prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — Eftersom detta var 2014, gällde i stället närmast , . Det är den dag då den löpande bokföringen av händelser som berör räkenskapsperioden avslutas. Den gemensamma brytdagen är i första hand en teknik för att kunna stämma av mellanhavanden mellan myndigheter, men påverkar även externa kundfordringar, leverantörsskulder och periodavgränsningsposter. Myndigheter tillämpar normalt generella värderingsprinciper i enlighet med förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Det finns dock myndigheter som på grund av verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker från dessa. Sådana avvikelser förekommer dock i mycket liten omfattning och bedöms därför inte ha någon väsentlig påverkan på årsredovisningen för staten. Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta värdets princip. Detta innebär att de tas upp till anskaffningsvärdet eller till det verkliga värdet om detta är lägre. Anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärde med avdrag för ackumulerade avskrivningar. För materiella och immateriella anläggningstillgångar gäller i de flesta fall att endast tillgångar med en förväntad ekonomisk livslängd på lägst , tas upp som anläggningstillgångar. Avskrivningstiderna anpassas till respektive tillgångs förväntade ekonomiska livslängd och varierar därför mellan olika myndigheter. Vanligen tillämpas 3–avskrivningstid. För byggnader och större anläggningar tillämpas längre avskrivningstid med hänsyn till myndighetens verksamhet. Även för de specifika särskilt väsentliga tillgångsslagen väganläggningar, järnvägsanläggningar och beredskapstillgångar, tillämpas längre avskrivningstid. För statliga väganläggningar tillämpas schablonmässigt linjär avskrivning . För statliga järnvägsanläggningar tillämpas differentierade avskrivningstider på . För beredskapstillgångar hos Försvarsmakten, tillämpas 15–för stridsfordon, fartyg, flygplan och helikoptrar, för modifiering av materiel samt 3–för övriga beredskapsinventarier. För övriga beredskapsvaror – beredskapslager – som är av de redovisade beredskapstillgångarna, sker ingen planenlig avskrivning. Beredskapsvaror omsätts normalt i den löpande verksamheten eller skrivs ned när de inte längre har någon användning i verksamheten. Aktier och andelar i hel- och delägda företag värderas enligt kapitalandelsmetoden.3 Metoden innebär att statens andel av företagens egna kapital tas upp som en tillgång i balansräkningen. Årets andel av företagens resultat redovisas i resultaträkningen. Även affärsverkens hel- och delägda företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. 3 Undantag gäller för statens aktier i som enligt särskilt regeringsbeslut värderas till det lägsta av anskaffningsvärdet och det verkliga värdet på balansdagen. Anledningen är att detta avser en tillgång i garantiverksamhet (garanti till ) där avsikten är att medlen ska återföras till denna verksamhet. Vissa typer av transaktioner omklassificeras i årsredovisningen för staten i förhållande till myndigheternas redovisning. Anledningen till detta är att de ur statens perspektiv har en annan innebörd än för den enskilda myndigheten. De fall som bedömts påverka årsredovisningen för staten i väsentlig mening är följande: –Kostnaderna för tjänstepensioner till statligt anställda redovisas i statens resultaträkning bland personalkostnader, medan de i Statens tjänstepensionsverks årsredovisning redovisas i ett eget avsnitt för tjänstepensionsrörelsen i resultaträkningen. Se vidare, nedan under . –Pågående arbeten i försvarssektorn (framför allt i ) och motsvarande förutbetalda intäkter läggs samman med militära beredskapstillgångar, eftersom de till övervägande del avser arbeten för Försvarsmaktens räkning. –För myndigheter med en uppställningsform för balans- och resultaträkning som avviker från den generellt föreskrivna, främst , affärsverken, , och , hänförs respektive post i resultat- och balansräkningen i årsredovisningen