prop · H20323 · 2014-12-03 00:00:00 — Exempel på förstärkta förmedlingsinsatser är kurser i att skriva CV, yrkesvägledning, workshopar och jobbcoachning, det vill säga olika former av stöd för ett eﬀektivt jobbsökande.250 Nedan följer en redogörelse av ett antal studier som har undersökt eﬀekter på sysselsättning av förmedlingsinsatser och insatser hos privata aktörer. 251 Avsnittet syftar till att sätta lotstjänsten i en arbetsmarknadspolitisk kontext som är relevant för diskussionen av lotstjänstens förväntade eﬀekter på sysselsättningen och därmed även dess mervärde för individen och staten. 6.1Andra insatser med förmedlingsverksamhet svenska studier visar på positiva resultat av förstärkta förmedlingsinsatser, men den empiriska evidensen är begränsad och därför går det inte att dra slutsatser om vilken förmedlingsverksamhet som är mest eﬀektiv. utvärdering (IFAU) utvärderade försöken med arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare (SIN) som 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd, s. 76. 250SOU 2010:88, se Bilaga 1: Vägen till arbete: Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration, s. 20. 251För en mer utförlig översikt se . och ., Arbetsmarknadspolitikens eﬀekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt. IFAU 2011:7, Calmfors L., . och Hemström M, Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseﬀekter?, IFAU Rapport 2002:8. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? enligt studien främst var en kraftigt intensiﬁerad sök- och matchningshjälp.252 Studiens resultat visade att åtgärden bidragit till ett ökat inﬂöde i arbetspraktik och att de som går in i arbetspraktik har större chanser att senare få arbete. I en utvärdering av försöksverksamhet för vissa nyanlända invandrare (FNI) pekade resultaten på att FNI leder till ﬂer arbetssökande i osubventionerat arbete men att tiden till ett osubventionerat arbete inte förkortas.253 Dessutom visade studien att FNI leder till att ﬂer påbörjar arbetsmarknadsutbildningar samt att övergången till arbetsmarknadsutbildningar förkortas. En viktig aspekt som kännetecknade försöksverksamheten var att deltagarna ﬁck en personlig coach, en handläggare som har hand om betydligt färre personer än vad som normalt är fallet, och en mer ﬂexibel svenskundervisning. I långtidsutredningen redogjordes för den internationella evidensen gällande förmedlingsinsatser.254 En del amerikanska experiment visade på att ökad kontroll av individen i samband med vägledningsinsatser i form av intervjuer, resurscentrum, seminarier och workshoppar om hur man kan hitta jobb ledde till minskad tid i arbetslöshet och ökad inkomst, samt att insatserna var kostnadseﬀektiva. I genomgången av de internationella studierna försökte man även ta reda på om förmedlingsinsatser fungerar bättre för någon speciﬁk grupp av arbetslösa. Utredningen ger exempel på utvärderingar som uppvisar positiva eﬀekter av förmedlingsverksamhet för lågutbildade arbetslösa och ungdomar. övergripande slutsats från den internationella evidensen är att förmedlingsinsatser kan öka sysselsättning, kanske i synnerhet om de kombineras med kontroll. framhåller utredningen att den begränsade svenska evidensen på detta område innebär att det behövs experiment med tydliga behandlingsgrupper och kontrollgrupper för att kunna utvärdera eﬀekterna av olika förmedlingsinsatser. Det ﬁnns inte tillräckligt med empirisk grund för att dra slutsatser om vilken typ av förmedlingsverksamhet som är mest ändamålsenlig, när dessa insatser ska sättas in, hur omfattande de ska vara och för vilka grupper de är viktigast.255 252Johansson P. och , Arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare – teori, praktik och eﬀekter, IFAU Rapport 2006:6. 253Joona P. och Nekby L., Utvärdering av försöksverksamheten för vissa nyanlända invandrare (FNI), . 