prop · H2031d8 · 2014-10-23 00:00:00 — , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.24 Anslagsutveckling 1:7 Officersutbildning m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 222 236 tkr prisnivå. 3Motsvarar 222 250 tkr prisnivå. 4Motsvarar 222 268 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera det treåriga officersprogrammet vid Försvars- högskolan. Vidare får anslaget finansiera forskning och utveckling m.m. inom vissa av högskolans kompetensområden. Anslaget får även användas för att finansiera kurser inom 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 ramen för Partnerskap för fred (PFF) samt viss forskning och analysstöd för regeringens behov. Anslaget har i förhållande till 2014 beräknats enligt följande. Anslaget minskas engångsvis med 2015 i syfte att finansiera överlåtelse av fastighet till följd av utbyggnaden av . Anslaget 1.1 Förbandsverksamhet och beredskap ökas med motsvarande belopp. Anslaget minskas med 2015, 2016, för att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Tabell 3.25 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:7 Officersutbildning m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 Officersutbildning m.m. . , 2017 och 2018 respektive 232 952 000 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.26 Anslagsutveckling 1:8 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 886 662 tkr prisnivå. 3Motsvarar 886 713 tkr prisnivå. 4Motsvarar 886 784 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera signalspaning och informationssäkerhets- verksamhet m.m. som bedriver och kapitalkostnaden för den teknikutveckling som behövs för dessa verksamheter. Anslaget får även användas för Försvarets radioanstalts bidrag till att ge förvarning om förändrade förhållanden i vår omvärld samt myndighetens lämnande av stöd vid fredsfrämjande internationell verksamhet. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Anslaget har i förhållande till 2014 beräknats enligt följande. För att stärka försvarsförmåga ökas anslaget med . Anslaget minskas med 2015, 2016, 2017 och 2018 för att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Anslaget har i förhållande till 2014, med anledning av vad regeringen anfört i tidigare budgetpropositioner, beräknats enligt följande. Anslaget ökas med för finansiering av teknikutveckling. Ökningen finansieras genom att anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap minskas med motsvarande belopp. Tabell 3.28 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:8 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.29 Anslagsutveckling 1:9 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 154 827 tkr prisnivå. 3Motsvarar 155 177 tkr prisnivå. 4Motsvarar 145 968 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera internationell verksamhet inom försvars- materiel- och forskningsområdet samt åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet. Anslaget får även finansiera forskning avseende skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära stridsmedel (CBRN) samt forskning och analysstöd för regeringens behov. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Anslaget har i förhållande till 2014 beräknats enligt följande. Anslaget minskas med 2015, 2016 och 2017. Anslaget minskas vidare med 2017 och med 2018 i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 syfte att finansiera stärkandet av försvarsförmåga. Förbandsverksamhet och beredskap ökas med motsvarande belopp. Anslaget minskas med 2015, för att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Tabell 3.31 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:9 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3En omfördelning görs från myndighetens förvaltningskostnader för finansiering av gemensam e-förvaltning –2018. Alla myndigheter med över 500årsarbetare, exklusive universitet och högskolor m.fl., samt ett antal utpekade myndigheter med färre än 500 årsarbetare, ingår. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 3.5.10 1:10 Nämnder m.m. Tabell 3.32 Anslagsutveckling 1:10 Nämnder m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som bedrivs av vissa mindre nämnder samt bidrag till exempelvis Svenska Röda Korset och och Försvar. Tabell 3.33 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:10 Nämnder Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:10 Nämnder . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet är, med undantag av det nedan behandlade anslaget 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m., en avgiftsfinansierad myndighet vars främsta uppgift är att anskaffa, vidmakthålla och avveckla materiel och förnödenheter på uppdrag av Försvarsmakten och andra kunder. Myndigheten förser även Försvarsmakten med logistiskt stöd i form av materielförsörjning, underhåll och service. Myndigheten bistår Försvarsmakten i fråga om långsiktig materielförsörjningsplanering och materielsystemkunskap. För de enskilda uppdragen utformar offerter utifrån Försvarsmaktens fastställda materielplan. Försvarsmakten gör sedan kundbeställningar gentemot . Kund- beställningarna utgör ett åtagande för gentemot kunden och är grunden för uppföljning av myndighetens verksamhet. får disponera intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 12 för att tillgodose behov av rörelsekapital. Skälen för regeringens förslag: behöver ett rörelsekapital för att finansiera utestående förskott till industrin och övrigt behov av rörelsekapital. 