för staten så som de hade gjort om myndigheten i fråga hade följt de generella uppställningsformerna. Vanligen görs det direkt genom de inrapporteringskoder som används vid rapportering till statsredovisningen. –Ett antal intäktsposter klassificeras om utifrån utgångspunkten att posten Skatteintäkter avgränsas i enlighet med den definition av skatter som gäller i statens budget och i nationalräkenskaperna. I flera fall redovisar berörd myndighet intäkterna som avgifter eller andra ersättningar (exempelvis vissa jordbruksavgifter vid eller lokalradioavgift vid Myndigheten för radio och TV), som medel för finansiering av bidrag (exempelvis insättningsgarantiavgifter vid och Kärnavfallsfondens avgifter), som resultatandelar från hel- och delägda företag (exempelvis Systembolagets inlevererade överskott som redovisas av Kammarkollegiet) eller enbart i balansräkningen (inleverans av överskott från som redovisas av Kammarkollegiet). Dessa redovisas i stället som Skatteintäkter i den konsoliderade resultaträkningen. –Finansiella korrigeringar avseende EU- medel redovisas vanligen som kostnad i myndighetens resultaträkning (främst ) eftersom de redovisas som utgifter på anslag enligt beslut om statens budget. I den konsoliderade resultaträkningen omklassificeras de till intäktsreduktioner, eftersom de avser återbetalningar av eller avdrag på erhållna bidrag från EU. Ändrade redovisningsprinciper hos vissa myndigheter Utöver ändringar i principerna för årsredovisningen för staten som sådan, förekommer att ändrade principer hos vissa myndigheter påverkar årsredovisningen för staten i mindre omfattning. I de fall berörd myndighet ändrat jämförelsetal eller gett motsvarande upplysningar, ändras jämförelsetalen även i årsredovisningen för staten såvida inte beloppet är oväsentligt. Har myndigheten inte ansett detta möjligt har inte heller jämförelsetalen i årsredovisningen för staten ändrats. () har ändrat redovisningsprinciper genom att dela upp reserveringen för förväntad förlust i garantiverksamheten i tre olika delar: reservering för ej intjänade , reservering för skador samt kursdifferenser. Ytterligare en ändring är att beräknade inkomster eller reserveringar för utfärdade bundna offerter inte längre resultatförs. Korrigering av jämförelsetal har gjorts för posterna Intäkter av avgifter och andra ersättningar, Vissa garanti- och kreditkostnader, Övriga driftkostnader, Andra långfristiga fordringar, Kundfordringar och Övriga avsättningar. (Sida) har ändrat redovisningsprincip på motsvarande sätt som EKN för de bundna offerterna. Korrigering av jämförelsetal har gjorts för posterna Lämnade bidrag, Andra långfristiga fordringar och Övriga avsättningar. Lantmäteriet har ändrat redovisningsprincip för medel avsatta för kompetensväxlings- och kompetensutvecklingsåtgärder. Jämförelsetalen har ändrats, vilket innebär att Upplupna kostnader minskat och Övriga avsättningar ökat. Andra ändringar av jämförelsetal har förekommit hos myndigheter, men inte bedömts väsentliga i årsredovisningen för staten. För specifikationer i noter förekommer förändringar mellan delbelopp inom noterna i årsredovisningen för staten. De kan bero på omorganisationer av verksamhet, att ny information tillkommit eller korrigeringar. Annan justering av jämförelsetal Jämförelsetalet för posten Övriga fordringar har justerats ned med . Vid redovisning av Övriga fordringar 2012 togs fordringar för depositioner för handel med futures upp till bruttovärde medan skulder för depositioner för handel med futures redovisades i statsskulden. Redovisningen har korrigerats i enlighet med statsskuldsredovisning. Depositioner för handel med futures redovisas netto i posten Övriga fordringar i de fall nettot är positivt, i annat fall redovisas det i posten Statsskulden. Jämförelsetalet för statsskulden har på motsvarande sätt justerats ned med samma belopp. har justerat periodiseringar av vissa bidrag från EU, vilket lett till att jämförelsetalen för posten Intäkter