254SOU 2010:88, se bilaga 1: Vägen till arbete: Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration, s. 45 ﬀ. 255SOU 2010:88, se bilaga 1: Vägen till arbete: Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration, s. 49–50. granskar: etablering och integration 6.2Privata aktörer inom arbetsmarknadspolitiken Arbetsförmedlingen har i uppdrag att anlita kompletterande aktörer för att snabbt och eﬀektivt få sökande i arbete.256 Dessa aktörer tillhandahåller olika typer av förmedlingstjänster som innefattar personlig handledning och stöd.257 Arbetsförmedlingen framhåller att de kompletterande aktörernas förmåga att pröva nya angreppssätt och lösningar, med fokus på individens behov, ökar den arbetssökandes möjligheter till arbete.258 Totalt 1 017 olika aktörer har levererat kompletterande förmedlingstjänster till arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och har utbetalats från Arbetsförmedlingen i ersättning till kompletterande aktörer under året.259 Antalet arbetssökande hos kompletterande aktörer uppgick till 149 000 personer. Både kostnaderna för de upphandlande tjänsterna från kompletterande aktörer och antalet arbetssökande som har tagit del av tjänsterna har ökat (se tabell 16). Tabell 16 Kompletterande tjänster – antal privata aktörer, deltagare och kostnader (belopp i ) Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013. Eftersom arbetsmarknadspolitiska insatser i fram till i huvudsak har tillhandahållits av det oﬀentliga, är antalet utvärderingar av privata aktörers förmedlingsinsatser begränsat. En utvärdering publicerad av Arbetsförmedlingen av kompletterande aktörer inom jobb- och utvecklingsgarantin visar inga varaktiga eﬀekter av samverkan med kompletterande aktörer på utﬂödet till arbete inom jobb- och utvecklingsgarantin.260 Studien följer utvecklingen av andelen deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin som fått arbete och jämför resultatet mellan kontor som samverkat och kontor som inte samverkat med kompletterande aktörer. Resultaten pekar på temporära positiva eﬀekter, men studien kan inte dra någon slutsats om det ökade utﬂödet till arbete berodde 256Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen, 4 § p. 257Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 119. 258Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 119. 259Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 119. 260Harkman A., Mikkonen M., Okeke S., En utvärdering av kompletterande aktörer inom jobb- och utvecklingsgarantin, Arbetsförmedlingen, Working Paper 2010:12. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? på att arbetsförmedlarna har lyckats få ﬂer till arbete eller om det är de kompletterande aktörerna. Ytterligare en rapport från Arbetsförmedlingen om interna och externa coachningstjänster visar ingen skillnad i sannolikheten att lämna Arbetsförmedlingen mellan individer med extern respektive intern jobbcoachning. 261 Liknande resultat visar även en rapport från IFAU med en utvärdering av jobbcoachning.262 Enligt studien har de som coachats av kompletterande aktörer respektive av Arbetsförmedlingen arbete i ungefär lika stor utsträckning. genomförde Arbetsförmedlingen försöksverksamhet med privata arbetsförmedlingar. Verksamheten utvärderades av IFAU som konkluderade att det fanns små skillnader mellan dem som valde att gå hos en privat aktör och dem som stannade kvar hos Arbetsförmedlingen.263 Positiva eﬀekter fanns dock för utrikes födda som ﬁck hjälp av en privat aktör i förhållande till de som gick till Arbetsförmedlingen. Utrikes födda bedömdes vara den grupp som vann mest på att gå till en privat förmedling. Att de privata aktörerna relativt sett var bättre på att förmedla jobb till utlandsfödda kan enligt studien bero på att dessa personer vanligtvis har ett sämre nätverk på den svenska arbetsmarknaden, samt att de privata förmedlarna kunde ordna kontakter med arbetsgivare på ett bättre sätt än Arbetsförmedlingen. I en analys av den empiriska evidensen konkluderar forskarna att ett system med omfattande kompletterande aktörer inte erbjuder några enkla eﬀektivitetsvinster.264 Upphandling och utformningen av kontrakt framhålls som centrala aspekter för vilka drivkrafter som skapas hos de privata aktörerna. 6.3Sysselsättningseﬀekter av tjänsten etableringslots 6.3.1Ovisst om lotsen bidrar till högre sysselsättning Det ﬁnns ingen kunskap om sysselsättningseﬀekterna av just tjänsten etableringslots. Av de nyanlända arbetssökande som har lämnat etableringsuppdraget, 7 009 personer, har sysselsättning i form av 261Arbetsförmedlingen, Interna och externa coachningstjänster – en utvärdering av resultatet, URA 2011:2. 262Liljeberg L., , ., Vad innebär det att bli coachad? – En utvärdering av jobbcoachingen vid Arbetsförmedlingen, IFAI, Rapport 2012:24. 263Bennmarker H., Grönkvist E., ., Betalt efter resultat – utvärdering av försöksveksamhet med privata arbetsförmedlingar. IFAI, rapport 2009:23. 264Forslund A. och ., Arbetsmarknadspolitikens eﬀekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt. IFAU, 2011:7, s. 59. granskar: etablering och integration arbete eller studier.265 Arbetsförmedlingens statistik visar att personer som har haft lots inte når sysselsättning i form av arbete eller studier i högre utsträckning än personer som inte har haft lots.266 Generellt påpekar att det inte går att utläsa något samband mellan användande av etableringslots och omsättning till arbete eller studier.267 Anledningen är att insatsen etableringslots pågår parallellt med andra insatser i de nyanländas etableringsplan, till exempel samhällsorientering, SFI och andra etableringsförberedande aktiviteter. Detta gör det svårt att särskilja eﬀekterna av just insatsen etableringslots. Omfattningen av tjänsten är dessutom begränsad, , vilket också bidrar till att resultat inte kan kopplas till lotsarnas stöd. Tjänstemän vid anser, liksom Arbetsförmedlingen, att det är generellt svårt att veta om lotstjänsten, i dess nuvarande utformning, är eﬀektiv.268 Regeringen har uppdragit att utvärdera etableringsreformen för vissa nyanlända invandrare.269 En delrapport om eﬀekterna efter reformens ikraftträdande ska överlämnas till regeringen . Enligt uppgifter från deltagande forskare kommer utvärderingen däremot inte titta på eﬀekterna av delar i reformen, som etableringslots.270 6.3.2 Avsaknad av jämförelsegrupper försvårar utvärdering För att kunna utvärdera lotstjänstens eﬀekter måste det ﬁnnas en relevant jämförelsegrupp, det vill säga en grupp individer som inte har deltagit i lotstjänsten, men som i alla andra avseenden liknar den grupp av individer som har haft en lots. Även om hänsyn tas till ett stort antal bakgrundsvariabler kan det ﬁnnas skillnader mellan individer som väljer att delta i lotstjänsten och individer som väljer att inte delta med avseende på egenskaper som är svåra observera. Ett skäl till att individen inte vill ha en lots kan vara att den sökande anser sig klara av att söka jobb på egen hand, eller anser sig ha tillräckliga kontakter och tillräckligt goda kunskaper om det svenska samhället. gör att man inte helt kan utesluta att det är något annat än just deltagandet i lotstjänsten som förklarar skillnaden i sysselsättningsstatus mellan individer som har haft respektive inte haft en lots. 265Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 139. Den vanligaste formen av anställning för dem som lämnat var nystartsjobb. Nystartsjobb för nyanlända är en subventionerad anställningsform som infördes . 266Arbetsförmedlingens återrapportering , Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, , s. 55. 267Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 125. 269Se Regeringen, Integrations- och jämställdhetsdepartementet, regeringsbeslut , IJ2010/1691/IU. 270E- post från och . etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? har tidigare pekat på att det är svårt att utvärdera åtgärder som är av ”rättighetskaraktär”, det vill säga där samtliga individer som uppfyller vissa villkor har rätt att delta.271 I rapporten betonade vikten av att i större utsträckning överväga försöksverksamhet, till exempel kontrollerade experiment, vid starten av ett arbetsmarknadspolitiskt program för att eﬀekten av programmet ska gå att utvärdera. Ett annat alternativ som studien föreslog var att vid starten av olika insatser överväga hur implementeringen ska genomföras. Att successivt över tiden implementera en insats i olika delar av landet är också något som underlättar utvärderingen av insatsens eﬀekter. Tjänsten etableringslots föregicks inte av någon försöksverksamhet innan regeringen beslutade att den skulle införas inom hela landet.272 Etableringslots lanserades dessutom som en rättighet, vilket innebär att alla nyanlända med en etableringsplan ﬁck rätt att ta del av tjänsten.273 Tjänsten infördes således utan några restriktioner, varken geograﬁska – det vill säga att vissa arbetsförmedlingar tillhandahöll tjänsten och vissa inte – eller gällande målgruppen, det vill säga att nyanlända arbetssökande slumpmässigt ﬁck en lots. Jämförelsegrupper saknas därmed för att tjänsten ska gå att utvärdera med avseende på sysselsättningseﬀekterna. Tjänstemän på har framhållit ”rättviseaspekten” när arbetsmarknadspolitiska insatser introduceras, vilket innebär att den etiska frågan om att välja vilka individer som ska få ta del av en tjänst beaktas vid beslut om försöksverksamheter i form av kontrollerade experiment inför implementering av arbetsmarknadspolitiska insatser.274 Detta kan vara ett skäl till att alla individer ska få en insats, i stället för att endast vissa får delta så att jämförelsegrupper skapas. 6.3.3Många nyanlända upplever att lotsen inte påverkat chanser till jobb I enkät till nyanlända har svarat att lotsens stöd inte har påverkat deras chanser att få ett jobb (se tabell 19). har svarat att chanserna har ökat, medan anser att de i stället har minskat. 271Riksrevisionen (2010) Staten och arbetsmarknaden – summering av granskning. 273Lag (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. granskar: etablering och integration Tabell 17 Tror du att det stöd som du har fått från lotsen har ökat, minskat eller inte påverkat dina chanser att få ett jobb? (Antal svar 910, andel i procent) Ökat chanser att få ett jobb Minskat chanser att få ett jobb Det har inte påverkat chanser att få ett jobb Källa: telefonenkät till nyanlända. I enkätundersökningen till kontaktpersoner på lotsföretag ställdes frågan om de instämmer i påståendet att tjänsten etableringslots ökar de nyanländas chanser att få ett jobb. Många instämmer helt och i hög grad att den ökar chanserna till jobb, totalt . Men av företagen instämmer i låg grad eller inte alls. Detta är en förhållandevis hög andel med tanke på att vi tillfrågar utförare av tjänsten vars uppdrag är att påskynda etableringen på arbetsmarknaden. 6.3.4 En majoritet skulle ändå rekommendera tjänsten Trots att en stor andel av de nyanlända inte upplever att lotsens stöd påverkat deras chanser att få ett jobb svarar en övervägande majoritet i enkätundersökning, , att de skulle rekommendera andra nyanlända som har kommit till att använda sig av en lots. Detta indikerar att de nyanlända upplever att det ﬁnns ett mervärde i att ha en lots. Under intervjuer med nyanlända har det framkommit att vissa av dem tycker att lotsarna är ett stöd med avseende på att de hjälper till med vissa praktiska frågor, så som information om hur de nyanlända kan få familjemedlemmar till , hjälp med att registrera sig i en bostadskö och hjälp med tidsbokning på vårdcentralen.275 En stor andel av de nyanlända i Arbetsförmedlingens undersökning har svarat att de är nöjda med lotstjänsten. Myndigheten har undersökt kundnöjdheten bland deltagare hos kompletterande aktörer. Tjänsten etableringslots har de mest nöjda deltagarna. I en enkät genomförd var ganska eller mycket nöjda med tjänsten.276 275Intervju 15 och 16. 276Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 122. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? Då lotsen är tänkt att vara en länk mellan individen och arbetsmarknaden kan tjänsten betraktas som en förstärkt förmedlingsinsats. Utifrån tidigare studier om förmedlingsinsatser är det dock svårt att dra slutsatser om vilka eﬀekter tjänsten etableringslots kan förväntas ha då innehållet, omfattningen samt deltagarsammansättningen skiljer sig från andra insatser. De empiriska studierna ger heller inga entydiga resultat. Innehållet i lotstjänsten förefaller vara bredare än ordinarie förmedlingsverksamhet eftersom lotsen är tänkt att stödja individen utifrån hela dennes livssituation genom att erbjuda både socialt stöd och arbetsmarknadsinriktade aktiviteter. visat att tonvikten i lotsarnas stöd främst ligger på det sociala. I de studier av intensiﬁerade förmedlingsinsatser, där det generella resultatet varit positivt, har insatserna i högre grad haft inslag av matchning mot arbetsgivare samt eventuellt kontroll av de arbetssökande. Insatser som faller inom ramen för förstärkta förmedlingsinsatser kännetecknas av att stödet till individen är arbetsmarknadsinriktat och i huvudsak omfattar intensiﬁerad sök- och matchningshjälp. Det kan röra sig om att individen ska förbereda sig inför anställningsintervjuer, ta fram ansökningsbrev och CV för att snabbare nå det övergripande målet att få arbete. Avslutningsvis upplever en stor del av de nyanlända att det stöd som de fått från lotsen inte har påverkat deras chanser att få ett arbete och en av fem kontaktpersoner för lotsföretag instämmer i låg grad eller inte alls att tjänsten ökar chanserna till jobb. förefaller en stor del av nyanlända nöjda med lotstjänsten, vilket tyder på att den i nuvarande utformning ger behållning på individnivå. granskar: etablering och integration har granskat den arbetsförberedande insatsen etableringslots. Det övergripande syftet med granskningen har varit att undersöka om insatsen är utformad och genomförs på ett eﬀektivt sätt för att påskynda individens etablering i arbetslivet. Etableringslots är en del av etableringsreformen som infördes och lotsen är en ny aktör inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Detta innebär att det kan förekomma brister som gör att lotsverksamheten inte fungerar optimalt, och att det ﬁnns potential för förbättringar. Granskningen pekar dock på ett antal inneboende brister som medför en risk för att målen med insatsen etableringslots inte kommer att nås. 7.1Styrningen av tjänsten är inte ändamålsenlig – etableringslotsens uppdrag är för brett formulerat 7.1.1Arbetsmarknadsfokuset i lotstjänsten är lågt i förhållande till syftet Utifrån granskningens iakttagelser bedömer att den breda formuleringen av etableringslotsarnas uppdrag har bidragit till att arbetsmarknadsfokuset i lotstjänsten har blivit underordnat det sociala stödet. Enligt regeringen bör lotsens uppdrag ses som en arbetsförberedande insats, det vill säga en aktivitet för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet. har regeringens formulering av etableringslotsens uppdrag inneburit att lotsarna givits en roll som är bredare än så och som i praktiken fått en annan tyngdpunkt. Lotsarna ska hjälpa individen att komma närmare arbetsmarknaden genom att exempelvis erbjuda råd och stöd vid studie- och yrkesval, matchning, coachning, jobbsökaraktiviteter, hjälp med arbetsgivarkontakter. Lotsen ska också ge socialt stöd och vara stödjande och pådrivande i förhållande till den nyanlände. detta syfte behöver lotsen beakta den nyanländes hela situation, det vill säga familjesituation, behov av hälso- och sjukvård, bostadssituation med mera. Arbetsförmedlingen har i enlighet med regeringens intentioner valt att inte ytterligare styra och precisera innehållet i etableringslotstjänsten. granskning har visat att de nyanlända som fått hjälp att söka arbete också kommit i arbete i högre utsträckning än dem som huvudsakligen fått hjälp med socialt stöd. har lotsarnas stöd utvecklats mot etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? socialt stöd i högre utsträckning än stöd som har en direkt koppling till att söka arbete. Många nyanlända har överhuvudtaget aldrig fått ta del av vissa arbetsmarknadsfokuserade aktiviteter. Detta gäller även individer som har haft lots och personer med eftergymnasial utbildning vilka i högre utsträckning kan antas ha förutsättningar för att börja söka och få ett arbete. Den breda formuleringen av etableringslotsuppdraget i kombination med en begränsad styrning är inte ändamålsenlig mot bakgrund av att lotstjänstens huvudsyfte är att påskynda etableringen av nyanlända på arbetsmarknaden. Etableringsreformen har ett högt arbetsmarknadsfokus då syftet med etableringsinsatserna är att den nyanlände snabbast möjligt ska etablera sig på arbetsmarknaden och i det svenska samhället och bli självförsörjande.277 Styrningen som syftar till att lotsen själv ska utforma tjänsten efter vad den anser är lämpligt i förhållande till de nyanländas behov medför att det inte ﬁnns några krav på att tjänsten ska innehålla aktiviteter som är direkt kopplade till att söka arbete. De nyanländas behov varierar i hög grad och många av dem har naturligt ett stort behov av socialt stöd, vilket kan anses vara ett primärt behov hos de nyanlända. Detta är en grundläggande anledning till att lotstjänsten kommit att präglas av socialt stöd i högre utsträckning än av hjälp med insatser som har en direkt koppling till att söka arbete. Individen har dock även behov av stöd som avser aktiviteter för att komma in på den svenska arbetsmarknaden. blir att det blir svårt för lotsleverantörerna att inrymma stöd till att söka arbete i förhållande till andra aktiviteter som omfattas av tjänsten. Detta medför att arbetsmarknadsfokuset i tjänsten får allt för lite utrymme för att kunna ha en reell påverkan på målet om att etablera de nyanlända på arbetsmarknaden. Dessutom har granskning visat att ﬂera andra aktörer arbetar med socialt stöd till nyanlända, däribland arbetsförmedlare och kommunerna. En otydlig ansvarsfördelning för det sociala stödet och bristande samverkan riskerar att leda till att lotsarna och övriga aktörer bedriver dubbelarbete och att statens resurser används ineﬀektivt inom etableringsprocessen. ytterligare anledning att ifrågasätta etableringslotsens brett formulerade uppdrag. 7.1.2Ersättningssystemets konstruktion förefaller inte vara eﬀektiv för lotstjänsten i dess nuvarande form Lotstjänstens breda utformning ger enligt skäl att resa frågan om ersättningssystemets konstruktion är lämplig för tjänsten. Lotsföretag får ersättning och baserat på resultat, det vill säga om den nyanlände lyckas få ett arbete eller påbörjar en eftergymnasial utbildning. Resultatersättningar utgör därmed en viktig del av lotsens ersättning för det stöd den erbjuder, eftersom de fungerar som incitament för att lotsen ska hjälpa 2009/10:60, s. 153. granskar: etablering och integration individen att så snabbt som möjligt komma ut på arbetsmarknaden. Det föreligger dock problem med att använda modellen för lotstjänsten i dess nuvarande utformning. För att denna styrning ska vara ändamålsenlig bör lotsarnas stöd ha en reell påverkan på individens arbetsmarknadsetablering. En tjänst som huvudsakligen innehåller socialt stöd och omfattar kan sannolikt inte ha den sortens påverkan på individens arbetsmarknadsetablering att den är lämplig för en styrningsmodell baserad på resultatersättning. Antalet utbetalda resultatersättningar under lotstjänstens tre första år uppgår till drygt 2 800, vilket är förhållandevis få sett till antalet nyanlända som deltagit i tjänsten. Detta speglar svårigheten med nyanländas inträde på arbetsmarknaden. Därtill bör rimligen de nyanländas förutsättningar vara sådana att lotsleverantören har en god chans att kunna uppnå resultatersättning. Om lotsarna däremot huvudsakligen arbetar med socialt stöd och de nyanlända därtill inte har de utbildningsmässiga förutsättningar för att få ett jobb på den svenska arbetsmarknaden blir det svårt för lotsarna att utforma sin verksamhet utifrån ett arbetsmarknadsperspektiv.