prop · H2031d4 · 2014-10-23 00:00:00 — En särskild utredare fick i uppdrag att lämna förslag till näringsrättslig och associationsrättslig reglering för tjänstepensionsinstituten (dir. 2013:32, ). Utgångspunkten för uppdraget var EU:s tjänstepensionsdirektiv. Detta reglerar sådana institut som tillhandahåller tjänstepensions- förmåner och som inte omfattas av annan EU- rättslig reglering, t.ex. försäkringsdirektiven. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 lämnade EU-kommiss- ionen ett förslag till ett omarbetat tjänste- pensionsdirektiv. Förslaget omfattar krav på högre standard på ett antal områden, framför allt gällande styrning, riskhantering, information till medlemmar och förmånstagare samt tillsyn. Vidare har bestämmelserna för gränsöver- skridande verksamhet ändrats i ett antal avseenden, med avsikten att underlätta sådan verksamhet. Förslaget innehåller däremot inte några nya solvensregler. I tilläggsdirektiv (dir. 2013:117) fick i uppdrag bl.a. att även beakta förslag till omarbetat tjänstepensionsdirektiv och dessutom följa resultatet av förhandlingarna på EU-nivå, när utredningen utformar sitt förslag. Utredningen överlämnade sitt betänkande (SOU 2014:57). En särskild utredare har lämnat förslag till lagstiftning om bl.a. flytträtt för befintligt försäkringssparande (SOU 2012:64). Förslagen har remissbehandlats. har i uppdrag att arbeta för att det nås en branschöverenskommelse om tydligare information om bl.a. flyttvärde och flyttavgifter. Vidare har ett förslag remitterats som innebär att försäkringsförmedlares möjlighet att ta emot provisioner från annan än kunden begränsas. Vidare föreslås skärpta regler för försäkringsförmedlares hantering av intressekonflikter (Ds 2014:22), se avsnitt 3.2.5. 3.2.5Fortsatt fokus på konsumenterna För att stärka konsumentskyddet inom det finansiella området har en rad initiativ tagits med följande inriktning: –Bättre rådgivning och distribution, –transparens och rörlighet för att skapa goda förutsättningar för konsumenterna, –åtgärder för att minska skuldsättningen och –fortsatt satsning på finansiell utbildning. Ärendestatistik från Konsumenternas Bank- och visar att de flesta klagomålen inom 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 området för sparande har handlat om finansiell rådgivning. visar att konsumenterna upplever marknaden för bank- och finanstjänster som mycket problem- atisk. ser en stark koppling mellan missnöjet med distributionskanalen telefonförsäljning och de marknader som upplevs som mest problematiska. När rådgiv- ningen inte fungerar som den ska riskerar konsumenternas intressen att inte kunna tas tillvara och det kan skapa ineffektivitet på marknaden. I syfte att förbättra konsument- skyddet på detta område har flera åtgärder vidtagits, nämligen: –Krav på skriftlig bekräftelse vid telefon- försäljning inom premiepensionsområdet har antagits av (prop. 2013/14:71). –En särskild utredare har fått i uppdrag att kartlägga problem i samband med telefon- försäljning av finansiella tjänster och produkter (dir. 2014:11). –En särskild utredare har fått i uppdrag att analysera bl.a. om finansiell rådgivning och näringsrättslig reglering som inte omfattas av tillståndsplikt bör göra det (dir. 2013:55). –En särskild utredare har fått i uppdrag att föreslå hur EU-direktivet om bostadslåneavtal ska genomföras (dir. 2014:13). Det direktivet innehåller bl.a. bestämmelser om information till konsumenten, kreditprövning, kompetens- krav, paketerbjudanden, rådgivning och ersättning till personal. Ett förslag har remitterats som innebär att ska ges möjlighet att genomföra en utvidgad lämplighetsprövning av försäkringsförmedlare. Vidare föreslås också att en försäkringsförmedlare inte får ta emot och behålla provision eller annan liknande ersättning från någon annan än kunden, om ersättningen kan motverka att förmedlaren tillvaratar kundens intressen (Ds 2014:22). I och rådet pågår förhandlingar om intressekonflikter i förslag till ändrat försäkringsförmedlingsdirektiv (IMD2). (Se även avsnitt 3.2.2 och utgiftsområde 18, avsnitt 4 Konsumentpolitik). Transparens och rörlighet skapar goda förutsättningar för konsumenterna Insatser har vidtagits för att öka jämförbarheten mellan och insynen i olika investerings- produkter. Det görs bl.a. genom att ett krav på jämförelsebelopp som används på den svenska fondmarknaden. Jämförelsebeloppet har på svenskt initiativ införts i EU-förordningen om faktablad för investeringsprodukter (PRIIPs) som och rådet kommit överens om. fick ett uppdrag som avsåg att ytterligare öka öppenheten om bolåneräntan i syfte att konsumenterna ska få mer insyn i prissättningen och därmed kunna göra mer välinformerade val. arbetar med att ta fram nya föreskrifter på området. Propositionen om rättvisare regler vid förtids- betalning av bostadslån (prop. 2013/14:44) har antagits av och nya regler trädde i kraft . Den nya modellen för förtids- inlösen av bundna bostadslån bör underlätta låntagarens möjlighet att byta bank och därmed minskar inlåsningseffekterna. har i uppdrag att arbeta för att en överenskommelse träffas inom livförsäk- rings- och pensionsbranschen. Överenskommel- sen ska utgöra en branschstandard avseende transparens i kostnader och informationsfrågor i samband med flytt av pensionsförsäkringsvärde. och rådet har kommit överens om ett direktiv om betalkonto (PAD). Direktivet innebär att alla konsumenter inom EU ges rätt till ett grundläggande betalkonto, att byte av betalkonto underlättas och att konsumenterna ges möjlighet att jämföra avgifter för betalkonto. På så sätt ökar konkurrensen på den europeiska betalkonto- marknaden. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 För att stärka konsumentskyddet vid kredit- givning och bidra till att minska problem med överskuldsättning lämnades förslag till en ny lag om viss verksamhet med konsumentkrediter (se prop. 2013/14:107 Viss kreditgivning till konsumenter). Den nya lagen innebär att företag som driver viss verksamhet med konsumentkrediter, bl.a. snabblåneföretag, behöver tillstånd av . Om ett sådant företag åsidosätter sina skyldigheter, kan ingripa med sanktioner. Den nya lagen trädde i kraft . (Se även utgiftsområde 18, avsnitt 4 Konsumentpolitik) har som mål att genom finansiell folkbildning stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden och har tilldelats särskilda medel för detta. Merparten av arbetet har bedrivits i samverkan med andra myndigheter, företag och organisationer via det nationella . med förslagen är att möjliggöra för konsumenter och handlare att fullt ut kunna dra nytta av den inre marknadens fördelar. Målet är att i linje med tillväxtstrategin 2020 och den digitala agendan för bidra till att ytterligare utveckla marknaden för elektroniska betalningar. Genom att vidta åtgärder för rättslig klarhet och lika villkor bedöms kostnader och priser sänkas för användare av betaltjänster. Vidare förväntas utbudet av och tillgången på innovativa betaltjänster utökas samt säkerhet och genomlysning beträffande desamma säkerställas. utvecklar löpande den statliga betalningsmodellen avseende effektivitet, funktionalitet och säkerhet. Statens betalnings- modell är en samlad benämning på de regelverk, avtal, kontostrukturer och system som stödjer myndigheternas betalningar. Huvudaktörer i modellen är , ramavtalsban- kerna och myndigheterna. bedrivs arbetet med säkerheten i betalningsmodellen inom ramen för den årliga process som då inrättades. Processen innebär att varje 3.2.6Insatser ska redovisa de samlade riskerna i statens En särskild utredare har haft i uppdrag att analysera hur regelverket för företag som medverkar i kontanthanteringen i bör vara utformat (dir. 2013:71). Utredaren redovisade sitt uppdrag i betänkande Svensk kontanthantering (SOU 2014:61). Utredaren föreslår att får det övergripande ansvaret för kontanthan- teringen i och att ny lagstiftning införs för att reglera uppräkningsverksamheten och ställa krav på den. presenterade EU- kommissionen ett förslag till reviderat betaltjänstdirektiv och ett förslag till en förordning om förmedlingsavgifter för kortbaserade betalningstransaktioner. betalningsmodell för regeringen. Myndigheterna ska på begäran lämna uppgifter till Riksgälds- kontoret avseende sina risker. I riskanalysen avseende 2013 bedömer att säkerheten i betalningsmodellen är fortsatt god (dnr Fi2013/3783). För att ytterligare stärka säkerheten avser att göra beloppsgränser på bankkonton (limiter) obligatoriska genom föreskrifterna till förordningen (2006:1097) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning. För att minska riskerna avseende myndigheternas hantering av kontanter har ett nytt ramavtal för förbetalda kort tecknats. Kortet gör det möjligt för myndigheterna att göra utbetalningar till privatpersoner som saknar bankkonto, personnummer eller id-handlingar. Ytterligare en åtgärd för att säkerställa hög effektivitet och säkerhet i statens betalnings- processer skulle kunna vara att inrätta ett register över behöriga myndighetsföreträdare. () gav därför en sakkunnig person i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 uppdrag att se över frågor och regler kring identifikation av behöriga företrädare för myndigheter. Uppdraget redovisades i en pro- memoria . Promemorian har remissbehandlats och förslagen bereds i (dnr S2011/9574/SFÖ). Enligt förslaget ska ett register ha till ändamål att bl.a. ge tillförlitlig och uppdaterad information om behöriga företrädare för statliga myndigheter. 3.2.7Bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism Det pågår ett aktivt arbete i den internationella organisationen (Fatf)med att motverka att det finansiella systemet utnyttjas för penningtvätt, finansiering av terrorism eller finansiering av spridning av massförstörelsevapen. Fatf är global standard- sättare inom de nämnda områdenna. Medlemmarna i organisationen utvärderar varandra avseende efterlevnaden av Fatfs rekommendationer och föreslår löpande förbättringsåtgärder. har de första utvärderingarna i den fjärde utvärderingsrundan inletts på grundval av de reviderade 40 rekommendationerna. kommer att utvärderas av Fatf, vilket innebär att förberedelserna inför detta kommer att intensifieras . Som en viktig del av förberedelserna inför utvärderingen av Fatf har en departementspro- memoria med förslag på vissa ändringar i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism tagits fram och sänts ut på remiss (dnr Fi2014/2420). Ändringarna föreslås i syfte att i vissa delar anpassa det svenska regelverket efter internationella standarder och för att därigenom stärka och effektivisera det svenska systemet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Lagändringarna föreslås träda i kraft . har också en överenskommelse i rådet, en s.k. allmän inriktning, nåtts avseende förslagen som presenterade till ett reviderat penning- tvättsdirektiv (det fjärde i ordningen) och en förordning om information som ska åtfölja Förhandlingar med Europaparla- mentet kommer att inledas . En annan central del av förberedelserna utgörs av det arbete som bedrivits med att ta fram en nationell strategi för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. överlämnades till skrivelsen En nationell strategi för en effektiv regim för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (skr. 2013/14:245). Strategin syftar till att kommunicera målsättningar som finns på området, indikera huvudsakliga prioriteringar och tydliggöra de konkreta åtgärder som bör vidtas för att säkerställa ett effektivt system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Strategin baserar sig bl.a. på slutsatserna som dras i de två nationella riskbedömningsrapporter som 17 myndigheter lämnade och i enlighet med ett regeringsuppdrag (dnr Fi2012/4457). roll som statens centrala finansförvaltning innefattar bl.a. att vara myndigheternas bank och att svara för upphandlingar av betalningslösningar till och från staten. Myndigheterna kan även låna hos , exempelvis för att finansiera investeringar. Myndigheten ansvarar också för statens upplåning och statsskuldens förvaltning samt för att ställa ut statliga garantier och krediter. Flera av uppgifter syftar till att främja finansiell stabilitet och konsumentskydd, bl.a. genom uppgiften att administrera insättningsgarantin och investerarskyddet. Genom rollen som till kreditinstitut har en nära koppling till finansmarknaden. Myndigheten ingår i det Finansiella stabilitetsrådet. Verket för innovationssystem () har i uppdrag att, efter samråd med , genomföra en satsning på Det statliga stödet till finansmarknadsforskningen har varit ett viktigt inslag för att driva på utvecklingen av forsk- ningen inom området. Forskningsprogrammet består av två insatsformer: centrumfinansiering och tematiska utlysningar av projektmedel. En viktig målsättning för genomförandet av programmet är att den privata finansmarknads- branschen bidrar med hälften av de totala insatserna. Samverkan och samfinansieringen fungerar väl och den privata finansmarknadsbranschen har tagit ansvar för att utveckla forskningen. Regeringen bedömer att denna utveckling bör kunna fortsätta i vissa delar även utan ett statligt stöd genom . Regeringen avser därför att påbörja avvecklingen av det statliga stödet. Resurserna till för ändamålet minskas för att upphöra helt . Översyn av AP-fondernas verksamhet Den översyn av AP-fondernas regelverk som påbörjades har fortsatt. Syftet med över- synen är att skapa så goda förutsättningar som möjligt för en god förräntning av fondkapitalet efter förvaltningskostnader. I översynen ingår Första–Fjärde och Sjätte (buffert- fonderna). Fondernas uppdrag och placerings- regler ses över, liksom möjliga effektiviseringar av förvaltningen. I samråd med Pensionsgruppen (Arbetsgrupp [S 2007:F] och ), gavs en särskild utredare i uppdrag att se över AP-fondernas regelverk (dir. 2011:84). Utredningen, som antog namnet , överlämnade sitt betänkande AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven (SOU 2012:53). Av 68 remiss- instanser som inbjöds lämnade 32 synpunkter på utredningens förslag. Därutöver inkom på eget initiativ yttrande från tio instanser. En samman- ställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Fi2012/3047). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 presenterade Pensionsgruppen en överenskommelse om en struktur som Pens- ionsgruppen har bedömt att förvaltningen av buffertkapitalet bör bygga på. Den närmare utformningen av organisation och regelverk måste analyseras vidare inom och Pensionsgruppen. Huvuddragen i överens- kommelsen är att en separat huvudman ska införas för buffertkapitalets förvaltning. Huvud- mannen ska fatta självständiga beslut men inordnas i i form av ett särskilt beslutsorgan eller vara en nämnd- myndighet med som värdmyndighet ska utföras av tre oberoende myndigheter som i likhet med rådande ordning styrs av lag. De nuvarande kvantitativa placeringsreglerna för fonderna ska ersättas av en s.k. aktsamhets- princip, men vissa placeringsregler ska kvarstå såsom begränsningen av fondernas placeringar i svenska aktier till högst av det samlade börsvärdet och högst av röster eller kapital i ett enskilt bolag. Överens- kommelsen innehåller även ett antal förändringar när det gäller administration, intern styrning och kontroll, bl.a. att ett kostnadstak föreslås införas. Detaljerade förslag, som ska remitteras, utarbetas inom . En proposition bör kunna överlämnas till . Ny lagstiftning planeras därför kunna träda i kraft . På initiativ av Pensionsgruppen påbörjades en översyn av premiepensions- systemet. Översynen resulterade i promemorian Vägval för premiepensionen (Ds 2013:35) som presenterades . Översynen syftade främst till att kartlägga och analysera hur väl premiepensionen levt upp till de syften som finns för premiepensionssystemet samt vid behov föreslå förbättringar inom ramen för premiepensionssystemets befintliga struktur. Enligt departementspromemorian finns det flera förbättringsområden inom befintligt premie- pensionssystem, framför allt relaterade till följande brister. –Bristande kunskap och intresse hos premie- pensionssparare för egen aktiv förvaltning på fondtorget. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 –Onödigt höga kostnader för egen förvalt- göras. Utredaren ska utgå från de förslag på ning på fondtorget och stor tidsåtgång för den enskilde spararen att välja bland ett mycket stort antal fonder på fondtorget. –Risk för stor spridning i slutlig premie- pension mellan de individer som lyckats bäst och de som lyckats sämst med sitt sparande på fondtorget trots att de har betalat in lika stora pensionspremier till premiepensionssystemet. –I departementspromemorian understryks att riskerna och kostnaderna i premie- pensionssystemet kan reduceras på flera olika sätt. Vilket sätt som är bäst är dock primärt inte en fråga om rätt eller fel utan en fråga om vilka egenskaper man kan acceptera i systemet och hur man värderar olika grad av valfrihet och kostnader för sparare och fondbolag på fondtorget. –I departementspromemorian presenteras också två alternativa vägval för att reducera identifierade problem samt ett generellt förslag som rör den traditionella försäk- ringen. Alternativ ett innehåller fem förslag till att förbättra befintligt system och minska de risker som identifierats i departementspromemorian. Alternativ två innebär att det befintliga utbudet av fonder på fondtorget kraftigt begränsas till att endast utgöras av ett fåtal statliga fonder. –Förslaget om förändringar av den traditionella försäkringen innebär dels att övergången från fondförsäkring till traditionell försäkring ska ske successivt för att minska marknadsrisken vid tillfället för bytet, dels att förvaltningen av den traditionella försäkringen ska samordnas med Sjunde AP-fonden. Förslagen i departementspromemorian har remitterats. meddelade Pensions- gruppen att man gör bedömningen att beredningsarbetet av promemorians båda förslag bör fortsätta, och att det första alternativet bör vara en utgångspunkt för de förändringar som ligger närmast i tiden. beslutades kommittédirektiv Ett reformerat premiepensionssystem (dir. 2014:107). Enligt direktiven, som tagits fram i samråd med Pensionsgruppen, ska en särskild utredare analysera och lägga fram förslag på hur förändringar av premiepensionssystemet bör åtgärder som beskrivs i departements- promemorian Vägval för premiepensionen (Ds 2013:35) enligt alternativ 1 och förslag om förändringar av den traditionella försäkringen. Syftet med utredningen är att säkerställa att eventuella förändringar av premiepensions- systemet bidrar till att fler sparare får en långsiktigt bra avkastning på sitt premie- pensionskapital till rimlig risk och kostnad. Utredaren ska bl.a. klargöra vilka regeländringar som krävs för att genomföra föreslagna åtgärder och utarbeta nödvändiga författningsförslag, analysera och beskriva konsekvenserna av att genomföra åtgärderna och föreslå hur och i vilken ordning åtgärderna bör genomföras. Därutöver ska utredaren översiktligt analysera och beskriva konsekvenserna av att ersätta fondtorget med maximalt tio statliga fonder, enligt departementspromemorians alternativ 2. Uppdraget ska redovisas . Avsnittet behandlar den verksamhet som bedrivs inom och som omfattar främst insatser avseende finansiell stabilitet och konsumentskydd. Insatser genomförs genom bl.a. finansiell tillsyn, regelgivning och tillstånds- givning. Målet för är att inom ramen för egna beslut om resursfördelning och planering arbeta för att det finansiella systemet –är stabilt och präglas av ett högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster och –ger ett högt skydd för konsumenter. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Den grundläggande utgångspunkten för bedöm- ningen av verksamheten inom Finans- inspektionen utgår från de övergripande målen för myndigheten. Till dessa kopplas ett antal mått som beskriver verksamhetens faktiska innehåll och som bl.a. redovisas i myndighetens årsredovisning. Indikatorer och bedömningsgrunder som används vid resultatbedömningen är bl.a. följande: –Tillsynens omfattning och utveckling , såväl den stabilitets- som konsument- inriktade tillsynen. –Antal och andel företag som blir föremål för någon tillsynsinsats. –Utvecklingen av prestationer inom till- synen, främst antalet tillsynsaktiviteter som resulterat i ett beslut eller en rapport. –Kostnadstäckningsgraden för avgiftsfinansierad verksamhet. –Utvecklingen och omfattningen av finan- siell folkbildning såsom spridning i sam- hället. –Utvecklingen av ärendestatistik. –Företagens omdömen om Finans- inspektionen. Verksamheten inom ska bedrivas utifrån ett stabilitets- och konsument- perspektiv. En betydande del av verksamheten utgör insatser inom EU och annat internationellt arbete. har också i uppgift att ansvara för samordningsorganet för tillsyn över åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (enligt förordningen [2009:92] om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism) samt för finansmarknadsstatistik. kostnader uppgick till (389,2012). finansiering sker till stor del genom statens budget. Myndigheten tar ut avgifter av de företag som står under tillsyn. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Avgifterna ska motsvara kostnader för den anslagsfinansierade delen av verksamheten, med undantag för samordningen av tillsyn om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Inkomsterna förs till statens budget. finansieras även genom avgifter för prövning av tillstånds- och anmäl- ningsärenden. Dessa avgifter disponeras av myndigheten och finansierade av de totala kostnaderna (2012). Avgifterna ska motsvara full kostnadstäckning. uppnåddes ett överskott som ska täcka ett ackumulerat underskott. Kostnaderna för de olika verksamheterna för- delas enligt vad som redovisas i tabell 3.1. I för- delningen ingår även de myndighetsgemen- samma kostnaderna. Tabell 3.11 kostnader för olika verksamheter 2009–2013 * Posten har fördelats på övriga verksamheter . Efter finanskrisen har det internationella arbetet tagit allt mer resurser i anspråk inom . utgör verksamheten omkring 11–av de totala kostnaderna. 1 Uppgifterna i tabellerna och diagrammen i detta avsnitt är hämtade från årsredovisningar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Det amerikanska konsultföretaget undersökte effektiviteten hos 17 myndigheter som utövar tillsyn inom finansområdet i olika länder, varav Finans- inspektionen var en. Företaget har utvärderat befogenheter, styrning av verksamheten, organisation och processer. stod sig väl i jämförelsen, trots att myndigheten generellt bedömdes vara underdimensionerad. Efter att undersökningen har genomförts har fått ytterligare ökade anslag för . Den senaste ökningen av medel avser åren 2014–2016. Dessa medel ska framför allt användas till att öka omfattningen av tillsynen. har redovisat att myndig- heten avgjorde något färre inkomna ärenden jämfört med . Statistik från Finans- inspektionens diarium visar också att den genomsnittliga handläggningstiden sammantaget för alla ärenden är ungefär samma som föregående år. genomför en företagsenkät med hjälp av telefonintervjuer. Undersökningen genomfördes och ca 400 finansiella företag svarade (av 760). Resultatet av enkäten används i Finans- inspektionens arbete med att utveckla verksamheten. Några iakttagelser års enkät är att förtroendet för är stabilt och att en stor andel av företagen anser att ger ett professionellt bemötande. En lägre andel anser att Finans- inspektionen är tydlig med vilka regler som gäller. Enligt beror detta bl.a. på den särskilda utmaningen att förtydliga besked i frågor kring regelverk och som måste koordineras med europeiska tillsynsmyndig- heter. Med anledning av undersökningen har webbplats utvecklats för att förbättra användarvänligheten. När det gäller kärnverk- samhet tillsyn, regelgivning och tillståndspröv- ning, fördelas den nedlagda arbetstiden enligt tabell 3.2. Tabell 3.2 Verksamheterna tillsyn, regelgivning och tillstånd 2010–2013