av avgifter minskat med . Posten Lämnade bidrag har minskat med av samma anledning. Årets överskott i resultaträkningen i Årsredovisningen Ändrade redovisningsprinciper, EKN och Sida Årets överskott i resultaträkningen enligt jämförelsekolumnen i Årsredovisningen för staten Undantag från generella principer Vissa väsentliga undantag från generella principer som tillämpas för enskilda myndigheter beskrivs nedan. redovisar marknadsvärden för sina tillgångar i premiepensionssystemet (placeringstillgångar) enligt de regler som gäller för försäkringsföretag och detta görs även för tillgångar som finns med i årsredovisningen för staten. Dessutom räknas upplupna ränteintäkter in i värdepapperets bokförda värde. I årsredovisningen för staten har dessa tillgångar värderats till upplupet anskaffningsvärde som upplupna räntor särredovisas, i enlighet med den princip som gäller i staten i övrigt. Årsredovisningen för staten skiljer sig således från myndighetens årsredovisning på denna punkt. har enligt regeringsbeslut dispens från kravet på att redovisa fordringar och skulder avseende uppbörd som redovisas på annat sätt än via skattekontot. Den utnyttjas för ej restförda uppbördsfordringar redovisade genom de gamla uppbördssystemen, för arvs- och gåvoskatt samt för systemet för punktskatter. har för bidragsfastigheter undantag från regler vilka innebär att kapitalutgifter för bidragsfastigheterna inte betraktas som anläggningstillgång. Undantag från regler på finansieringsområdet, exempelvis rätten eller formerna för att ta ut avgifter, för att ta emot bidrag och donationer eller för att lånefinansiera tillgångar, förekommer, men eftersom dessa inte påverkar årsredovisningen för staten annat än indirekt redovisas de inte här. Viss verksamhet eller vissa balansposter hos myndigheter med koppling till det försvars- och säkerhetspolitiska området är hemlig, och redovisas därför på ett förenklat sätt i årsredovisningen för staten. Så långt det är möjligt görs dock redovisningen i dessa fall på ett sätt som är jämförbart med redovisningen i övrigt, och på samma sätt mellan åren, varför de inte bedöms påverka årsredovisningen för staten i någon väsentlig grad. Kommentarer till särskilda poster Nedan kommenteras vissa poster i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna. Det rör poster som i de flesta fall är unika för statens verksamhet och där kännedom om metoden för att ta fram uppgifterna kan ge ökad förståelse för postens innebörd. beskrivningen bedömts vara alltför omfattande för att passa direkt i kommentarer till utfallet. Statsskulden redovisas enligt regeringens beslut som statens andel av den offentliga sektorns bruttoskuld enligt EU:s förordning nr 479/2009 (Maastrichtskulden). Undantag görs för skulden till premiepensionssystemet. Den skulden, liksom de tillgångar och skulder i övrigt kopplade till statsskuldsförvaltningen som blir följden av att bokföringsmässiga grunder tillämpas, tas upp under andra poster i balansräkningen. Statsskulden värderas till det belopp som kommer att betalas ut på förfallodagen (nominellt slutvärde) och inte till det belopp som erhållits. Dessutom värderas den inklusive derivatinstrument, som skuldbytesavtal och valutaterminer. I balansräkningen redovisas den konsoliderade statsskulden, dvs. efter avdrag för statliga myndigheters innehav av statspapper, till skillnad från redovisning av den okonsoliderade statsskulden (se även avsnitt 4 Utvecklingen av statsskulden). Momskompensation till statliga myndigheter Statliga myndigheter ges kompensation för ingående mervärdesskatt i sin verksamhet enligt bestämmelserna i förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt. I statens budget och i nationalräkenskaperna bruttoredovisas skatten som en del av statens skatteintäkter. I den konsoliderade resultaträkningen däremot nettoredovisas skatteintäkten liksom motsvarande kostnad eftersom det inte är en extern kostnad att staten ger kompensation till sig själv. Bruttoredovisning