3.5.121:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. Tabell 3.36 Anslagsutveckling 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 59 522 tkr prisnivå. 3Motsvarar 59 532 tkr prisnivå. 4Motsvarar 59 545 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera tillhandahållande av resurser inom materiel- och logistikförsörjning för stöd till regeringen. Anslaget får även användas för, inom ovan nämnda område, förvaltningskostnader. Anslaget får vidare användas till certifieringsorgan för it-säkerhet (CSEC) samt signatärskapet för Common Criteria Recognition Arrangement (CCRA). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Anslaget har i förhållande till 2014 beräknats enligt följande. Anslaget minskas med 2015 och . Anslaget minskas med för att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Tabell 3.37 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3En omfördelning görs från myndighetens förvaltningskostnader för finansiering av gemensam e-förvaltning –2018. Alla myndigheter med över 500årsarbetare, exklusive universitet och högskolor m.fl., samt ett antal utpekade myndigheter med färre än 500 årsarbetare, ingår. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.38 Anslagsutveckling 1:12 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 37 901 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 850 tkr prisnivå. 4Motsvarar 18 855 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera export- främjande åtgärder inom försvarssektorn samt för försäljning och upplåtelse av materiel inom försvarssektorn som inte längre behövs för statens verksamhet eller som har blivit obrukbar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Skälen för regeringens förslag: behöver ett rörelsekapital för hanteringen av vissa avtal inom försvarsexportområdet. Anslaget har i förhållande till 2014 beräknats enligt följande. Anslaget minskas med 2015, 2016 och till följd av att myndigheten ska avvecklas. Regeringen anser att nödvändigt exportstöd kan genomföras inom en annan myndighetsstruktur. Anslaget minskas med 2015, för att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Tabell 3.40 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:12 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 7 för att tillgodose behov av rörelsekapital. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:12 , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.41 Anslagsutveckling 1:13 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 795 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 794 tkr prisnivå. 4Motsvarar 7 796 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Försvarsunderrättelse- domstolen bedriver med att pröva frågor om tillstånd till signalspaning enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelse- verksamhet. Anslaget har i förhållande till 2014 beräknats enligt följande. Anslaget minskas med 2015, 2016, 2017 och 2018 för att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.42 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:13 Försvarsunderrättelsedomstolen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Regeringen föreslår att 7 815 2016, 2017 och , 7 987 000 3.5.151:14 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Tabell 3.43 Anslagsutveckling 1:14 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 12 718 tkr prisnivå. 3Motsvarar 12 718 tkr prisnivå. 4Motsvarar 12 719 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Statens inspektion för försvars- underrättelseverksamheten bedriver med att kontrollera försvarsunderrättelseverksamheten hos de myndigheter som enligt förordningen 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 (2000:131) om försvarsunderrättelseverksamhet bedriver sådan verksamhet, samt att i enlighet med lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet verkställa beslut om tillgång till signalbärare. Anslaget har i förhållande till 2014 beräknats enligt följande. Anslaget minskas med 2015, 2016, 2017 och 2018 för att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Tabell 3.44 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:14 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:14 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhet . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4.1Mål för samhällets krisberedskap har beslutat propositionen Lag om sprängämnesprekursorer och redovisning av krisberedskapens utveckling (prop. 2013/14:144, bet. 2013/14FöU11, rskr. 2013/14:324). I propositionen anges att målen för krisberedskapen omfattar att: –minska risken för och konsekvenserna av allvarliga störningar, kriser och olyckor, –trygga människors hälsa och personliga säkerhet, och –hindra eller begränsa skador på egendom eller miljö. Målet för verksamheten inom det civila försvaret, enligt propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05FöU5, rskr. 2004/05:143), är att: –värna civilbefolkningen, –säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna, och –bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Målet för arbetet med skydd mot olyckor är enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor att i hela landet bereda människors liv och hälsa samt egendom och miljö ett – med hänsyn till de lokala förhållandena – tillfredsställande och likvärdigt skydd mot olyckor. Samhällets samlade förmåga att förebygga, hantera och lära från olyckor och kriser bygger på förmågan hos alla aktörer i samhället – offentliga, privata, centrala, regionala och lokala organisationer och enskilda individer. Den samlade bedömningen av vilka resultat som har uppnåtts i förhållande till målen baseras därför på aktiviteter och prestationer som har utförts, såväl inom utgiftsområde 6, som inom andra utgiftsområden. Även privata verksamheter och andra faktorer i omvärlden påverkar kris- beredskapens utveckling. I propositionen Lag om sprängämnes- prekursorer och redovisning av krisberedskapens utveckling (prop. 2013/14:144) lämnades en omfattande redovisning av bedömningar och uppnådda resultat avseende krisberedskapen. Av denna anledning lämnas en mer begränsad resultatredovisning i detta avsnitt. 4.2.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Regeringens redovisning av resultaten av de aktiviteter och prestationer som har utförts inom samhällets krisberedskap baseras på följande bedömningsgrunder: –förmåga att motstå störningar – förebygga, olyckor och kriser –förmåga att hantera nödlägen – räddningstjänst, krishantering och civilt försvar 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 –förmåga att skydda hav och kust –förmåga att följa upp, utvärdera och lära De resultatindikatorer som används är följande. –antal döda i bränder –utryckningstid för att komma till plats med relevant fartyg vid miljöräddning till sjöss –upptäckta utsläpp vid miljöövervakning till sjöss Dessa resultatindikatorer ger viss relevant information om området. Resultatredovisningen påverkas också av andra faktorer såsom demo- grafiska förändringar, ändringar i levnadsvanor och hälsoutveckling hos befolkningen. Resultatredovisningen inom utgiftsområde 6 sker både genom resultatindikatorer och genom övriga bedömningsgrunder. I vilken utsträckning resultatindikatorer eller övriga bedömnings- grunder är relevanta i uppföljningen samman- hänger bl.a. med möjligheterna att se för- ändringar med hjälp av årliga mätbara resultat. Förutsättningarna för att följa upp arbetet med krisberedskap och civilt försvar som avser s.k. sällanhändelser med stora samhälls- konsekvenser och förutsättningarna att följa upp arbetet med att förebygga och hantera olyckor som drabbar enskilda individer ser olika ut. För krisberedskap och civilt försvar låter sig resultaten framförallt beskrivas genom övriga bedömningsgrunder medan skydd mot olyckor är bättre lämpat för resultatindikatorer. Förbättrad förmåga att motstå störningar – förebygga olyckor och kriser Förebyggande arbete genom risk- och sårbarhetsanalyser Statliga myndigheter analyserar i enlighet med förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap de risker och sårbarheter som finns inom det egna ansvarsområdet. För att minska risken för att olyckor och kriser inträffar har arbetet för att öka berörda aktörers risk- medvetenhet fortsatt. Arbetet handlar bl.a. om fortsatt kunskapsuppbyggnad om vilka hot, risker och sårbarheter som finns inom den egna verksamheten och för övriga samhället. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har redovisat uppdrag om en nationell bedömning avseende förmågor, risker och sårbarheter i samhället med utgångspunkt i bl.a. myndigheternas risk- och sårbarhets- analyser. I redovisningen konstaterar MSB att krisberedskapen har förbättrats på flera områden. Myndigheten bedömer att det i finns en generell förmåga, i form av planering, strukturer, resurser och rutiner, att förebygga och hantera kriser. identifieras ett antal förbättringsområden bl.a. avseende informationssäkerhet och förmågan att upprätt- hålla samhällsviktig verksamhet vid en kris- situation t.ex. vid elavbrott som sträcker sig över (dnr Fö2014/510/SSK). Regeringen delar denna bedömning och följer noga myndigheternas arbete med att förbättra denna förmåga. Förutsättningarna för kris- beredskapen förändras ständigt. Arbetet har fortsatt med att, i enlighet med ansvarsprincipen, identifiera behov och vidta sektorsvisa och sektorsövergripande åtgärder för att