prop · H2031d4 · 2014-10-23 00:00:00 — I avvaktan på resultatet av den översyn av Konjunkturins- titutet som genomförs ska fortsätta att öka prognosprecision- en genom utveckling och fördjupning av den ekonomiska analysen. Vidare ska inom det miljöekonomiska området fortsätta att prioritera sådan samhällsekonomisk analysverksamhet som på kort- och lång sikt för- bättrar beslutsunderlaget för svensk miljö- och klimatpolitik. ESV måste utveckla uppföljningen 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 av prognosavvikelser, särskilt för områden med stor ekonomisk betydelse. Bredare mått på välfärd och samhällsutveckling Förutom att vara en av de viktigaste indikatorer- na för att mäta ekonomisk aktivitet och tillväxt, används BNP-måttet ofta som ett mått på väl- färd och samhällsutveckling. Men i dessa avseen- den är BNP-måttet bristfälligt. Det tar inte hän- syn till fördelningen av välstånd och innefattar inte tjänster som inte är mätbara i termer av eko- nomisk aktivitet. Dessutom tar det inte hänsyn till innehållet i de varor och tjänster som produ- ceras, eventuella negativa externa effekter som miljöförstöring och inte heller till framtida gene- rationers välstånd. kommer nya mått för samhällsutvecklingen utvecklas som utöver BNP även tar hänsyn till miljöpåverkan, livskvalitet och sociala faktorer. har en utre- dare i uppdrag att kartlägga och föreslå mått på utvecklingen av livskvaliteten i . Resul- tatet av utredningen kommer vara en viktig del i det arbetet. Tabell 8.7 Anslagsutveckling 1:6 1Motsvarar 9 523 tkr prisnivå. 2Motsvarar 9 523 tkr prisnivå. 3Motsvarar 9 525 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Finanspolitiska rådets förvaltningsutgifter. Tabell 8.8 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:6 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget minskas med 2015 och för att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 8.9 Anslagsutveckling 1:7 1Motsvarar 59 769 tkr prisnivå. 2Motsvarar 59 773 tkr prisnivå. 3Motsvarar 59 778 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.10 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:7 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget minskas med 2015 och för att bidra med fi- nansiering till prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 . , 2017 och 2018 beräknas an- slaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området fastighetsförvaltning omfattar förvaltning av fastigheter som av försvars- politiska, kulturhistoriska eller andra skäl har ansetts lämpliga att förvaltas av staten. Fastigheterna är bl.a. regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, markområden och vissa fastigheter som har donerats till staten. Kulturarvsfastigheter förvaltas tillsammans med vissa andra fastigheter av (). (FortV) förvaltar fastigheter som främst används för försvarsändamål. Verksamheterna finansieras framför allt genom avgifter, dvs. I området ingår även statens lokalförsörjning som hanteras av Ekonomi- styrningsverket (ESV). ESV:s övriga verksamheter redovisas i avsnitt 4 och avsnitt 8. Målet för området fastighetsförvaltning är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Förvaltningen ska ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. I korthet innebär detta att de fastighetsförvaltande myndigheterna ska tillämpa följande över- gripande målsättningar: –Fastigheterna ska förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. –Fastigheternas värden ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktig lämplig nivå. –Hyresgästerna ska ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, markområden och anläggningar. –Myndigheterna ska uppfattas som kompetenta och serviceinriktade hyres- värdar. –Hänsynen till miljö- och kulturmiljövärden ska i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. SFV och FortV ska i sin verksamhet uppnå ett resultat som efter finansiella poster motsvarar en viss avkastning på deras genomsnittliga myndighetskapital. Avkastningskravet uppgår till för SFV och för FortV. Modellen för avkastningskravet gör att avkastningen ibland avviker mellan myndigheterna. Inom SFV:s fastighetsbestånd finns det en kategori fastigheter som benämns som bidrags- fastigheter. Bidragsfastigheterna är de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. Målet för SFV:s bidragsfastigheter är att deras intäkter ska öka. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 9.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Grunderna för resultatbedömningarna avseende SFV och FortV baseras på årsredovisningarna samt övrig redovisning och statistik. Ett arbete pågår för att utveckla resultat- indikatorerna med syftet att ytterligare tydlig- göra resultaten av myndigheternas verksamhet. För att följa upp utvecklingen inom verksam- hetsområdet i förhållande till målen används i huvudsak följande indikatorer: –hyresintäkt i kronor per kvadratmeter, –driftkostnad i kronor per kvadratmeter, –underhållskostnad i kronor per kvadratmeter, –driftnetto i kronor per kvadratmeter, –ekonomisk vakansgrad, –mätning av kundnöjdhet, –mätning av nöjda medarbetare. SFV och FortV är de två största förvaltarna av statens fastigheter. De förvaltar bl.a. olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader och ett stort antal försvarsanläggningar med tillhörande byggnader. Fastigheternas värdeförändring framgår av Tabell 9.1. Tabell 9.1 Statens byggnader, mark och annan fast egendom SFV:s och FortV:s andel Källa: Årsredovisningarna för staten 2012–2013. Uppgifterna i tabellen bör bedömas med viss försiktighet då bl.a. vissa tillgångar med kulturhistoriskt värde inte behöver tas upp i balansräkningen. Andra myndigheter som förvaltar fast egendom är bl.a. , , , Riksdagsförvalt- ningen, , Trafik- verket, Kammarkollegiet och Riksantikvarie- ämbetet. SFV:s bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick till . Det är en marginell ökning jämfört med . har bl.a. investeringar i fastigheter för räkning påverkat det bokförda värdet. FortV:s bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick till . Det är en marginell ökning jämfört med . över en längre tidsperiod har det bokförda värdet minskat, främst beroende på avyttringar och nedskrivningar med anledning av försvarsbeslut , 2000 och 2004. - varav inrikes fastigheter - varav utrikes fastigheter 1Försvarsanläggningar redovisas normalt som bruttoarea. Omräkningsfaktor till lokalarea, som är ett vanligare jämförelsetal, är 0,83. Källa: och . har inga större förändringar skett av SFV:s totala lokalarea. Uppgifterna om lokalarea för FortV omfattar enbart uthyrningsbar yta i det öppna beståndet. uppgick SFV:s resultat före fastighetsförsäljningar till . Avkastningskravet till staten uppgick till , vilket motsvarar av det genomsnittliga myndighets- kapitalet. Tabell 9.3 Uppgifter om det ekonomiska läget för uppgick FortV:s resultat till inklusive fastighetsförsäljningar. Myndigheten har , som ett resultat av avkastningskravet, betalat in 57 miljoner på statens centralkonto. Under kommer FortV, som en följd av överskott av fastighetsförsäljningar, att ha betalat in till statens centralkonto. Tabell 9.4 Uppgifter om det ekonomiska läget för I tidigare budgetpropositioner har det aviserats att myndigheten skulle avvecklas. Utredningen (SOU 2013:61) överlämnade sitt betänkande till den förra regeringen . Utredningen föreslog bl.a. att SFV och FortV skulle läggas ned och att deras fastighetsbestånd skulle läggas samman i en ny statlig fastighetsförvaltande myndighet. Under bered- ningen av utredningens betänkande konsta- terades att utredningens förslag inte innebar tillräckliga fördelar för att motivera en stor organisationsförändring. Den föreslagna för- säljningen till ett statligt bolag för