prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — Posten AP-fondsmedel avser Allmänna pensionsfondens nettobidrag till staten. Beloppet utgör skillnaden mellan de medel som löpande rekvireras från AP-fonden för utbetalning av ålderspensioner och de ålderspensionsavgifter (socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare), allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter som löpande överförs till AP-fonden för förvaltning. fondens nettobidrag till staten ökade med . Intäkter av bidrag från EU minskade totalt med . redovisar en stor del av bidragen från EU och dessa intäkter minskade totalt med . Bidragen till universitet och högskolor avser huvudsakligen forskning och lämnas från t.ex. företag inom och utom samt från olika forskningsstiftelser. Statliga bidrag från t.ex. forskningsråd är eliminerade. sammanställningen bidrag till universitet och högskolor. redovisar intäkter från kommuner för kommunernas andel av kostnaden för statlig assistansersättning samt intäkter avseende underhållsstöd från bidragsskyldiga. tar emot bidrag från främst kommuner för investeringar i infrastruktur. uppgick bidragen från primärkommuner till . () redovisar premieintäkter för den statliga tjänstepensionsrörelsen för anställda i vissa organisationer som inte är statliga myndigheter men där tjänstepensionen ändå hanteras av SPV. Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Bistånd och andra internationella inkl. hushållens övriga organisationer Ålderspensioner vid sidan av statens (anslagsfinansierade förmåner) Ersättning vid sjukdom och varav sjukpenning och rehabilitering varav aktivitets- och sjukersättning Stöd till personer med Ekonomisk trygghet för familjer och barn (FK, PM) Summa socialförsäkring till hushåll Arbetsmarknadspolitiska program och insatser, Övrigt, arbetsmarknad, Summa arbetsmarknad till hushåll Kostnad resp. återföring av reservation för förluster i utlåningsverksamheten, Bidrag till folkbildningsorganisationer, Bistånd m.m., migration och integration Bistånd och andra internationella bidrag, Styrelsen för internationellt Integration, Etableringslotsar, pensionskostnader ej statligt anställda Övriga transfereringar till hushåll Summa transfereringar till hushåll Lönebidrag och m.m., Lönebidrag och m.m., Köp av arbetsmarknadsutbildning m.m., Summa arbetsmarknad till företag Gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m., Utbildningspolitik, Bidrag till Forskning och utveckling m.m., Verket Regionala tillväxtåtgärder m.m., Energiforskning m.m., Statens Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, Övriga transfereringar till företag Summa transfereringar till företag Allmänna bidrag till kommuner Utjämningsbidrag LSS, kommuner, Summa allmänna bidrag till kommuner Bidrag till läkemedelsförmånerna m.m. (Hälso- och sjukvårdspolitik), Tandvårdsförmåner m.m. (Hälso- och varav: Lönebidrag och m.m. (Barn-, ungdoms- och Statligt stöd till vuxenutbildning Fortbildning av lärare och Integration och migration, Ersättning vid sjukdom och Övriga transfereringar till kommuner Summa transfereringar till kommuner BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet Avgiften till Europeiska gemenskapen Bistånd och andra internationella bidrag, Styrelsen för internationellt Bistånd och andra internationella Övriga transfereringar till utlandet Summa transfereringar till utlandet Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna förmedlar till olika mottagare. I huvudsak sker transfereringar från anslag på statens budget. Transfereringar kännetecknas av att staten inte erhåller någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myndighet. Mottagarkategorierna visar de sektorer som erhållit transfereringen och är hushåll, företag, kommuner och utlandet. Hushåll innefattar enskilda personer, ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn samt premiepensionssystemet. Till området socialförsäkring räknas här transfereringar som hanteras av och . Här ingår ålderspensioner, ekonomisk trygghet för familjer och barn, ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning som sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning, arbetsskadeersättning samt vissa stöd till personer med funktionsnedsättning. De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med . transfereringar som redovisas avser utbetalningar exklusive statlig ålderspensionsavgift. Statlig ålderspensionsavgift ingår i budgetens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en betalning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensionsrätterna för bl.a. de personer som uppbär sjukpenning och andra sociala förmåner. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften premiepensionssystemet var 2013, vilket var mer än 2012. Överföringarna till och från AP-fonderna ingår inte i transfereringar till hushåll, utan nettoöverföringen som är negativ redovisas som bidrag från AP-fonden (socialförsäkringssektorn), se not 3. Fler ålderspensionärer och högre pensioner Transfereringar till hushåll inom socialförsäkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade med till följd av att antalet ålderspensionärer blir fler och att pensionerna ökade . Premiepensioner ökade med . Den ökningen beror på att antalet pensionärer blir fler och att varje ny årskull som går i pension har större andel i det nya pensionssystemet. Ersättning vid ålderdom, som avser anslagsfinansierade pensioner och stöd, minskade totalt med . Garantipension minskade med och efterlevandepensioner till vuxna minskade med medan bostadstillägg ökade med . Fler har fått sjukpenning men färre har fått aktivitets- och sjukersättning Kostnaden för sjukpenning ökade med (). har antalet nya sjukfall fortsatt att öka. Ökningen avser bl.a. stressrelaterad och psykisk ohälsa som kräver längre sjukskrivningar. fick 168 000 personer Sjukpenningtalet steg med 2013. AktivitetsĂ och sjukersättningen minskade med (3,). Sjuk- eller aktivitetsersättning betalades ut till knappt 364 000 personer . Det är en minskning jämfört med december föregående år. Minskningen förklaras av att inflödet är lågt som stora grupper övergår till ålderspension. Det låga inflödet är en följd av det nya regelverket som ställer högre krav på stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan. Ökat antal assistanstimmar och högre timersättning Stöd till personer med funktionsnedsättning inkluderar även kommunernas andel av kostnaden för assistansersättning och ökade med (4,). hade 15 900 personer assistansersättning, lika många som . Det genomsnittliga antalet timmar ökade dock. Ökade kostnader för föräldraförsäkringen Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldraförsäkringen med . Kostnaderna för barnbidragen ökade med . Ökningen av föräldrapenning och barnbidrag beror på större barnkullar. Det har fötts fler barn och fler barn har flyttat till . Den tillfälliga föräldrapenningen ökade för att det nu finns fler barn i åldrarna 1–, den åldersgrupp där förmånen används mest, och att föräldrarnas löner har höjts och därmed också ersättningsnivån. Grundnivån i föräldraförsäkringen dessutom höjdes . Bland de övriga transfereringarna till hushåll har kostnaderna för arbetsmarknadsområdet ökat med . Arbetslöshetsersättningen ökade med och aktivitetsstödet med . I genomsnitt uppgick arbetslösheten till enligt SCB:s arbetskraftsundersökning () både 2013 och 2012. Det genomsnittliga antalet arbetslösa ökade med 7 900 personer till 410 900 personer. Antalet arbetslösa personer med utomnordiskt ursprung har ökat. marknadspolitiska program och insatser ökade med . Antalet personer som deltog i arbetsmarknadspolitiska program med aktivitetsstöd var 000 personer, en ökning . Ökningen beror främst på att fler arbetslösa efter en längre tids arbetslöshet har utförsäkrats från arbetslöshetsförsäkringen. De har därmed kvalificerat sig för jobb- och utvecklingsgarantin alternativt jobbgarantin för ungdomar. Ökad ersättning till etableringslotsar Ersättning till etableringslotsar ökade med . Det ökade antalet kommunplacerade asylsökande gör att fler omfattas av etableringslagen (2010:197). Lönegarantiersättningen minskade med jämfört med trots en kraftig ökning av antalet konkurser och rekonstruktioner . Det beror på att staten gjorde stora utbetalningar till Saabanställda i . Pensioner till ej statligt anställda har även kostnader för pensioner till anställda i andra än de statliga myndigheterna, vilka minskade med jämfört med . Minskningen beror på engångskostnader när anslöts till pensionsrörelsen . Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Beloppet avser socialavgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter som överförts till premiepensionssystemet, med avdrag för utbetalda premiepensioner (3,), vilka ingår i utbetalda ålderspensioner. Högre nedskrivning av fordringar i CSN:s utlåningsverksamhet Centrala kostnad för förlust i utlåningsverksamheten ökade med . Förlusten har ökat proportionellt med årets nyutlåning. Transfereringar till företag ökade marknad ökade kostnaderna för lönebidrag och samt köp av arbetsmarknadsutbildning med vardera. Transfereringar finansierade med EU-medel avseende Kostnaderna för forskning och utveckling vid Verket för innovationssystem ökade med medan energiforskning vid minskade med . Transfereringar till kommuner ökade Efter att ha ökat 2010 och 2011 i samband med finanskrisen minskade bidragen till kommuner 2012. ökade bidragen till kommuner återigen. Bruttoredovisning i resultaträkningen, mer i kommunalekonomisk utjämning Transfereringarna till kommuner ökade totalt med . De allmänna bidragen till kommuner ökade med . De innefattar den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på statens budget varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Inkomstutjämningsavgift och kostnadsutjämningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt nära redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning varför statsbidragen till kommunerna minskat med motsvarande belopp i statens budget. I de allmänna bidragen till kommuner ingår också mervärdesskatt för kommuner och landsting som nettoredovisas på statens budgets inkomstsida. justeras statsbidragen till kommuner ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar kommunbidragen och skatteintäkterna på statens budget med . I resultaträkningen har den kommunalekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både transfereringar till kommuner och skatteintäkter är högre än i utfallet på statens budget. Den kommunalekonomiska utjämningen till kommuner och landsting ökade med 3,8 respektive . Ökningen beror på att kommunerna kompenserats för beslut som påverkar deras skatteunderlag negativt, främst sänkt skatt för pensionärer. Kommunmomsen ökade med . Bidrag för läkemedelsförmånerna minskade med . En orsak till minskningen är att många läkemedelspatent gått ut, vilket innebär att billiga kopior av originalläkemedlen introducerats. Staten och kommuner och landsting har inte haft någon överenskommelse om läkemedelsförmånerna. Kostnaderna har därför reglerats i särskilda regeringsbeslut. Det innebär att utgifterna för läkemedelsförmånerna är preliminära. Statligt stöd till vuxenutbildning ökade med . Medlen för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå har tillfälligt ökats. Utgifter under anslaget Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ökade också. Ökad kommunersättning för flyktingmottagande utgifter för kommunersättningar vid flyktingmottagande ökade med . Mest ökade kommunersättningar vid flyktingmottagande för ensamkommande barn. sökte sig 3 800 ensamkommande barn till , jämfört med 3 2012. Flest ensamkommande barn kommer fortfarande från men antalet därifrån har minskat. Antalet statslösa, syriska och eritreanska ensamkommande asylsökande barn har däremot ökat. Ersättningar till kommuner för mottagande av asylsökande ökade med . Antalet asylsökande ökade från 44 000 till drygt 54 000, en ökning . Den stora ökningen beror främst på kriget i och en ökad instabilitet i hela och . Antalet asylsökande från var 16 300, en ökning med 8 500. Gruppen statslösa uppgick till 6 500, en ökning med 4 200 jämfört med . fick drygt 116 500 personer arbets- och uppehållstillstånd i . Av dem var 79 500 tidsbegränsade och 37 000 Årssiffran är den högsta och motsvarar en ökning jämfört med . Ökningen avser framför allt asylsökande och flyktingar enligt (konventionsflyktingar) samt anhöriga till dem som fått uppehållstillstånd som konventionsflyktingar, skyddsbehövande, synnerligen ömmande omständligheter eller tidsbegränsat tillstånd. till antalet personer som fick uppehållstillstånd ökade gruppen skyddsbehövande mest jämfört med . hade nästan 29 000 personer beviljats asyl, vilket är en ökning . Mer i bidrag för sjukskrivningsprocessen Kostnader för bidrag till kommuner inom området Ersättning vid sjukdom och handikapp ökade med . Från Bidrag för sjukskrivningsprocessen, anslagsposten Företagshälsovård och rehabiliteringsgarantin betalades mer till landsting än föregående år. Även bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård ökade mellan åren, med . Transfereringar till utlandet ökade – högre EU- avgift Bland transfereringar till utlandet ökade avgiften till EU med . Ökningen beror på att EU:s budget var högre 2013. Avgiften redovisas här periodiserad till skillnad mot redovisningen på statens budget. Kostnaden för bistånd och andra internationella bidrag genom ökade med . Avsättning till/upplösning av fonder Avsättning till fonder i staten avser främst Stabilitetsfonden och Insättningsgarantifonden som förvaltas av samt Kärnavfallsfonden. Stabilitetsfonden bildades och tillfördes då från anslag på statens budget. Avsättningen till fonden uppgick till hela , vilket är den helt dominerande delen av årets avsättningar