förstärka krisberedskapen. Exempel på sådana pågående arbeten är förtydligandet av behovet av enskilda människors förmåga att medverka i kris- beredskapen, förbättrande av riskmedvetenhet hos offentliga och privata aktörer som ansvarar för drift av samhällsviktig verksamhet, utveckling av metoder och rutiner för uthållig krisledning och att förbättra kunskaper om tillgång till förstärkningsresurser. Stärkt arbete med skydd mot olyckor omkommer nära 3 000 personer i olyckor. Antalet omkomna har legat ganska , men varierar mellan olika typer av olyckor. Antalet döda i trafik- olyckor och arbetsolyckor har minskat som t.ex. antalet fallolyckor ökat. Omvärlds- faktorer att beakta i arbetet med skydd mot olyckor är bl.a. urbanisering, socioekonomiska faktorer, förändrad social sammanhållning, förändrad arbetsmarknad och klimat- förändringar. Kommunernas handlingsprogram för före- byggande verksamhet och räddningstjänst är viktiga styrdokument för kommunernas arbete inom området skydd mot olyckor. MSB har i samverkan med länsstyrelserna redovisat vilket stöd de berörda myndigheterna lämnat till kommunernas arbete med handlingsprogram och hur stödet kan utvecklas (dnr Fö2014/845/SSK). Av redovisningen fram- går bl.a. att MSB avser bidra till att handlings- programmen utvecklas så att kopplingen mellan risker, mål och förmågor förbättras och att kommunernas uppföljning och utvärdering utvecklas. Myndigheten konstaterar att kommuner och länsstyrelser inom ramen för deras uppdrag aktivt behöver bidra till att utveckla handlingsprogrammen. Regeringen bedömer att kommunernas arbete med handlingsprogram för förebyggande verk- samhet och räddningstjänst fortsatt behöver utvecklas och att kommunerna bör ges fortsatt stöd i detta arbete. Regeringen avser följa arbetet och vilka effekter vidtagna åtgärder ger. MSB har redovisat vidtagna åtgärder för att stödja kommunerna i syfte att utveckla det breda säkerhetsarbetet i kom- munerna (dnr Fö2013/2049/SSK). I myndig- hetens rapport redovisas 100 exempel på MSB:s stöd till kommunerna - t.ex. vägledning för risk- och sårbarhetsanalyser, vägledning för kom- munala handlingsprogram och vägledning för hantering av extraordinära händelser. Stödet bidrar till att stärka kommunerna i arbetet med skydd mot olyckor och krisberedskap. Regeringens bedömning är att kommunernas säkerhetsarbete har stor betydelse för människors trygghet. Regeringen avser följa arbetet och vilka effekter vidtagna åtgärder ger. har rapporterat enligt EU- översvämningsdirektivets steg två till kommissionen, vilket innebär att hot- och riskkartor utarbetats för de områden där en betydande översvämningsrisk identifierats och där konsekvenserna av en översvämning kan bli stora. Regeringen bedömer att arbetet som följer av översvämningsdirektivet har bidragit till en ökad kunskap lokalt, regionalt och nationellt beträffande förebyggande och hanterande av naturolyckor. Översvämningskarteringar är underlag som kommuner och länsstyrelser kan använda inom ramen för risk- och sårbarhets- analyser, fysisk planering och klimatanpassnings- åtgärder. För förebyggande åtgärder i områden där risken för naturolyckor bedöms vara särskilt stor lämnades statligt bidrag till 16 kommuner från anslaget 2:2 Förebyggande 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor på totalt . Sådana åtgärder som skyddar samhällsviktig verksamhet har prioriterats. Säker hantering av farliga ämnen Nationell samverkan har utvecklats inom CBRNE-området (kemiska, biologiska, radiologiska, nukleära och explosiva ämnen) bl.a. genom arbetet med framtagande av en aktörs- gemensam CBRNE-strategi. Den första delen av strategin redovisades (dnr Fö2014/151/SSK). Utvecklingen av strategin fortsätter . En ökad samverkan kan sägas minska risken för och konsekvenserna av allvarliga kriser, störningar och olyckor. Anslaget 2:4 Krisberedskap har finansierat ett antal projekt med fokus på CBRNE. Cirka 100 CBRNE-projekt avslutades och av dessa har 30 använts i konkreta situationer. Bland annat har möjligheterna att utreda brott kopplade till CBRNE-händelser förbättrats. CBRNE-projekt och övningar har genom- förts vilket har bidragit till att stärka samhällets samlade förmåga att hantera och förebygga större CBRNE-händelser samt en stärkt för- måga till tidig upptäckt, varning och hantering av biologiska hot. Majoriteten av åtgärderna i EU:s spräng- ämneshandlingsplan har genomförts nationellt (dnr Fö/2013/1261/SSK). Inom Haga- samarbetet har de nordiska länderna fortsatt samarbeta med beredskap för CBRN-händelser (dnr Fö2009/576/SSK). har MSB tillsammans med andra aktörer producerat en ”first responders”-manual på engelska för händelser med farliga ämnen. För att ytterligare tillvarata den samlade kompetensen har MSB i regleringsbrevet uppdragits att i samverkan med andra berörda myndigheter sammanställa ett lång- siktigt behov av CBRN-forskning inom ramen för Totalförsvarets forskningsinstituts uppdrag på området.