vidare förvaltning, liksom möjligheterna till avyttring av försvarsfastigheter, var heller inte så om- fattande att det innebar någon grund för en avveckling av FortV. I samband med detta konstaterades att det fanns möjlighet till effektiviserings- och samordningsvinster mellan och inom SFV och FortV. Den förra regeringen beslutade därför att ge FortV och SFV i uppdrag att öka samverkan mellan myndigheterna samt öka effektiviteten inom och mellan myndigheterna. Myndigheterna SFV och FortV förvaltar olika typer av bestånd. FortV:s bestånd är till ytan större än SFV:s och en inte obetydlig del av beståndet är förrådsytor som ibland är kallförråd. Myndigheterna har inte samma 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 marknadsförutsättningar för sina bestånd. Sammantaget medför detta att det i flera fall är missvisande att jämföra myndigheternas nyckel- tal med varandra. Syftet med indikatorerna och nyckeltalen är att redovisa en utveckling för respektive myndighet. Hyresintäkt i kronor per kvadratmeter Tabell 9.5 Utveckling av hyresintäkter för SFV SFV har en stabil utveckling avseende hyresintäkterna per kvadratmeter. Hyres- intäkterna påverkas bl.a. av vakansgraden, vilket till viss del kan förklara variationen mellan åren. Tabell 9.6 Utveckling av hyresintäkter för FortV FortV har, även om det förekommer viss variation mellan åren, haft en stabil utveckling avseende hyresintäkterna per kvadratmeter. Driftkostnad i kronor per kvadratmeter Tabell 9.7 Utveckling av driftskostnaderna för SFV SFV:s driftkostnader skiljer sig något mellan åren, vilket huvudsakligen kan förklaras av skillnader i energipriser och klimat. Tabell 9.8 Utveckling av driftkostnaderna för FortV FortV har en positiv utveckling vad gäller driftkostnaden per kvadratmeter och myndig- heten arbetar aktivt med långsiktiga planer för att sänka driftkostnaderna. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Underhållskostnad i kronor per kvadratmeter Tabell 9.9 Utveckling av underhållskostnaderna för SFV SFV:s underhållskostnader varierar och genomsnittet påverkas av i vilken utsträckning myndigheten genomfört underhållsåtgärder i större ombyggnadsprojekt eller renoverings- projekt. Tabell 9.10 Utveckling av underhållskostnaderna för FortV FortV redovisar tilltagande underhållskostnader per kvadratmeter. Myndigheten arbetar enligt uppgift aktivt med att ta fram en långsiktig plan för att sänka kostnaderna. En förklaring till utvecklingen är ett uppdämt behov av underhåll. Driftnetto i kronor per kvadratmeter Driftnetto är intäkter minus kostnader före avskrivningar och räntor. Det redovisade drift- nettot speglar resultatet i den normala förvaltningsverksamheten. Tabell 9.11 Utveckling av driftnettot för SFV Driftnettot för SFV skiljer sig mellan åren, främst beroende på underhållsåtgärder i samband med större ombyggnadsprojekt, men visar på en positiv utveckling. Tabell 9.12 Utveckling av driftnettot för FortV Driftnettot för FortV har sjunkit till följd av en ökning av det planerade underhållet. I för- hållande till lokalarean har driftnettot minskat . I statens fastighetsbestånd finns vissa lokalytor som inte är uthyrda vilket brukar beskrivas som en fastighetsförvaltares vakansgrad. Tabell 9.13 Utveckling av vakansgraden för SFV Den något ökade vakansgraden för SFV kan företrädesvis förklaras av att vissa lokaler står tomma i ambassadbyggnaden i . Tabell 9.14 Utveckling av vakansgraden för FortV FortV arbetar aktivt med att sänka vakansgraden och myndigheten har sänkt vakansgraden . SFV och FortV genomför vart annat år kund- undersökningar (NKI, Nöjd Kund Index) som visar måluppfyllelsen avseende bl.a. till- handahållande av det kunderna efterfrågar samt hur kunderna uppfattar dem som hyresvärd. Tabell 9.15 Utveckling avseende kundnöjdheten för SFV SFV har en kundnöjdhet som motsvarar branschen i övrigt. Värdet sjönk