av utbetalningarna av allmän pension I nationalräkenskaperna redovisas premiepensionssystemet i hushållssektorn, i enlighet med de principer för denna typ av system som fastställts inom EU. Inkomstpensionssystemet (de pensioner som finansieras via AP-fonderna, med undantag för ) redovisas i socialförsäkringssektorn. I statens budget dras de arbetsgivaravgifter och egenavgifter som förs till premiepensionssystemet av från intäkterna, så att skatterna redovisas exklusive dessa avgifter. De avgiftsintäkter som ska föras till inkomstpensionssystemet redovisas brutto på inkomsttitlar och ingår i den offentliga sektorns skatteintäkter, men dras av vid framräkningen av statens skatteintäkter. Bland utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget, redovisas utbetalda pensioner exklusive premiepensioner. I den konsoliderade resultaträkningen redovisas däremot ålderspensionerna, liksom i redovisning, i sin helhet, som en del av statens transfereringar (se not 4). Avgifterna till både inkomstpensionssystemet och premiepensionssystemet redovisas som skatteintäkter (se not 1). Det har bedömts ha ett värde att ge en bild av de totala pensionsutbetalningarna från staten och motsvarande avgifter på både kostnads- och intäktssidan. I not 1 Skatteintäkter har sambandet med motsvarande belopp i statens budget tydliggjorts. Överföringar till och från pensionssystemet Eftersom AP-fonderna och premiepensionssystemets medel i övrigt inte konsolideras i årsredovisningen för staten, utgör de överföringar som görs mellan dessa fonder och staten i övrigt externa transaktioner. Socialavgifter och allmänna pensionsavgifter som inbetalas till staten redovisas brutto som Skatteintäkter i resultaträkningen. Dessa utbetalas löpande till AP-fonderna och premiepensionssystemet tillsammans med statliga ålderspensionsavgifter från vissa anslag för främst transfereringar. Detta görs enligt särskilda regler för fördelning av de olika avgifterna. Löpande rekvirerar därefter medel för utbetalningar av pension. Pensionsutbetalningarna redovisas i sin helhet som transfereringar i resultaträkningen. I den konsoliderade resultaträkningen för staten elimineras de löpande överföringarna till och från pensionsfonderna. För inkomstpensionssystemet är avgifterna lägre än utbetalda pensioner. Mellanskillnaden mellan avgifter till AP-fonderna och rekvirerade medel från fondsystemet för inkomstpensionssystemets del, redovisas som en transferering från ålderspensionssystemet – AP-fondernas nettobidrag (se not 3). För premiepensionssystemet är avgifterna betydligt högre än utbetalda pensioner. För premiepensionssystemet redovisas därför mellanskillnaden som en transferering till hushåll (se not 4), eftersom premiepensionssystemet ses som en del av hushållssektorn. Den statliga tjänstepensionsskulden som redovisas av () tas upp under posten Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser (se not 43). Skulden redovisas exklusive särskild löneskatt som är statens skuld till sig själv. Den redovisade skulden omfattar hela försäkringsrörelsen, vilket även innefattar anställda vid vissa organisationer som inte är statliga myndigheter eller av andra skäl inte konsolideras i årsredovisningen för staten, bl.a. , , och ett antal andra statligt ägda bolag. De som betalas från statliga myndigheter till SPV elimineras i årsredovisningen för staten, men de som kommer från organisationer utanför den konsoliderade enheten redovisas som intäkter av bidrag (se not 3). Kostnaderna i pensionsrörelsen för anställda i de konsoliderade myndigheterna redovisas som personalkostnader medan kostnaderna för anställda i andra organisationer redovisas som transfereringar (se not 4). Fördelningen av kostnader görs kalkylmässigt och grundas på den andel av premieintäkterna som kan hänföras till organisationer inom och utom den konsoliderade enheten. Fördelningen påverkar inte resultaträkningens saldo, utan endast fördelningen mellan poster. Grunderna för beräkning av