För bolag med olika delverksamheter kan det vara bra att skatta olika beta för de olika delverksamheterna. Varje delverk- samhet får då var sin jämförelsegrupp som i så hög utsträckning som möjligt svarar mot den aktuella verksamheten. Därefter vägs de erhållna betaskattningarna för de olika delverksamhe- terna samman till ett beta för bolaget som helhet. Bolag nansierar sig vanligtvis med en kombination av eget och lånat kapital. Ett bolags vägda kapitalkostnad, Weighted Aver- age Cost of Capital, WACC, är därför den genomsnittliga vik- tade kostnaden för eget (re) och lånat kapital (rd), där vikterna utgörs av andelen eget (ωe) respektive lånat kapital (ωd). Den vägda kapitalkostnaden bestäms av ekvationen: rωacc = ωe re + ωd rd (1 – τ) där τ utgör bolagets skattesats. Precis som kostnaden för eget kapital ökar även kostnaden för lånat kapital med ökad rörelse- risk och nansiell risk. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE empel Vägd kapitalkostnad för några bolag med statligt ägande Ett bolags vägda kapitalkostnad beror huvudsakligen av den sys- tematiska risken i bolagets verksamhet. Verksamheter med låg systematisk risk kännetecknas ofta av att efterfrågan på dess varor och tjänster är oberoende av konjunkturen samt en stark nansiell ställning. Exempelvis brukar hälso- och sjukvård och dagligvaruhandel anses ha låg systematisk risk, medan gruv- näring och teknikbolag anses ha hög systematisk risk. De stat- ligt ägda bolagen bedriver verksamheter i vitt skilda branscher och deras vägda kapitalkostand varierar därefter. I grafen nedan presenteras vägd kapitalkostnad för ett urval bland de största bolagen med statligt ägande. VÄGD KAPITALKOSTNAD FÖR NÅGRA STATLIGT rωacc (%) har relativt hög vägd kapitalkostnad eftersom den systematiska risken i verksamheten bedöms vara hög. Den främsta anledningen till den högre systematiska risken är att efterfrågan på järnmalm varierar kraftigt över konjunkturcykeln med stora svängningar i både pris och volym och därmed intäkter och vinst. producerar varor och tjänster som är relativt okänsliga för svängningar i konjunkturen. Kon- sumtion av el och värme behövs oavsett konjunkturläge. Dessutom har betydande inslag av reglerade verksamheter såsom eldistribu- tion vilket resulterar i lägre systematisk risk. Akademiska Hus och bedöms ha relativt låg systematisk risk. Anledningen är att dessa verksamheter har långsiktiga affärsmodeller som är mindre käns- liga för svängningar i konjunkturen. I Akademiska Hus fall ingås relativt långa hyresavtal med stabila offentliga kunder, vilket sänker den syste- matiska risken. I fall kan bolaget motverka tillfälliga pris- och efterfrågefall genom att låta skogen växa. Bolaget får då, allt annat lika, en högre värdetillväxt på bekostnad av direktavkastningen. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE konomiska mål i som speglar n konkurrens 2014 är ett händelserikt och utmanande år för SJ. presenterade bolaget en storsatsning på för en förnyelse och omgörning av SJ2000-tågen. genomförs ett besparingsprogram med era åtgärder på som bolaget ska uppnå . Vid årsstäm- man valde ägaren att revidera SJ:s ekonomiska mål. , bolagsförvaltare och styrelseledamot i , samt , bolagsanalytiker med ansvar för SJ, kommenterar ägarens syn på bolaget och arbetet med att revidera de ekonomiska målen. både gasar och bromsar, dvs investerar och sparar. : SJ rustar sig för framtiden. får SJ en ny kon- kurrenssituation på sina mest lönsamma sträckor som vissa kunder redan sökt sig till alternativa resesätt efter några bistra vintrar med tågförseningar. I styrelsen har denna omstöp- ning av SJ varit en prioriterad fråga . r de n a målen tuffare eller mildare än de gamla : Även om de nya målen innebär en viss nedjustering så går det inte riktigt att uttrycka det så. SJ:s tidigare mål fastställ- des och är inte längre relevanta. har otroligt mycket hänt som påverkar målen och de förutsättningar som målen bygger på.