något men då från en relativt hög nivå. Tabell 9.16 Utveckling avseende kundnöjdheten för FortV FortV har, även om resultatet försämrades något i den senaste undersökningen, stärkt sina indexvärden. Förändringen kan delvis förklaras av den osäkerhet som myndigheten och dess kunder upplevde till följd av den förra regeringens tidigare avisering om att avveckla myndigheten. Myndigheterna har fortsatt fokus på miljö- och kulturvärden och arbetet med att upprätta vårdplaner för alla statliga byggnadsminnen fortgår. Tabell 9.17 Utveckling av energianvändningen för SFV Energi-/Mediaförbrukning i kWh/m2 SFV Inrikes och bidragsfastigheter SFV har infört ett nytt informations- insamlingssystem avseende energianvändning. Detta innebär att utfallet för energianvändningen inte är helt jämförbar . Energiinsatser gör att energianvändningen över tiden minskar. Tabell 9.18 Utveckling av energianvändningen för FortV Energi-/Mediaförbrukning i kWh/m2 ökade FortV:s energiförbrukning som lokalarean minskade. Ut- vecklingen har därefter vänt och förbrukningen var 2013 något lägre än föregående år. Mätning av nöjda medarbetare SFV och FortV genomför undersökningar gällande nöjda medarbetare (, Nöjd Medarbetar Index). Tabell 9.19 Utveckling avseende nöjda medarbetare för SFV SFV arbetar aktivt med att få mer nöjda medarbetare och myndigheten har sedan den senaste mätningen förbättrat sina värden. Det är främst inom området trygghet som värdet har ökat. Tabell 9.20 Utveckling avseende nöjda medarbetare för FortV FortV har trots tidigare aviserat beslut om avveckling bibehållit ett högt medarbetarindex. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har inom området statens lokalförsörjning till uppgift att bl.a. lämna stöd till regeringen och myndigheterna gällande lokalförsörjningsfrågor. Stöd har getts bl.a. genom myndighetens analyser av lokal- användning och lokalkostnader i staten. Verket fick (dnr S2012/7633) i uppdrag att kartlägga statens förhyrningar i . I kartläggningen skulle också anges vilka skäl myndigheter anger för att lokalisera sig i . Verket skulle också redovisa möjliga verktyg för att förmå myndigheter att inte lokalisera sig i . Uppdraget redovisades (dnr S2012/7633) och förslagen bereds nu inom . beräknas nyckeltal avseende statens lokalförsörjning kunna redovisas. Ambitionen är att t.ex. kontorsyta per anställd för vissa kategorier av myndigheter ska kunna presenteras. Bedömningen är att SFV har genomfört sina instruktionsenliga uppgifter, uppfyllt de mål som den förra regeringen ställt upp och genomfört sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt. Myndighetens avkastningskrav har över- träffats, främst genom det låga ränteläget. Resultatindikatorerna pekar på en stabil verksamhet där externa faktorer får nyckeltalen att variera men där trenden avseende effek- tiviteten är positiv. FortV:s uppdrag är att bedriva effektiv fastighetsförvaltning och att tillhandahålla ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, mark och anläggningar åt hyresgästerna. FortV:s största kund är Försvarsmakten. Bedömningen är att FortV uppfyllt de mål som den förra regeringen har ställt upp. FortV:s försäljningar har genomförts affärsmässigt och statens intressen har tillvaratagits på ett bra sätt. Resultatindikatorerna pekar på en stabil verk- samhet där trenden avseende effektiviteten är positiv. Bedömningen är att ESV genom sina insatser har bidragit till målet om en effektiv statlig lokalförsörjning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 De av 1991 beslutade riktlinjerna inom lokalförsörjnings- och fastighetsområdet vilka låg till grund för omorganisationen av statens fastighetsförvaltning 1993 ligger i huvudsak fast. Detta innebär bl.a. att fastighetsförvaltningen bör vara skild från brukandet av lokaler och mark, att statens fastighetsförvaltning bör bedrivas med ett så långt som