försäkringstekniska avsättningar fastställs av . Försäkringstekniska antaganden ska vara aktsamma och sättas på ett sådant sätt att de säkerställer att försäkringsrörelsen ska kunna fullgöra sina åtaganden. SPV har ändrat redovisningen när det gäller förändring av antaganden om ränta i de försäkringstekniska grunderna (grundränta, brutto). har SPV låtit ränteförändringar i tryggandegrunder slå igenom med högst i SPV:s grunder för beräkning av pensionsavsättningen. har dock SPV låtit räntesänkning slå fullt ut även i SPV:s beräkningsgrunder. Detta beror bl.a. på att SPV fått regeringens tillstånd att förändra försäkringsrörelsens avkastningsmodell, så att tillgångar och skulder följer varandra vid ändring av grundräntan. Den tekniska lösning med vissa statsinterna transaktioner som SPV tillämpar i sin redovisning, som bl.a. innebär att avkastning som redovisas i försäkringsrörelsen matchas mot kostnader, medför ingen resultatpåverkan på myndighetsnivå när räntan förändras kraftigt. I årsredovisningen för staten 2013 skulle det dock bli en stor resultatpåverkan om samma grundränta som tryggandegrunder tillämpades, eftersom de statsinterna transaktionerna elimineras. Den bedömning som gjorts inför arbetet med årsredovisningen för staten 2013 är att det är mest lämpligt att fortsätta att endast låta av förändringen i antagandet om grundränta få slå igenom . Detta bedöms ge en mer rättvisande bild av statens långsiktiga pensionsåtagande. Därmed tillämpas samma principer som i årsredovisningen för staten. Detta medför att pensionsskulden är lägre i årsredovisningen för staten än i SPV:s årsredovisning. i uppdrag att utveckla principer för redovisning av statens tjänstepensionsskuld (dnr Fi2014/1060). Vid beräkning av livsförsäkringsavsättningar (tjänstepension) har följande antaganden använts hos SPV. –Antaganden om ränta: Den årliga räntan används för diskontering av framtida, förväntade betalningsflöden. Hänsyn ska tas till tryggande- Per är grundräntan, brutto (1,2012). I årsredovisningen för staten används emellertid bruttoräntan –Antaganden om driftkostnad: För de flesta åtaganden används ett antagande om driftkostnad på av kapitalet. Därutöver belastas kapitalet för att täcka kostnader för framtida utbetalningar. Antagandena är oförändrade jämfört med föregående år. –Avkastningsskatt: Inget avdrag för avkastningsskatt görs vid beräkning av de försäkringstekniska avsättningarna. –Antaganden om livslängd: Olika antaganden om livslängd används för olika generationer och för olika kön. antagandena om livslängd ska spegla skillnader i förväntad livslängd. Per överensstämmer SPV:s antaganden om livslängd i huvudsak med de som gäller för tryggandegrunder. CSN:s värderingsprinciper för lånefordringar () värderar lånefordringar med avdrag för reservation på grund av osäkerhet. Myndigheten har utvecklat en modell för att beräkna osäkra fordringar för dels lånetyperna studiemedel, studielån och annuitetslån samt återkrav av dessa lånetyper, dels uppsagda lån av de tre lånetyperna samt återkrav av studiehjälp och rekryteringsbidrag. Beräkningen i nuvärde görs med hänsyn till bl.a. skuld, betalning och inkomst för varje låntagare. Beräkningen av osäkerheten i CSN:s lånefordringar utgår i huvudsak från en individbaserad beräkningsmodell och görs utifrån tre värderingsprinciper: –Reservation utifrån de personer som missköter sina betalningar. –Reservation utifrån de trygghetsregler som finns vid återbetalning. –Reservation utifrån framtida förluster på grund av dödsfall. Den första värderingsprincipen utgår från individens dokumenterade bristande betalningsbenägenhet, när inga eller få betalningar har gjorts . Den andra värderingsprincipen bedömer betalningsförmågan hos de låntagare som har avslutat sina studier och är återbetalningsskyldiga. Principen bygger på en bedömning av låntagarens möjligheter att betala tillbaka lånet utifrån låntagarens ekonomiska förutsättningar och skuldens storlek. Den tredje värderingsprincipen utgår från sannolikheten att dö i olika åldrar. Underlaget till beräkningen hämtas utifrån köns- och åldersspecifika dödsfallsrisker från () och därefter görs vissa justeringar av CSN. Stabilitetsfonden som bildades efter beslut av 2008, ska finansiera det stödsystem som införts i lagen om statligt stöd till kreditinstitut (prop. 2008/09:61, bet. 2008/09:FiU16, rskr. 2008/09:17). Fonden tillförs en särskild stabilitetsavgift där samtliga kreditinstitut deltar i finansieringen. bildades tillfördes den från anslag på statens budget. Överföringen gjordes direkt i balansräkningen, eftersom fonden i huvudsak inte är avsedd att finansiera kostnader utan ska finansiera olika slags finansiella tillgångar i samband med kapitaltillskott och köp av bolag. De kostnader som uppkommer ska i första hand avräknas mot de avgifter som kommit in och mot fondens avkastning, då med upplösning av fond som motsvarande tillförsel av medel. Först om fondens kapital understiger är avsikten att resultaträkningens saldo ska påverkas. Regeringen följer utvecklingen så att redovisningsmetoderna långsiktigt ger en rättvisande bild av händelserna. har fonden ökat och uppgick den till . Reavinst vid försäljning av stabilitetsfondens innehav av Nordeaaktier är främsta förklaringen till det ökade fondvärdet (se även not 42). Skuld till Rundradiorörelsen hos redovisar en skuld till Rundradiorörelsen på för distributionsmedel. skuld har tagits bort i årsredovisningen för staten eftersom posten är intern i staten som Rundradiorörelsens redovisning inte ingår i någon statlig redovisningsenhet som redovisas som motpart till . Transfereringar m.m. med koppling till skattesystemet Kommunernas mervärdesskatt nettoredovisas på statens budget. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på särskild inkomsttitel, vilket minskar inkomsterna i statens budget. I den konsoliderade resultaträkningen bruttoredovisas dessa medel som lämnade bidrag och skatteintäkter, vilket bedömts ge den mest rättvisande informationen. Den kommunalekonomiska utjämningen nettoredovisas under anslag på statens budget. I den konsoliderade resultaträkningen i årsredovisningen för staten har det bedömts mest rättvisande att bruttoredovisa den kommunalekonomiska utjämningen som skatteintäkter och transfereringar till kommuner. Dessa båda skillnader innebär att både skatteintäkter och transfereringar är högre i resultaträkningen än i statens budget (se not 1 och 4). förväntade överskott av utsläppsrätter från första åtagandeperioden under Kyotoprotokollet Parter med kvantitativa åtaganden i klimatkonventionens Kyotoprotokoll har tillgodoskrivits en tilldelad mängd utsläppsutrymme (assigned amount) för perioden – 2012. Parterna ska se till att de sammanlagda antropogena utsläppen av de växthusgaser som är angivna i protokollets bilaga A inte överstiger deras tilldelade mängder. har för den första åtagandeperioden –2012 tilldelats 375 864 317 enheter (AAU), dvs. motsvarande av utsläpp för vart och ett av åren 2008–2012. För att ska uppfylla sitt åtagande enligt Kyotoprotokollet för åren 2008–2012 ska de faktiska svenska utsläppen inte överstiga den tilldelade mängden, när denna justerats i enlighet med protokollets artikel 3. Aktuella beräkningar tyder på att kommer att få ett överskott i innehav av tilldelad mängd jämfört med de faktiska utsläppen. Även i jämförelse med det av beslutade och mer ambitiösa nationella målet om en utsläppsminskning på –2012 jämfört med nivån 1990 förväntas det uppstå ett överskott. En del av det svenska AAU-innehavet är kopplat till innehav av utsläppsrätter (EUA) hos de företag som är anslutna till EU:s utsläppshandelssystem. Denna del förfogar inte staten över. En mindre del AAU:er ska också avräknas mot projekt för gemensamt genomförande. Det förväntade överskottet av utsläppsutrymme för staten att hantera uppskattas uppgå till ca 51 miljoner AAU i förhållande till Kyotoåtagandet och ca 25 miljoner AAU i förhållande till det nationella delmålet.