prop · H2031d17 · 2014-10-23 00:00:00 — Anslaget får användas för utgifter för kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning. Bestämmelser om ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor finns i förordningen (CSNFS 1983:17) om bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor. I förordningen (2013:1121) om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning regleras den s.k. lärlingsersättningen. Tabell 3.16 Antal studerande och genomsnittligt belopp för studiehjälp, utfall och prognos 2014–2018 Antal personer, i tusental, och tusental kronor Källa: CSN och egna beräkningar Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer av de elever som avslutar årskurs 9 påbörjar gymnasieskolan . Andelen är ungefär lika stor för kvinnor som för män. Ytterligare ett antal påbörjar gymnasiestudier nästföljande år. Ut- gifterna för studiehjälp är därför främst beroende av utvecklingen av befolkningen i åldern 16–. Befolkningsframskrivningar från visar att antalet ungdomar i aktuella åldrar kommer att minska kraftigt –2016 för att sedan plana ut. Diagram 3.17 Folkmängd 16–2012 och 2013 samt prognos 2014–2018 Mot denna bakgrund bedöms utgifterna för såväl studiebidraget och inackorderingstillägget som det extra tillägget minska med . beräknas utgifterna minska med respektive jämfört med vad som har anvisats . Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Studiehjälp Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 1:1 Studiehjälp . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 3 , 3 respektive 3 . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:2 Studiemedel 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2154 792 tkr avser statlig ålderspensionsavgift . Beloppet har minskats med 54 712 tkr som avser regleringsbelopp . Anslaget får användas för utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Anslaget får användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som upphört. Bestämmelser om statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag finns i förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. Studiemedlen är till övervägande del rättighetsstyrda och därför är utgifterna framför allt beroende av antalet studerande som deltar i en studiestödsberättigande utbildning och ansöker om och beviljas studiebidrag och tilläggsbidrag. Tilläggsbidrag kan lämnas till studerande med barn. Utgifterna påverkas även av beslut om t.ex. nya utbildningsplatser eller höjda bidragsbelopp. Därutöver påverkas utgiftsnivån av de studerandes studietakt, studietid och uppgivna inkomster som överstiger fribeloppsgränserna. Utgifterna påverkas också av den allmänna prisutvecklingen i samhället genom att studie- och tilläggsbidraget är indexerade med prisbasbeloppet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.19 Antal studerande och genomsnittligt belopp för studiemedel, utfall , prognos 2014 och beräknat –2018 Antal personer, i tusental, och tusental kronor 1 Exklusive statlig ålderspensionsavgift. Källa: CSN och egna beräkningar Regeringens bedömning: Arbetslösa ungdomar i åldern 20–som saknar fullständig gymnasieutbildning bör även i fortsättningen under vissa förutsättningar kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen för studier på grundläggande eller gymnasial nivå. Ärendet och dess beredning: CSN har under beredningen av ärendet getts tillfälle att yttra sig över bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Det högre bidragsbeloppet inom studiemedlen får enligt studiestödslagen (1999:1395) lämnas till en studerande från och med det kalenderår då han eller hon fyller . Enligt lagen meddelar regeringen föreskrifter om att det högre bidraget även får lämnas till studerande som är och som har särskilt behov av ett sådant stöd. I förarbetena anges att det kan röra sig om arbetslösa ungdomar som står långt från arbetsmarknaden (prop. 2010/11:1, utg.omr. 15, avsnitt 3.9.2). Det högre bidraget uppgår till ca per studiemånad. En viktig orsak till ungdomars arbetslöshet är bristande utbildning. Arbetslösheten bland unga utan gymnasieexamen är mer än dubbelt så hög än bland de som har sådan utbildning. kan vissa arbetslösa ungdomar få den högre bidragsnivån inom studiemedlen för studier på grundläggande eller gymnasial nivå. Denna satsning förlängdes senast i enlighet med en bedömning i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, utg.omr. För att stödja arbetslösa ungdomar avser regeringen att, stegvis , införa en 90-dagarsgaranti (se vidare utg.omr. 14, avsnitt 4.5). Som en viktig del av garantin avser regeringen att införa utbildningskontrakt för unga arbetslösa som inte har fullföljt sin gymnasieutbildning. Som ett led i införandet av utbildningskontrakt bör de möjligheter som finns för arbetslösa ungdomar i åldern 20–att under vissa förutsättningar få den högre bidragsnivån inom studiemedlen fortsätta och framöver anpassas till hur garantin utformas. Studiemedel med den högre bidragsnivån lämnas inom ramen för anvisade medel. Studiestödsförordningen (2000:655) bör ändras i enlighet med ovanstående. Regeringens bedömning: Studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik bör kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen fr.o.m. . Ärendet och dess beredning: CSN har under beredningen av ärendet getts tillfälle att yttra sig över bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Studiemedel med det högre bidragsbeloppet lämnas primärt till studerande för studier på grundläggande eller gymnasial nivå. Enligt studiestödslagen (1999:1395) meddelar dock regeringen föreskrifter om att det högre bidraget får lämnas även för andra studier, såsom på högskolenivå. I förarbetena anges att det inom ramen för ett flexibelt system bör finnas möjligheter att styra det högre bidraget till angelägna studerandegrupper oavsett utbildningsnivå och att den aktuella situationen på arbetsmarknaden under vissa perioder också kan spela en roll (prop. 1999/2000:10 s. 85). Den svenska skolan står inför en växande lärarbrist och efterfrågan på behöriga lärare inom gymnasieskolan och senare år förväntas öka betydligt . För att både höja läraryrkets attraktivitet och för att attrahera fler till lärarutbildningen krävs ett långsiktigt och omfattande arbete (se närmare 16, avsnitt 9.1). Det är viktigt att vissa insatser sätts in omgående för att vända utvecklingen. Bristen på utbildade lärare inom vissa områden som matematik, naturorienterande ämnen och teknik är bekymmersam och regeringen bedömer att det kan krävas extraordinära insatser för att stärka rekryteringsläget. Regeringen bedömer därför att studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik bör kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen fr.o.m. . För detta ändamål avsätts 2015. –2018 beräknas avsättas. Studiemedel med den högre bidragsnivån lämnas inom ramen för anvisade medel. Studiestödsförordningen (2000:655) bör ändras i enlighet med ovanstående. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på bl.a. lärar- och förskollärarutbildningar, på kompletterande pedagogisk utbildning samt på vissa hälso- och sjukvårdsutbildningar (se närmare utg.omr. 16, avsnitt 9.9.1). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och med 2018. Med anledning av att ökade medel föreslås för fler utbildningsplatser på kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk eftergymnasial utbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) föreslår regeringen att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med . Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser inom . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och med 2018. Regeringen föreslår i denna proposition medel för utbildningsplatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och med 2018. Ökade medel föreslås för fler utbildningsplatser på folkhögskolans allmänna kurs. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och med 2018. Regeringen bedömer att den högre bidragsivån inom studiemedlen under vissa förutsättningar bör kunna lämnas till arbetslösa ungdomar i åldern 20–som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning för studier på dessa nivåer. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och med 2018. Regeringen bedömer att den högre bidragsnivån inom studiemedlen bör kunna lämnas till studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och 2018. Regeringen gör bedömningen att det under vissa förutsättningar ska vara möjligt för deltagare i sysselsättningsfasen att studera kortare kurser inom komvux, universitet och högskola samt inom med bibehållet aktivitetsstöd. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2015 samt beräknar att det minskar med 2016, 2017 och med 2018. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2015. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Utgiftsnivån bedöms öka med 2015 jämfört med . Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare under 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2014 som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms antalet studiemedelstagare öka. Anslagsförändringar på grund av övriga skäl Regleringsbeloppet när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften blir ca -, jämfört med ca -. Regleringsbeloppet fastställs av och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den statliga ålderspensionsavgiften. Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Studiemedel Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 14 anvisas under anslaget 1:2 Studiemedel . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 14 , 14 respektive 15 . 3.8.31:3 Avsättning för kreditförluster Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:3 Avsättning för kreditförluster 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för avsättning till kreditreserv för utgifter för konstaterade förluster på utlåning samt för förväntade förluster på nyutlåning enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för avsättning till kreditreserv för att täcka kostnader för nedskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti samt för avskrivning av återkrav som avser lån. Bestämmelser om finansiering av kreditförluster hänförliga till statens utlåning finns i budgetlagen (2011:203) och i förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Bestämmelser finns även i kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier. Regeringens förslag: Studiemedlens totalbelopp höjs med per studiemånad för en heltidsstuderande fr.o.m. . Studiestödslagen ändras i enlighet med detta. Ärendet och dess beredning: Vid utarbetandet av lagförslaget har samråd skett med CSN. Skälen för regeringens förslag: Studiemedlen är den viktigaste finansieringskällan för de flesta studerande på olika utbildningsnivåer. Studiemedel består av en bidragsdel och en lånedel. Totalbeloppet och bidragsbeloppen är kopplade till prisbasbeloppet och beräknas . I syfte att ge de studerande en bättre ekonomisk situation föreslår regeringen att studiemedlens totalbelopp ska höjas. Totalbeloppet föreslås höjas från till av prisbasbeloppet för en heltidsstuderande fr.o.m. . Totalbeloppet blir därmed högre per studiemånad vid heltidsstudier, dvs. Studiestödslagen (1999:1395) ändras i enlighet med detta. Höjningen utgörs av lån vilket innebär att låneandelen justeras. Storleken på studiebidraget ska kvarstå oförändrat. Beloppsnivåerna är knutna till studieomfattning och ska anpassas därefter. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår i denna proposition att totalbeloppet inom studiemedlen ska höjas med per studiemånad. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och 2018. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på bl.a. lärar- och förskollärarutbildningar, på kompletterande pedagogisk utbildning samt på vissa hälso- och sjukvårdsutbildningar (se närmare utg.omr. 16, avsnitt 9.9.1). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och med 2018. Med anledning av att ökade medel föreslås för fler utbildningsplatser på kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk eftergymnasial utbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) föreslår regeringen att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med . Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser inom . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2016, 2017 och med 2018. Regeringen föreslår i denna proposition medel för utbildningsplatser inom yrkesvux och komvux. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och med 2018. Ökade medel föreslås för fler utbildningsplatser på folkhögskolans allmänna kurs. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och med 2018. Regeringen bedömer att den högre bidragsnivån inom studiemedlen under vissa förutsättningar bör kunna lämnas till arbetslösa ungdomar i åldern 20–som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning för studier på dessa nivåer. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och med 3,5 miljoner 2018. Regeringen bedömer att den högre bidragsnivån inom studiemedlen bör kunna lämnas till studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och 2018. Regeringen gör bedömningen att det ska vara möjligt för deltagare i sysselsättningsfasen att under vissa förutsättningar studera kortare kurser inom komvux, universitet och högskola samt inom med bibehållet aktivitetsstöd. Regeringen föreslår att anslaget minskar med 2015 samt beräknar att det minskar med 2016, 2017 och med 2018. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar utgifterna på anslaget är främst prisbasbeloppet men även i viss mån nivån på upplåningsräntan i . Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2015. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrad volym av utlånade medel och av förändringar i förlustavskrivningar på lån tagna . Jämfört med de antaganden om volymer som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen vara i princip oförändrad 2015. Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Avsättning för kreditförluster Förändring till följd av: till/från andra -1 515 246 -1 515 246 -1 515 246 -1 515 246 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 3.8.41:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Tabell 3.23 Anslagsutveckling 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statens utgifter avseende nedsättning av studiemedelsräntor, för ränteutgifter på lån för återkrav av studiemedel och för avgifter till för studielån upplånade efter 1988 enligt studiestödslagen (1973:349), studiestödslagen (1999:1395) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår i denna proposition att totalbeloppet inom studiemedlen ska höjas med per studiemånad. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och med 2018. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på bl.a. lärar- och förskollärarutbildningar, på kompletterande pedagogisk utbildning samt på vissa hälso- och sjukvårdsutbildningar (se närmare utg.omr. 16, avsnitt 9.9.1.). Regeringen beräknar att anslaget ökar med . Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser inom . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och med 2018. Regeringen föreslår i denna proposition medel för utbildningsplatser inom yrkesvux och komvux. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och med 2018. Ökade medel föreslås för fler utbildningsplatser på folkhögskolans allmänna kurs. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och med 2018. Regeringen bedömer att den högre bidragsnivån inom studiemedlen bör kunna lämnas till arbetslösa ungdomar i åldern 20–som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning för studier på dessa nivåer. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och 2018. Regeringen bedömer att den högre bidragsnivån inom studiemedlen bör kunna lämnas till studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med 2016, 2017 och 2018. Regeringen gör bedömningen att det ska vara möjligt för deltagare i sysselsättningsfasen att under vissa förutsättningar studera kortare kurser inom komvux, universitet och högskola samt inom med bibehållet aktivitetsstöd. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2015 samt beräknar att det minskar med 2016, 2017 och med 2018. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar statens utgifter för studiemedelsräntor är nivån på upplåningsräntan i och prisbasbeloppet. Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslags- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 belastningen minska med 2015. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrad volym av utlånade medel. Jämfört med de antaganden om volym som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2015. Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Förändring till följd av: till/från andra -1 600 496 -1 600 496 -1 600 496 -1 600 496 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive 1 . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3.8.51:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag). Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till kursdeltagare i teckenspråksutbildning för föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av teckenspråk (TUFF). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift för bidrag till kursdeltagare i TUFF-utbildning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till anordnare av TUFF-utbildning. Bestämmelser om bidrag till elever vid Rh- anpassad gymnasieutbildning och till elever i utbildning för döva eller hörselskadade finns i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Bestämmelser om bidrag till anordnare av och deltagare i TUFF-utbildning finns i förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. Bestämmelser om statlig ålderspensionsavgift för bidrag till kursdeltagare finns i förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 3.8.61:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Tabell 3.27 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker och för utvecklingsprojekt i syfte att effektivisera produktionsmetoder. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Anslaget får även användas för utgifter för räntor och amortering av lån för att utveckla en talboksproduktion baserad på inläsning genom s.k. talsyntes till den del dessa utgifter inte har finansierats med de medel som för tilldelats det under utgiftsområde 16 uppförda anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016. Skälen för regeringens förslag: Myndigheten för tillgängliga medier ansvarar för produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker.