prop · H103255 · 2014-09-19 00:00:00 — Dessa omkostnader kan exempelvis utgöras av kostnader för lokaler, anläggningar, stödverksamhet, personalutbildning, drift av försvarsmaktsgemensamma skolor och centrum samt central och lokal ledning och administration. Omkostnader benämns ibland indirekta kostnader eller overhead.85 I olika grad kan omkostnader härledas till produkter. Exempelvis kan lokala omkostnader kopplas till de produkter som produceras på den lokala platsen. Beroende på hur tydligt omkostnader kan härledas används olika metoder för att fördela omkostnader till den slutliga kostnadsbäraren – produkten.86 I kapitel 2 redovisades den kostnadsbild som framgick av perspektivplaneringen 2007. Av denna rapport framgick att endast hälften av kostnaderna inom förbandsanslaget berodde på antalet förband. I detta sammanhang fördes också en diskussion om fasta och rörliga kostnader. Försvarsmakten menade att på är huvuddelen av kostnaderna inom försvarsanslagen fasta. Detta innebär att på kort sikt kan förändringar av organisationen vara förknippade med omställningskostnader som är större än de möjliga besparingarna. I ett längre perspektiv är kostnaderna i huvudsak rörliga. Dock krävs ett aktivt ställningstagande till en förändrad kostnadsnivå.87 Ett liknande resonemang har också framförts av (). FOI menar att stora fasta kostnader och långsiktiga bindningar inom Försvarsmakten försvårar en anpassning av verksamhet och kostnader till aktuell omvärldssituation. Att upprätthålla en organisation med stor exibilitet är ofta mer krävande i termer av resurser och kostnader än att bygga en organisation för en bestämd uppgift.88 4.4.2 Fördelning mellan kostnadslag inom förbandsanslaget Nedan har kostnaderna inom förbandsanslaget delats upp på kostnadsslag89. Förbandsanslaget är det största anslaget och nansierar 85Försvarsmaktens årsredovisning , s. 46. 86Försvarsmakten (2012) . 87Perp-rapport , s.64. 88FOI (2007) Verksamhetslogik i förbandsproduktionen, Mars 2007, FOI-R-2241-SE. 89Exklusive anslagspost 1.1.4 Militära underrättelser. Hela denna kostnad bokas som central overhead på förbandsanslaget. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET en stor del av verksamheten. Direkta kostnader i tabellen är kostnader för personal, infrastruktur och verksamhet. Centrala omkostnader har delats in i central utbildning, central ledning och central overhead. Lokala omkostnader består av kostnader för lokal drift och administration. Tabell 8 Fördelning mellan olika kostnadsslag inom förbandsanslaget (löpande priser, ) 4 679 () 4 725 () 1 803 () 1 513 () 3 565 () 3 970 () 5 254 () 4 542 () Varav lokal drift och administration 4 544 () –242 () Källa: bearbetning av Försvarsmaktens redovisning. Av de totala kostnaderna inom förbandsverksamheten utgörs av olika typer av omkostnader och kostnader för infrastruktur. Vid en jämförelse mellan åren kan en ökning ses inom centrala omkostnader, främst för central overhead, och en minskning inom lokala omkostnader. Total sett ökar dock omkostnaderna med 1,2 mdkr mellan dessa år. Enligt Försvarsmakten kan skillnaderna mellan åren förklaras av att den så kallade försvarsmaktskassan har hanterats på olika sätt i redovisningen . Redovisningen skiljer sig mellan åren på grund av införandet av ekonomi- och resursledningssystemet SAP PRIO.90 90 Försvarsmaktens underlag till , . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Ökande kostnader för personal och tjänster ökade den årliga kostnaden för personal med . Ökningen föranleddes främst av att Försvarsmakten började anställa er soldater. Dessa ökningar är i sin tur en följd av den reformerade personalförsörjningen. Försvarsmaktens personalkostnader har också påverkats av omstruktureringsåtgärder samt införande av ett nytt anställningsavtal som bland annat inneburit en skyldighet för personalen att göra insatser utomlands. Kostnaderna för tjänster har ökat kraftigt , för att därefter ligga kvar på en högre nivå. Ökningen förklaras främst av ökade kostnader för materielkonsulter och andra externa tjänster. Inom verksamhetsgrenarna ligger starkt fokus på uppbyggnad av insatsorganisation och beredskap. ökade kostnaderna för denna verksamhet med . Fördelningen mellan olika produktgrupper visar att ygvapenförband haft de högsta kostnaderna , följt av arméförband. Kostnaderna inom marinförbanden har minskat . Omkostnader utgör fortfarande hälften av de totala kostnaderna Försvarsmaktens kostnader kan delas in i en del som avser direkta kostnader för bland annat förband och en del som avser olika typer av omkostnader. De direkta kostnaderna omfattar personalkostnader för soldater och ocerare, men också verksamhetskostnader. Verksamhetskostnader består av kostnader för övningsdygn, drift- och underhåll med mera. Omkostnader utgörs av kostnader för ledning, viss utbildning samt kostnader för lokal drift och administration vid olika organisationsenheter. Av kapitel 2 har framgått att Försvarsmakten beräknade att ungefär hälften av de totala kostnaderna för verksamheten på förbandsanslaget utgjordes av omkostnader. Detta föranledde ett förslag från Försvarsmaktens sida om att se över kostnaderna. Av Försvarsmaktens redovisning för framgår att andelen omkostnader ligger på ungefär hälften av de totala kostnaderna på förbandsanslaget. Den relativa och absoluta omfattningen av omkostnader har alltså inte minskat. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Investeringar i materiel sjunker, men är detta ett uttryck för lägre behov? Försvarsmakten gick in i försvarsbeslutsperioden –2014 med en reducerad ram för anska ning och vidmakthållande av materiel. vill säga värdet av den materiel som börjar användas i organisationen, sjunker relativt det totala anslaget. Denna utveckling är, i princip, förväntad eftersom den följer av vad regering och riksdag slagit fast. I underlagen till inriktningspropositionen konstaterades att fanns relativt sett gott om materiel, varför omsättningstakten kunde sänkas. En minskad omsättningstakt kan speglas i att investeringsnivåerna blir lägre. En obesvarad fråga är dock vilken nivå på investeringarna som är lämplig sett till behovet av omsättning på olika sikt. Dessa frågor har era olika aspekter och kommer att behandlas ytterligare i kapitel 5 och 6. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 5Uppföljning av vissa delar av inriktningsbeslutet I detta kapitel följer vi upp de viktigaste verksamhetsförändringarna och andra åtgärder som enligt de olika underlagen till inriktningspropositionen behövdes för att skapa rätt förutsättningar för insatsorganisationens utveckling. I kapitel två kunde vi se hur många underlag för regeringens inriktningsproposition var behäftade med osäkerheter samt att ytterligare utredningar skulle krävas för att bedöma möjliga besparingsåtgärder. Genomgången i detta kapitel syftar till att belysa genomförandet och resultatet av de åtgärder som regeringen eller Försvarsmakten bedömde var av särskild vikt. Kapitlet behandlar följande områden: omstruktureringar och kostnadsreduceringar av försvarets stödverksamhet, grundorganisationsutveckling, bemanningen av bas- och insatsorganisationen samt utveckling och eektivisering av materielförsörjningen. 5.1Omstruktureringen av försvarets stödverksamhet Försvarsmaktens stödverksamhet inom områdena forsknings- och utvecklingsverksamhet, materielförsörjning och logistikverksamhet har genomgått omstruktureringar och nedskärningar91. Genomgången i detta avsnitt belyser utvecklingen och sträcker sig fram till nutid.92 2007 pågick genomförandet av reduktioner med koppling till försvarsbeslutet . dessa reduktioner tog myndigheten fram underlag för det efterföljande inriktningsbeslutet, vilket innehöll nya förslag till reduktioner inom stödverksamheten. 91I SOU 2011:36 Forskning och utveckling samt försvarslogistik – i det reformerade försvaret drogs slutsatsen att Försvarsmakten har svårigheter i att uttrycka sitt behov av stödverksamhet och att det inte nns någon entydig denition av vad som är att betrakta som stödverksamhet. 92Genomgången avser förändringar inom anslagen 1.1, 1.3, 1.4 och 1.5. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Omfattningen av besparingsförslagen har varierat till stödverksamheten har ett antal besparingsmål behandlats i olika sammanhang. Förslagen har varierat både vad gäller besparingsbelopp och vilken verksamhet som besparingarna avser De mest omfattande förslagen kom från Försvarsberedningen , som talade om 3–i besparingar per år93. Denna bedömning omfattade dock också vissa neddragningar i förmågebredd och förmågedjup, det vill säga förmågor i insatsorganisationen. har främst fokuserat på stödverksamhet i form av forskning och utveckling samt materielförsörjning och logistik. Antagandena om möjliga besparingar har också sänkts något . Den så kallade föreslog 2009 totalt i besparingar per år94. Dessa kostnadsreduceringar beräknades falla ut . Den senaste utredningen, (FSU), innehöll olika förslag som bedömdes innebära en årlig kostnadsminskning på 2014 jämfört med utfallet 200895. Utredningen sammanfattade sitt besparingsförslag enligt följande: Tabell 9 Bedömda besparingar inom stödverksamhet 2012 respektive 2014 i förhållande till utfallet - Drift och underhåll - Inköp av förnödenheter - Organisations-, metod- - Organisations-, metod- - Vidmakthållande av materiel - Organisations-, metod- och Källa: SOU 2011:36, s.607 94Jämfört med utfallet för . Besparingarna är angivna prisläge. Källa: FÖ 2009:A Ett användbart och tillgängligt försvar – Stödet till Försvarsmakten. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Som framgår av tabell 9 föreslog utredningen besparingar inom i princip samtliga av Försvarsmaktens anslag. Förslagen riktade sig både mot forsknings- och utvecklingsverksamhet, logistik och materielförsörjning. Av de förslag utredningen förde fram antogs att ungefär 1300 miljoner redan vara omhändertagna av Försvarsmakten96 (Se Besparing 2012 i tabell 9). Fram föreslog FSU ytterligare besparingar, vilka skulle innebära att kostnaderna kunde sänkas med jämfört med nivån . , och Försvarsmaktens egen logistikutredning har delvis olika utgångspunkter. Gemensamt är dock att de relaterar till den ekonomiska nivån på verksamheten år 200897. utredningarna bryter ned besparingsförslagen till årliga beting, utan använder endast enskilda jämförelseår. 5.1.1Besparingar inom Forskning och teknikutveckling En del av de besparingar som antogs ha uppnåtts fram till och med avsåg besparingar inom forskning och utveckling. Av totalt utgjorde besparingar inom forskning och utveckling. Fram skulle en ytterligare minskning ske inom forskning och teknikutveckling omfattande totalt jämfört med nivån 2008.98 Försvarsmakten instämde i stort med utredningens bedömningar vad gäller reduceringar inom forskning och utveckling fram till 201299. De besparingar som genomförts inom forskning och teknikutveckling hade enligt Försvarsmakten omfördelats dels inom respektive anslag dels mellan anslag: För anslaget 1.1 Förbandsverksamhet innebar detta en omfördelning mellan olika typer av befattningar i insatsförbanden. Genomförda och planerade reduktioner inom anslaget 1.3 Anska ning av materiel omfördelades inom samma anslag, från materielanskaning före beslut om serieanskaning till anskaningsåtgärder av materiel för insatsförbanden. inom forskning och teknikutveckling samt inom logistikverksamhet. Källa: Försvarsmaktens budgetunderlag . 97Vidare varierar även den relativa kostnadsnivån. utgår från en kostnad 2008 om . använder olika utgångspunkter, men ligger på en jämförelsenivå om . 98SOU 2011:36, s.609. 99Försvarsmakten (2011) Försvarsmaktens yttrande över betänkandet Forskning och utveckling samt försvarslogistik (SOU 2011:36), HKV beteckning 23250:55798. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Likaså för anslaget 1.4 inplanerades genomförda reduktioner avseende vidmakthållande för andra aktiviteter för uppbyggnad/vidmakthållande av insatsförbanden inom samma anslag.100 Genomförda åtgärder inom anslaget 1.5 Forskning och teknikutveckling omfördelades fullt ut till andra anslag (se också kapitel 3). Ett annat sätt att belysa anslagsförändringarna är att undersöka utvecklingen inom verksamhetsgren 3 Utveckling, oavsett vilket anslag som verksamheten belastar (se också kapitel 4). En jämförelse visar att anslagsbelastningen inom denna verksamhet minskat från till 2012.101 Området är dock fortfarande föremål för nedskärningar. gav regeringen ett uppdrag att redovisa ett förslag om hur skulle kunna frigöras från anslaget 1.5 (Forskning- och teknikutveckling) med början 2013102. Försvarsmakten redovisade förslag på reduceringar men framhöll att anslagets storlek börjar närma sig en kritisk nivå för att kunna skapa en långsiktig kostnadseektivitet103. I ett underlag till har Försvarsmakten fört fram att det inte är långsiktigt hållbart att fortsätta reduceringar inom de områden som varit föremål för reduceringar, det vill säga forskning och teknikutveckling inklusive ocersutbildning.104 I budgetpropositionen för föreslog regeringen en omfördelning om från anslaget för forskning och utveckling till anslaget för förbandsverksamhet. Förändringar inom försvarslogistiken har också varit en viktig delkomponent i rationaliseringarna av Försvarsmaktens stödverksamhet. genomgång av olika besparingsförslag om logistik- och materielförsörjning, såsom de framställts i utredningar och budgetunderlag , visar att det har funnits en förhoppning om att uppnå besparingar på . 100Försvarsmakten (2011) Försvarsmaktens yttrande över betänkandet Forskning och utveckling samt försvarslogistik (SOU 2011:36), s. 30–31. 101Försvarsmaktens årsredovisning för respektive 2012. Vissa justeringar av verksamhetsgrenens omfattning har skett över åren. Viss verksamhet har exempelvis yttats från VG3 till VG2. 102Regeringsbeslut Fö 2011/1680/MFU, . 103Förslag till och konsekvenser av en reducering av anslaget för forskning och utveckling med . Källa: Försvarsmaktens yttrande över betänkandet Forskning och utveckling samt försvarslogistik (SOU 2011:36), HKV beteckning 23250:52238, . 104Försvarsmaktens underlag till , . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Som nämnts tidigare i kapitel 2 lade Försvarsmakten inför inriktningspropositionen fram ett förslag som innebar besparingar inom logistikverksamheten105. I samband med arbete ändrade sig dock Försvarsmakten angående de tidigare Försvarsmakten angav istället att möjliga besparingar genom personalreduktioner och verksamhetseektivisering kunde uppgå till , 2013 samt år 2014106. Detta förslag omfattar alltså mindre besparingar än i Försvarsmaktens tidigare uppskattning. landade i uppskattade besparingar om jämfört med samt 1ƒ438 jämfört med (det vill säga en del av de belopp som anges i tabell 9). Jämfört med besparingsförslagen inom forskning och utveckling ligger således tyngdpunkten i de föreslagna besparingarna mellan 2012–2014 inom logistiken107. Försvarsmakten framförde i sitt remissvar en rad invändningar mot utredningens slutsatser. Bland annat menade att de uppskattade besparingarna inom logistikverksamheten föreföll väl tilltagna108. Försvarsmakten hävdade vidare att det förelåg ett behov av att frigöra , men att detta inte fullt ut kunde hanteras med hjälp av utredningens besparingsförslag109. Regeringen gav respektive Försvarsmakten och i uppdrag att dels förbereda och genomföra verksamhetsövergångar med mera, dels redovisa hur ytterligare besparingar inom logistik- och materielförsörjning skulle kunna uppnås. Besparingsbetingen var , respektive , det vill säga en total besparing om per år110. Myndigheterna redovisade dessa uppdrag . 105Besparing 2010: , , 2012: , 2013: , 2014: . I underlaget anger Försvarsmakten att detta är besparingar inom anslaget 1.1. bedömda möjligheter till besparingar fördelar sig på anslagen 1.1, 1.3 samt 1.4. 106SOU 2011:36, s.313–314. Försvarsmakten angav bland annat att de tidigare uppgifterna också involverade andra myndigheter. 107Utredningens förslag påverkar både Försvarsmakten och . 108Försvarsmakten (2011) Försvarsmaktens yttrande över betänkandet Forskning och utveckling samt försvarslogistik (SOU 2011:36), bilaga 1, s.32. 109Försvarsmakten hade i Budgetunderlaget planerat in i frigjorda ekonomiska medel till följd av rationaliseringar efter (FSU) förslag. 110Regeringsbeslut Fö2008/3334/MFU, Fö2011/613/MFU. 111Försvarsmakten (2011) Försvarsmaktens yttrande över betänkandet Forskning och utveckling samt försvarslogistik (SOU 2011:36). EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Logistikverksamheten behandlas era gånger i Mot bakgrund av förslag föreslog regeringen i budgetpropositionen för att skulle bemyndiga regeringen att fatta beslut om organisationstillhörighet för den verksamhet som bedrivs inom ramen för Försvarsmaktens logistikverksamhet112. Vidare angav regeringen att redan genomförda kostnadsreduceringar inom framförallt forskning och utveckling uppgick till cirka 1300 miljoner kronor113. För att säkerställa den fortsatta takten i försvarsreformen angav regeringen att skulle frigöras med början . år göras tillgängligt genom överföringar mellan anslag såväl som frigörande av medel inom anslag114. Dessa medel skulle enligt regeringen frigöras till följd av redan genomförda och pågående e-ektiviseringar som redovisats av . avslog dock regeringens begäran om bemyndigande att fatta beslut om organisationstillhörighet med hänvisning till att mer information om de olika etapperna i genomförandet behövdes115. Regeringen återkom till med en proposition116. biföll regeringens proposition117. Därefter uppdrog regeringen åt Försvarsmakten och att förbereda och genomföra inordnande av viss verksamhet från Försvarsmakten, med syftet att överföringarna skulle leda till besparingar om från och med 2015118. Uppföljning visar att besparingarna blir försenade och mindre än beräknat Utöver redovisning av hur själva arbetet med omdaningen av logistiken fortskrider har Försvarsmakten haft i uppgift att i årsredovisningarna respektive 2011 redovisa omfördelningen av medel som skett från så kallad stödverksamhet till operativ verksamhet, det vill säga hur frigjorda och omfördelade medel har använts. 2011/12:1, Uo 6, s.52. 113I enlighet med bedömning. 114Överföringar av medel till förbandssanlag från andra anslag med anledning av omställningen av försvaret uppgick enligt förslag i budgetpropositionen till 2012 och . 2011/12:FöU1, rskr. 2011/12:92. 2011/12:86. 2011/12:FöU9, rskr. 2011/12:291. 118Regeringsbeslut Fö2008/3334/MFU, Fö2011/613/MFU (ändring) . I de tidigare uppdragen till myndigheterna skulle sparas och . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA I årsredovisningen redovisade Försvarsmakten att Försvarsmaktens logistik haft ett rationaliseringskrav om . redovisade Försvarsmakten resultatet genom att återge delar av den rapportering som gjordes till . Försvarsmakten konstaterade också att rationaliseringar inom Försvarsmaktens logistik uppgått till , men Försvarsmakten kunde inte ange i vilken mån detta var besparingar utöver de som uppskattades i . Försvarsmakten hade också i sitt remissvar på utredningen understrukit att man inte till fullo kunnat härleda hur de underlag om logistik som myndigheten lämnade till utredaren utvecklats till betänkandets besparingsförslag120. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att följa och utvärdera eektiviseringar inom försvarslogistiken121. Statskontorets utvärdering visar bland annat att det nns stor risk för att regeringens besparingskrav inte kommer att kunna uppnås. Besparingarna riskerar att varken realiseras fullt ut eller inom de utsatta tidsramarna. Enligt utvärderingen räknar inte myndigheterna med att kunna uppnå besparingskravet om . Sammantaget bedömer myndigheterna att de Statskontoret iakttar även vissa omständigheter som gör det svårt att följa upp reformen. Bland annat har regeringens krav förändrats vad gäller tidpunkter när besparingarna ska vara genomförda. 5.2Utveckling av grund- och basorganisationen Fram bestod Försvarsmakten av en insatsorganisation och en grundorganisation. och tillsvidare används begreppen insatsorganisation, basorganisation och grundorganisation. Försvarsmaktens grundorganisation fastställs genom myndighetsinstruktionen och består av alla förband, skolor och centrum samt Högkvarteret. Försvarsmakten bestämmer sin egen grundorganisation i de delar den inte är reglerad av instruktionen.122 Av myndighetens instruktion framgår även 119Försvarsmaktens årsredovisning , ub. Försvarsmakten påpekar här att arbete pågår och att det därför kan vara lämpligt att återkomma med redovisning . 120Försvarsmakten (2011) Försvarsmaktens yttrande över betänkandet Forskning och utveckling samt försvarslogistik (SOU 2011:36), bilaga 1, s.32. 121Uppdrag till Statskontoret att följa och utvärdera e-ektiviseringar inom försvarslogistiken, , Fö2011/613/MFU(delvis). 122Förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Enligt § 14 består Försvarsmaktens grundorganisation av de organisationsenheter som anges i bilaga 1 till denna förordning. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET att Försvarsmakten ska ha en insatsorganisation bestående av krigsförband inklusive hemvärn med nationella skyddsstyrkor. Försvarsmaktens personal är antingen placerad i insatsorganisationen eller i basorganisationen, där den senare syftar till att utgöra ett stöd för insatsorganisationens förband och bemanna skolor och centrum. Flera olika förslag till förändrad grundorganisation har förts fram I kapitel 2 framgick att Försvarsmakten både i budgetunderlaget 2009 och i underlaget till inriktningspropositionen föreslog förändringar i grundorganisationen. Försvarsmakten ville lägga ned eller förändra sin verksamhet på en rad orter. De beräknade besparingseekterna av de olika förslagen har varierat mellan de olika underlagen. Det förslag som redovisades i samband med budgetunderlaget 2009 innebar att strax kunde sparas från och med 2011123. Som också framgått av kapitel 2 föreslog regeringen dock en annan lösning som innebar att medel istället omfördelades från materielanslagen. I underlaget till inriktningspropositionen utgjorde ett omarbetat förslag till grundorganisationsförändringar en väsentlig del av antagandena (se bilaga 1 för en sammanställning av förslagen). I detta förslag räknade Försvarsmakten med att kunna sänka kostnaderna inom förbandsanslaget 1.1 med upp till från och med 2013124. Bland annat ville Försvarsmakten minska antalet utbildningsplattformar inom armén och ygvapnet samt lämna ett ygplatsområde. Även förändringar inom lednings- och logistikorganisation föreslogs. Regeringen behandlade inte utvecklingen av grundorganisationen i någon större utsträckning vare sig i inriktningspropositionen eller i inriktningsbeslutet för perioden –2014. I propositionen föreslogs att inga nedläggningar av organisationsenheter inom grundorganisationen skulle ske under innevarande mandatperiod, det vill säga fram till 2010125. Försvarsmakten fortsätter avisera behov av förändringar I budgetunderlagen återkom Försvarsmakten till behovet av att förändra och rationalisera grundorganisationen. Försvarsmakten angav att myndigheten avsåg att påbörja de omstruktureringar som myndigheten 123Se avsnitt 2.2.1. 124Se avsnitt 2.2.2. Till dessa besparingar inom förbandsanslaget föreslogs även omfördelningar från andra anslag samt ett antaget tillskott med anledning av . 2008/2009:140, s.12. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA själv kunde besluta om126. påtalade Försvarsmakten behovet av mer omfattande grundorganisationsförändringar. Myndigheten avsåg att återkomma i denna fråga i budgetunderlaget för . I samband med dessa uttalanden efterfrågade också att regeringen lämnade planeringsanvisningar för förslag till utformning av en anpassad grundorganisation. Budgetunderlaget innehöll dock inga större förändringsförslag. Enligt Försvarsmakten kunde ekonomin balanseras genom mindre personalreduceringar och rationaliseringar inom basorganisationen.