möjligt marknads- mässigt avkastningskrav samt att de fastigheter som av historiska eller andra skäl är olämpliga att föra över till bolag bör läggas i en samordnad förvaltning i myndighetsform. De förslag som lämnats i betänkandena Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31), Försvarsfastigheter (SOU 2013: 61) och Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden (SOU 2013:55) och som regeringen inte har tagit ställning till bereds vidare. Regeringen avser att återkomma till med förslag om den statliga fastighetsförvaltningen. Regeringen avser också att behandla vissa särskilda frågor om förvaltningen av statens kulturfastigheter. Se vidare under avsnittet Kulturfastigheter. Regeringen avser att slutgiltigt återkomma med de frågor som berör det som 2009 gav regeringen till känna, nämligen att vidta vissa åtgärder som rör kulturinstitutionernas lokalkostnader (bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:144). Med anledning av tillkänna- givandet beslutade den förra regeringen att ge Utredningen om översyn av statens fastighets- förvaltning (Fi 2009:04) ett tilläggsdirektiv (dir. 2010:119). I direktivet gav den förra regeringen utredningen i uppdrag att: –belysa de underhållskostnader och antikvariska merkostnader som är förknippade med kulturbyggnader i allmänhet och jämföra dessa med andra typer av byggnader, –se över den modell och tillämpning av hyressättning (kostnadshyra) som används för Operan, , , och , samt –se över underhållsnivån för de ovan nämnda kulturbyggnaderna och bedöma hur en rimlig nivå kan upprätthållas. Bakgrunden till uppdraget är att det finns ett flertal problem kring tillämpningen av nuvarande kostnadshyresmodell. Detta har lett till omfattande diskussioner om modellen och dess effekter. Utredaren har i betänkandet (SOU 2011:31) föreslagit principer och utgångspunkter för nya hyresavtal mellan SFV och de fem institutionerna med kostnadshyror: Operan, , , och . Hyresavtalen föreslås bl.a. tecknas (i normalfallet ), ge förutsägbara hyres- kostnader, präglas av en fördelning av risk och ansvar mellan hyresvärd och hyresgäst i linje med fastighetsmarknaden i övrigt och tillåta att underhållsinsatser kan genomföras på en rimlig nivå. I regleringsbrevet fick SFV i uppdrag att förbereda arbetet med att omförhandla hyresavtalen för huvudbyggnaderna vid de fem institutionerna Operan, , , och . Syftet är att förändra principerna för hyressättningen för berörda institutioner för att nå en mer ändamålsenlig hyressättning. SFV har avrapporterat sitt uppdrag och har meddelat att det finns några enskilda frågor kvar att lösa som regeringen föreslås ta ställning till. Ärendet bereds inom . I de förslag som regeringen avser att återkomma till med kommer utgångspunkter för ägandet av kulturhistoriskt värdefulla statliga byggnader att redovisas. Därtill avser regeringen att redovisa ett förslag om hur förvaltningen av statliga kultur- fastigheter kan samlas hos en myndighet, SFV. Som ett led i arbetet med att samla huvuddelen av förvaltningen gällande statliga kultur- fastigheter hos SFV har () och SFV inkommit med en hemställan om att regeringen ska godkänna en överföring av förvaltningsansvar för fastigheter från RAÄ till SFV. Regeringen har för avsikt att godkänna denna överenskommelse och ansvaret för förvaltningen av RAÄ:s fastigheter övergår därmed till SFV . med detta föreslås anslag 1:10 Bidragsfastigheter ökas med och anslag 7:1 inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid minskas med motsvarande belopp. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Utgångspunkten är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför . Se vidare under avsnitt 4.4 Statlig förvaltnings- politik, politisk inriktning. Regeringen har inte för avsikt att förändra de grundläggande principerna för hyressättningen för statliga myndigheter. Avsikten är dock att principerna för hyres- sättningen för de fem kulturfastigheter som har en kostnadsbaserad hyresmodell ska om- förhandlas. I betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) pekar utredaren på att det finns brister vad gäller kostnadseffektiviteten i statens lokalförsörjning. Ekonomistyrnings- verket (ESV) respektive generaldirektören har haft i uppdrag att belysa frågor om lokalanvändningen i . I båda uppdragen har det redovisats att det finns en stor besparingspotential om statliga myndigheter flyttar sin verksamhet från mest centrala delar och yteffektiviserar sina lokalbehov något. Regeringen anser att effektiviteten i statens lokalförsörjning ska öka. Målsättningen är att minska lokalkostnadernas andel av de totala kostnaderna för statens egen verksamhet. Regeringen avser att gå vidare med några av de åtgärder som ESV föreslår och fortsätta att utveckla styrningen av den statliga lokalförsörjningen. I enlighet med ESV:s förslag anser regeringen att åtgärder behöver vidtas för att förbättra regeringens och myndigheternas beslutsunderlag inför regeringens beslut om att bevilja långa hyresavtal. Ett annat av de förslag regeringen avser att gå vidare med är att ge ESV i uppdrag att utveckla nyckeltal som kan ligga till grund för årliga jämförelser av statens, enskilda myndigheters och myndighetskategoriers lokalkostnader. Regeringen avser även att ge ESV i uppdrag att utarbeta nyckeltal för effektiviteten i myndigheternas lokalanvändning. Syftet är att öka incitamenten till effektivisering samt förbättra underlaget för myndighets- Statens fastighetsverks (SFV) uppgift är att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Det övergripande målet för myndig- heten är att förvaltningen ska ske på ett sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet, som fastig- heternas värden i vid mening ska bevaras och utvecklas. Förvaltningen av fastigheter ska tillgodose primärverksamhetens behov av lokaler och ta hänsyn till brukarens nytta av de resurser som läggs ner på lokalanskaffningen. SFV:s verksamhet finansieras med hyres- intäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggnings- tillgångar. SFV disponerar även anslaget 1:10 Bidragsfastigheter för att finansiera underhålls- kostnader och löpande driftsunderskott i sina bidragsfastigheter. Större investeringar i pågående projekt och åren framöver beräknas stora investeringar behöva ske i den planerade renoveringen och ombyggnaden av regeringsbyggnaderna i . Reno- veringen och ombyggnaden av regerings- byggnaderna omfattar i detta skede kvarteret . SFV genomför en renovering och ombyggnad av . I pågår en renovering av ambassadörens residens i syfte att effektivisera och samla verksamheten. Musik- och lokaler i kvarteret i byggs om på grund av att verksamheten har förändrats. I renoveras kvarteret för att genomföra nödvändigt underhåll och effektivisera lokalytorna. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Planerade större investeringar som inte är beslutade av regeringen SFV genomför en förstudie avseende uppdraget att renovera och bygga om huvudbyggnad. Förstudien finns upptagen i investeringsplanen. Utöver ombyggnaden och renoveringen av kvarteret behöver en ny kylcentral etableras i regeringskvarteren. Starttidpunkten för projektet är ännu inte beslutad. I planerar SFV i samarbete med att genomföra hyresgäst- anpassningar för att kunna öka besökssifforna. I planeras för en ombyggnad av ett växthus vid i () för att skydda verksamheten. Vidare planerar SFV att göra nödvändiga tillgänglighetsanpassningar och ventilationsarbeten i Kungshuset i . I planerar SFV att genomföra ombyggnation av resterande delar av kvarteret . I planerar SFV för en ny ambassad- anläggning som möjligen kan etableras i samarbete med andra nordiska länder. I planerar SFV att utveckla fastigheten och möjliggöra för samlokalisering med annat nordiskt land