prop · H2031d26 · 2014-10-23 00:00:00 — Enligt 57 kap. 21 och 22 §§ inkomstskattelagen ska kapitalvinst på kvalificerade andelar som överstiger gränsbeloppet tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst. Den kapitalvinst som ska redovisas som intäkt av tjänst är maximerad till 100 inkomstbasbelopp . Kapitalvinst utöver 100 inkomstbasbelopp bes- kattas som kapitalinkomst till . Den del av kapitalvinsten som överstiger gränsbelop- pet (dvs. utrymmet för kapitalbeskattning) men som på grund av basbeloppsregeln ändå beskat- tas som kapitalinkomst medför en skatteutgift avseende skatt på inkomst av tjänst. Skatteut- giften består i skillnaden i skattesats mellan dubbelbeskattad tjänste- och kapitalinkomst. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Utdelning på kvalificerade andelar Enligt 57 kap. 20 och 20 a § inkomstskattelagen ska utdelning på kvalificerade andelar som över- stiger gränsbeloppet tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst. Under ett och samma be- skattningsår ska dock högst 90 inkomstbas- belopp beskattas som tjänsteinkomst. Ytterligare utdelning beskattas som kapitalinkomst. Den del av utdelningen som överstiger gränsbeloppet (dvs. utdelningsutrymmet för kapitalbeskatt- ning) men som på grund av basbeloppsregeln ändå beskattas som kapitalinkomst medför en skatteutgift som avser skatt på inkomst av tjänst. Skatteutgiften består i skillnaden i skattesats mellan dubbelbeskattad tjänste- och kapitalinkomst. Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. Underskott av aktiv näringsverksamhet får dras av som allmänt avdrag under vissa förutsättningar (maximalt med högst ; restriktionerna gäller dock inte litterär, konstnärlig eller liknande verksamhet), se 62 kap. 2–4 §§ inkomstskattelagen. är annars att underskottet får sparas och kvittas mot senare överskott i den aktiva näringsverksamheten. Den tidigarelagda kvittningen är en skattekredit. Skatteutgiften utgörs av räntan på skattekrediten och avser skatt på inkomst av tjänst. Skattskyldiga som har sjöinkomst under hela beskattningsåret ges sjöinkomstavdrag med om fartyget till övervägande del går i fjärrfart och om det går i närfart (64 kap. 2 § inkomstskattelagen). Om den skattskyldige inte har arbetat ombord ges avdrag för som sjöinkomst uppbärs. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Vissa förmåner och ersättningar till utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner kan under vissa förutsättningar undantas från be- skattning (11 kap. 22 och 23 §§ inkomstskattela- gen). Det är som prövar om förutsättningarna för skattebefrielse är upp- fyllda (11 kap. 23 a § inkomstskattelagen). Bland annat undantas av lönen och vissa ersättningar för utgifter, t.ex. avgifter för barns skolgång i grund- och gymnasieskola, från be- skattning. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Utjämning av småföretagares inkomst Inkomstutjämnande åtgärder i små företag, t.ex. avsättningar till skogskonto (21 kap. inkomstskattelagen) och periodiseringsfond (30 kap. inkomstskattelagen) samt överavskrivningar (18 kap. inkomstskattelagen), leder till en skatteutgift när åtgärderna medför att ägarens marginalskatt blir olika vid avsättning och uttag. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Kapitalvinst på enskildas näringsfastigheter beskattas som kapitalinkomst (13 kap. 6 § inkomstskattelagen). Skatteutgiften avser att en större del av näringsinkomsten beskattas som kapitalinkomst än vad som är förenligt med . Skatteutgiften beräknas som skillnaden mellan skattesatsen för näringsinkomst (inklusive särskild löneskatt) och skattesatsen på kapitalinkomst. Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal I vissa fall kan en skattskyldig få avräkning för den skatt som skulle ha utgått i det andra avtalslandet även om sådan skatt inte har erlagts. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. Regeringen kan i vissa fall medge att avdrag får göras för lämnade bidrag trots att reglerna för koncernbidrag inte är uppfyllda (35 kap. 8 § inkomstskattelagen). Detta förutsätter bl.a. att bidraget lämnas för en näringsverksamhet som är av väsentlig betydelse från samhällsekonomisk synpunkt. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. Utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 definierat underlag (i princip omkostnadsbelop- pet för bostadsrätten) undantas från beskattning i inkomstslaget kapital. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Enligt 42 kap. 15 a § inkomstskattelagen tas endast 5/6 av kapitalinkomster för delägare i onoterade bolag upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den effektiva skatten på kapitalavkastningen blir således , vilket är lägre än för kapitalinkomster. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar För den del av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag som understiger gränsbeloppet tas endast 2/3 upp till beskattning enligt 57 kap. 20 och 21 §§ inkomstskattelagen. Den effektiva skatten på kapitalavkastningen blir således , vilket är lägre än för kapitalinkomster. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Utdelning av andelar i dotterföretag Enligt 43 kap. inkomstskattelagen får investerar- avdrag göras av fysiska personer som förvärvar andelar i ett företag av mindre storlek. Avdraget motsvarar hälften av betalningen för förvärvade andelar och får göras med högst per person och år. Investeraravdraget ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. För den som inte har tillräcklig inkomst av kapital för att nyttja hela avdraget medför avdraget ett underskott av kapital. Underskottet minskar skatten på tjänsteinkomster genom en skattereduktion. Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet enligt 2 kap. 20 § socialav- giftslagen (2000:980). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Nedsatta socialavgifter för egenföretagare som fyllt och är födda eller senare Beskattning av aktieutdelning i form av andelar skjuts i det fall ett antal villkor är uppfyllda upp till dess att mottagaren säljer andelarna, se den s.k. lex Asea, 42 kap. 16 § inkomstskattelagen. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Utdelning och kapitalvinst på andelar i oäkta bostadsrättsföretag Andelar i oäkta bostadsrättsföretag omfattas av lättnadsreglerna till och med utgången av . Lättnadsreglerna motsvarar de regler i 43 kap. inkomstskattelagen som gällde för utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag före . Lättnadsreglerna innebär att ett belopp uppgående till av statslåneräntan multiplicerat med ett speciellt För egenföretagare som fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet (lagen [2006:1339] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster), ska enbart ålderspensionsavgiften betalas (3 kap. 15 § socialavgiftslagen). I denna proposition (volym 1, avsnitt 3 och 6) föreslås att särskild löneskatt, , införs på inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång har fyllt . Den särskilda löneskatten föreslås uppgå till . Skatteutgiften avser särskild löneskatt (avvikelsen från normalnivån). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Nedsatta socialavgifter för egenföretagare som är födda eller tidigare För egenföretagare som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet (lagen [2007:1250] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster), ska inga socialav- gifter betalas (punkten 6 i övergångsbestämmel- serna till socialavgiftslagen [2000:980]). I denna proposition (volym 1, avsnitt 3 och 6) föreslås att särskild löneskatt, , införs på inkomst av aktiv näringsverk- samhet för personer som vid årets ingång har fyllt . Den särskilda löneskatten föreslås uppgå till . Skatteutgiften avser sär- skild löneskatt (avvikelsen från normalnivån). Nedsatta socialavgifter för anställda som fyllt och som är födda eller senare För anställda som fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det refor- merade ålderspensionssystemet (lagen [2006:1339] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster) ska enbart ålderspensionsavgiften betalas (2 kap. 27 § socialavgiftslagen). I denna proposition (volym 1, avsnitt 3 och 6) föreslås att särskild löneskatt, , in- förs på löner, arvoden, förmåner och andra er- sättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . Den särskilda löneskatten föreslås uppgå till . Skatteutgiften avser särskild löneskatt (avvikelsen från normalnivån). Nedsatta socialavgifter för anställda som är födda eller tidigare För anställda som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspens- ionssystemet (lagen [2007:1250] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster), ska inga socialavgifter beta- las (punkten 5 i övergångsbestämmelserna till socialavgiftslagen [2000:980]). I denna propo- sition (volym 1, avsnitt 3 och 6) föreslås att särskild löneskatt, , införs på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . Den särskilda löneskatten föreslås uppgå till . Skat- teutgiften avser särskild löneskatt (avvikelsen från normalnivån). Av 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200) följer att mervärdesskatten för transport i skid- lift är nedsatt till . Transport i skidlift räknas som antingen idrottstjänst eller person- befordran. Transport i skidlift sker normalt med syfte att nyttja nedfarterna i skidanläggningen och därmed som utnyttjande av idrottsanlägg- ning. I de fall den som köper en transport i skid- lift inte utnyttjar nedfarterna i anläggningen, t.ex. då liftanläggningen är öppen , kan transportmomentet anses vara det domine- rande, och transporten faller därför under kate- gorin personbefordran. Den nedsatta skattesat- sen ger upphov till en skatteutgift avseende mer- värdesskatt. För restaurang- och cateringtjänster gäller ned- satt mervärdesskatt till enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen. Nedsättningen gäller för omsättning av restaurang- och cateringtjänster med undantag för den del som avser sprit- drycker, vin och starköl. Den nedsatta skattesat- sen ger upphov till en skatteutgift avseende mer- värdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen är skatte- satsen för rumsuthyrning nedsatt till . Nedsättningen gäller rumsuthyrning inom ra- men för hotellrörelse eller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avse- ende mervärdesskatt. Nedsatt energiskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Enligt 6 a kap. 1 § 13 lagen om skatt på energi (1994:1776) gäller energiskattebefrielse med 86 procent för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar vid tillverk- ningsprocessen i gruvindustriell verksamhet. Beskattningen följer den beskattning som gäller för uppvärmningsbränsle inom industrin. Det innebär att den procentuella nedsättningen av skatten på diesel ger en skattenivå som motsva- rar energiskatten för uppvärmningsolja inom industrin. Beräkningen av skatteutgiften utgår från skattesatsen på diesel i miljöklass 1. Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom industrin För industrin inom och utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter gäller enligt 6 a kap. 1 § 9 lagen om skatt på energi energiskattebefrielse för användning av fossila bräns- len i tillverkningsprocessen. utgörs av full energiskatt på bränsle. Nedsatt energiskatt på el som används inom industrin I 11 kap. 3 § lagen om skatt på energi anges energiskattesatserna på el. El som används i tillverkningsprocesser inom industrisektorn beskattas med /kWh. utgörs av normalskattesatsen på el. Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för energieffektivisering inom industrin För energiintensiva industriföretag, som deltar i program för energieffektivisering gäller befrielse från energiskatten på el (11 kap. 9 § 6–7 lagen om skatt på energi) . Detta innebär en yt- terligare skattenedsättning från den tidigare nedsatta skattesatsen för el inom industrisektorn på /kWh. Den ytterligare skatteutgiften uppgår till /kWh. Lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering upphörde att gälla , men gäller fortfarande för företag som före utgången av 2012 godkänts som deltagare i programmet. Därmed upphör skatteutgiften . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Nedsatt koldioxidskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Enligt 6 a kap. 1 § 13 lagen om skatt på energi gäller koldioxidskattebefrielse för drift av andra motordrivna fordon än per- sonbilar, lastbilar och bussar vid tillverknings- processen i gruvindustriell verksamhet. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att skattebefrielsen sänks till . Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter För industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter gäller enligt 6 a kap. 1 § 9 b lagen om skatt på energi koldioxidskattebefrielse för användning av fossila bräns- len i tillverkningsprocessen. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att koldioxidskattebefrielsen sänks till 40 pro- cent . Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom industrin Enligt 9 kap. 9 § lagen om skatt på energi med- ges energiintensiva industriföretag nedsättning av koldioxidskatten, utöver den generella ned- sättningen, om koldioxidskatten överstiger av de framställda produkternas försälj- ningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . EU:s minimiskatte- satser måste dock alltid respekteras. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att slopa den särskilda nedsättningsre- geln . Skatteutgiften upphör därmed. Skattskyldiga med sjöinkomst under hela be- skattningsåret har enligt 67 kap. 3 § inkomst- skattelagen rätt till skattereduktion med om fartyget till övervägande del gått i fjärrfart och med om det gått i närfart. Om den skatteskyldige haft sjöinkomst under endast en del av året, ska re- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 duktion medges för som sjöinkomst uppbärs. Enligt 3 § lagen om statlig fastighetsskatt (1984:1052) ska statlig fastighetsskatt betalas för lokaler i hyreshus. Fastighetsskatten på lokaler är en objektskatt som enbart träffar fastighetskap- ital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skatte- sanktion. Enligt 3 § lagen om statlig fastighetsskatt ska statlig fastighetsskatt betalas på industrienheter. Fastighetsskatten på industrienheter är en ob- jektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesankt- ion. Målet för näringspolitiken föreslås i denna pro- position vara: att stärka den svenska konkur- renskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020. Ett tydligt sysselsättningsmål ska styra politi- ken. Antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU . Se även avsnitt 2.4. 3.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Utvecklingen i näringslivet påverkas av en rad olika faktorer. De indikatorer som används för att redovisa resultaten för näringspolitiken är följande: –internationella konkurrenskraft (relativ arbetskraftskostnad och export- förmåga). –Näringslivets utveckling (antal sysselsatta, produktion, produktivitet och växande fö- retag). –Förutsättningar för företagen att utvecklas (förenkla för företagen, tillgång till kapital, förmågor och attityder till företagande). –Innovation bland svenska företag (näringslivets FoU, innovationsverksamhet i företagen och immaterialrätt). En stärkt konkurrenskraft åstadkoms genom en mängd olika insatser inom ett stort antal politik- områden. Hur konkurrenskraften för ett land utvecklas är även beroende av utvecklingen i omvärlden. Analogt med att konkurrenskraft påverkas av en mängd olika faktorer kan konkur- renskraft eller olika aspekter av den mätas på flera sätt. Här redovisas relativ arbetskraftskost- nad och exportförmåga som indikatorer på den svenska konkurrenskraften. Källa: Economic Outlook. Den relativa enhetsarbetskostnaden speglar den sammantagna utvecklingen av produktivitet, lönekostnader och växelkurs, i förhållande till de viktigaste konkurrentländerna. I har enhetsarbetskostnaderna sjunkit , vilket innebär ett förbättrat konkurrensläge i förhållande till konkurrentländerna. har dock enhetsarbetskostnaderna ökat i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Ökningen orsakas av en svagare produktivitetsutveckling och en stärkt kronkurs. Exportförmåga mäts som den faktiska tillväxten i exporten i förhållande till tillväxten i exportmarknad. Den svenska exporten har utvecklats i ungefär samma takt som de marknader den svenska exporten går till . utvecklades dock den svenska exporten svagare än exportmark- naderna. Ser man det i ett längre tidsperspektiv så växte exporten snabbare än exportmark- naderna fram , därefter har exporten växt långsammare än exportmarknaderna. Den ut- veckling som skett delar med många andra länder i och Nordame- rika. De länder som gått i motsatt riktning, med en export som växt betydligt snabbare än dess exportmarknader, är , och , Tabell 3.4 Näringslivets utveckling men också har haft en positiv utveckling. Ökad sysselsättning i de svenska företagen Antalet sysselsatta i näringslivet växer snabbare än befolkningen i arbetsför ålder och var 2013 över 3,3 miljoner personer. Antalet män som är sysselsatta i näringslivet är betydligt fler än antalet kvinnor. Antalet kvinnor ökar dock betydligt snabbare än antalet män. Det finns dock tecken på att utvecklingen med ökad sysselsättning i näringslivet bromsas till följd av brist på kompetens. Många företag anger att de misslyckas med rekryteringar då de inte hittar den kompetens de efterfrågar. Antalet sysselsatta i näringslivet, 1000-tal Produktionen i näringslivet, index 2000=100 Arbetsproduktiviteten i näringslivet, index 2000=100 Antalet företag med positiv sysselsättningsutveckling relativt föregående år Antalet företag med positiv sysselsättning relativt föregående år per 1000 existerande Antalet snabbväxande företag per 1000 existerande Källor: SCB , SCB Nationalräkenskaperna, SCB FAD och egna beräkningar samt Tillväxtanalys. Som beskrivits ovan är produktivitetstillväxt centralt för att upprätthålla konkurrensför- mågan. Produktionen bör öka både genom att fler arbetar och att arbetet sker effektivare. Pro- duktionen i det svenska näringslivet växer och den drivs till övervägande del av ökad produkti- vitet, men det finns även en betydande påverkan av att fler arbetar. Bakom ökningen av antalet sysselsatta i näringslivet finns en påtaglig dynamik. Många företag ökar antalet sysselsatta som sysselsättningen minskar i ett stort antal andra företag. 10–av de befintliga företagen ökar antalet sysselsatta från till nästa. Det betyder att det är över 50 000 företag som ökar sin sysselsättning. har så kallade snabbväxande företag fått stor uppmärksamhet, eftersom ett fåtal snabbväxande företag har haft en stor på- verkan på skapandet av nya arbetstillfällen. Här definieras ett snabbväxande företag som ett företag som haft en genomsnittlig sysselsätt- ningstillväxt på i tre år.1 Antalet snabbväxande företag är relativt få (cirka 1 Detta gäller företag med minst tio sysselsatta i utgångsläget. För företag med färre än tio sysselsatta krävs att sysselsättningen ökar med minst sju personer. Metoden för beräkningarna bygger på Poldahl A., och . (2011), Identifiering av snabbväxande företag och gaseller, Fokus på näringsliv och arbetsmarknad , . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3 stycken per 1 000 företag) men tack vare sin snabba tillväxt får de ändå betydelse för skapandet av nya jobb. En annan viktig del i dynamiken är skapandet av nya företag och att företag som inte klarar konkurrensen läggs ner. Antalet nystartade företag har ökat trendmässigt med vissa mindre avvikelser bl.a. 2012 och 2013, där antalet varit något lägre än . Företagens förutsättningar att utvecklas Att skapa goda villkor för företagande är och har länge varit en viktig del i politiken, för att ge företagen bättre möjligheter att utvecklas. För att följa utvecklingen av hur regler påverkar företagen finns olika metoder. Ett sätt är att ställa frågor till företagen i enkätundersökningar. återkommande undersökning, Företagens villkor och verklighet, genomförs och nya resultat över bl.a. företa- gens syn på betydelsen av lagar och myndighets- regler kommer . För många företag är tillgång till finansiellt kapital en förutsättning för att de ska kunna utvecklas och växa. Den största mängden finansiellt kapital till företagen kommer via lån. Utvecklingen av den totala utlåningen till icke finansiella företag i visar på en trendmässig ökning. Tabell 3.5 Tillgång till kapital 1 Riskkapitalinvesteringar i tidiga skeden och tillväxtfaser. Riskkapital som investeras av riskkapitalbolag, inklusive flera av de offentliga riskkapitalaktörerna. Källa: och Tillväxtanalys. Omfattningen av riskkapitalinvesteringarna svänger . Det beror bland annat på att det är genomförda investeringar, och inte stocken investerat kapital, som avses. Även konjunkturen kan påverka mängden riskkapital. Riskkapitalinvesteringarna har minskat . Vilka attityder som finns i befolkningen, i relation till företagande, har betydelse för hur företagandet utvecklas. Även befolkningens förmåga att driva företag har betydelse, liksom tilltron till den egna förmågan. Att mäta attityder och förmågor är svårt. Det är i stort sett bara genom enkätundersökningar direkt till enskilda individer som information om upplevda attityder och förmågor kan erhållas. Tabell 3.6 Förmågor och attityder till företagande Andel av befolkningen , procent Som tror att de skulle klara av att starta ett Som helst vill vara företagare Källa: , Entreprenörskapsbarometern. Andelen personer i som tror sig klara av att starta ett företag är , vilket är något högre än mätningen som gjordes 2004. Även andelen i befolkningen som anger att de helst skulle vilja vara företagare har ökat från 2012. Både när det gäller tilltron till den egna förmågan att starta företag och viljan att vara företagare är andelen högre bland män än bland kvinnor. De resultat som finns tillgängliga, , innebär dock ett så långt tidsspann att resultaten bör tolkas med försiktighet. För att få lån krävs säkerheter, vilket t.ex. små nystartade företag med tillväxtambitioner ofta saknar. Då krävs andra former av kapitaltillförsel t.ex. i form av riskkapital (ägarkapital). De företag som erhåller riskkapitalinvesteringar är ofta snabbt växande företag som bidrar starkt till utvecklingen i näringslivet, vilket gör att utvecklingen av riskkapitalinvesteringar är intressant att följa även om de jämfört med lån står för relativt blygsamma belopp. Innovation bland svenska företag Insatser görs för att främja innovation inom många samhällsområden. Innovation är ett mångfasetterat begrepp och innefattar ett stort antal olika former av aktiviteter och utfall. Det är därmed svårt att mäta utvecklingen med ett eller ett fåtal mått. För att kunna ge en bild över utvecklingen redovisas här några olika mått som avspeglar olika former av innovation. För många verksamheter är forskning och utveckling (FoU) en viktig innovationsdrivare.