till fonder. Den stora avsättningen beror på att staten genom stabilitetsfonden sålt hela fondens innehav av aktier i vilket gav en reavinst på som tillförts fonden. med 3 131 miljoner , varav realisationsvinsten på försäljning av fondens aktier i utgjorde största delen. Inga bidrag har betalats ut från fonden . Fonden redovisas av . Jämfört med den kassamässiga ökningen av fondens behållning som redovisas under nettoutlåning var fondens ökning lägre, vilket i allt väsentligt beror på att bland fondens tillgångar. Avsättningen till Insättningsgarantifonden är direkt kopplad till det ekonomiska resultatet i garantiverksamheten. Årets avsättning minskade främst beroende på att det finansiella nettot var lägre. Avsättningen till Kärnavfallsfonden minskade med jämfört med . Avgifterna från reaktorinnehavarna betalas i förhållande till levererad energi och bestäms av regeringen. De ökade något . Nettot av de finansiella intäkterna och kostnaderna minskade . Främst minskade realisationsvinsterna men även räntan på reala placeringar liksom vinster vid repotransaktioner. Ersättningar till reaktorinnehavarna minskade med till . Övriga fonder i staten är förhållandevis små och minskade något . Generellt har de förändrats marginellt. Fondernas ändamål och vilka myndigheter som redovisar olika fonder framgår i övrigt av not 42. Summa lönekostnader efter eliminering Eliminering av premieintäkt för statliga Total summa kostnader för personal Statens kostnader för personal ökade med ca eller . Löner, inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade medan pensionskostnaderna minskade och övriga personalkostnader minskade . Att pensionskostnaderna minskar kan förklaras av att förändringen av försäkringstekniska avsättningar i Statens tjänstepensionsverks (SPV:s) pensionsrörelse var lägre än föregående år. Föregående år påverkade en stor prisbasbeloppsförändring skulden med mer än vad årets ökning påverkade förändringen av statens avsättning för tjänstepensioner. Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med , vilket motsvarar . Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgick av lönesumman, vilket är samma procentsats som . Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter, löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och således inga kostnader för staten och har därför eliminerats. Ökningen beror på lönerevisionen och en viss personalökning. universitets lönekostnader ökade . Årets ökade lönekostnader kan främst hänföras till verksamhetsökningar. har antalet anställda ökat och i medeltal hade 6 505 anställda vilket är en ökning med ca 345 anställda jämfört med . Antalet helårsarbetskrafter ökade med 91 jämfört med , varav den största ökningen skedde inom forskningsverksamheten. lönekostnader ökade , vilket beror på ett ökat personalbehov till följd av den ökade inströmningen av asylsökande. Antalet anställda ökade med 518 personer . kraftigt ökade lönekostnader, , beror på att ca 1 400 personer har tillförts genom verksamhetsövergång från Försvarsmakten till . Dessutom har nyrekrytering skett av 240 medarbetare. Statens tjänstepensionsåtagande som redovisas av SPV har påverkats dels av att räntan i beräkningsgrunderna sänktes till från 2012, vilket ökat tjänstepensionsskulden med och dels att prisbasbeloppet ökade , vilket ger en skuldökning på . ökade prisbasbeloppet och påverkade då skulden med . Pensioner som betalas ut och fribrev enligt pensionsavtalet PA 03 är värdesäkrade, vilket betyder att de omräknas med hänsyn till prisbasbeloppet. En mer detaljerad beskrivning av de faktorer som ingår i förändringen av statens pensionsavsättning finns i not 43. har en annan grundränta i beräkningsgrunderna för pensionsavsättningen använts i årsredovisningen för staten än i SPV:s årsredovisning. Detta beskrivs närmare i avsnittet 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar under rubriken kommentarer till särskilda poster. Myndigheternas pensionskostnader utgörs främst av och avgifter för statens avtalsenliga tjänstepensioner. Premierna avser de förmånsbestämda pensionerna och påverkas av åldersfördelningen och löneläget hos personalen vid respektive myndighet. Inbetalda utgör en inomstatlig transaktion då de betalas till SPV och redovisas mot en inkomsttitel, och den delen av myndigheternas pensionskostnader har därför eliminerats i resultaträkningen. Avgifterna avser den kompletterande ålderspensionen (Kåpan) och den individuella ålderspensionen (Iåp) som är fonderade pensionsförmåner. Avgifterna för Kåpan och Iåp betalas till enskilda försäkringsgivare och dessa delar av myndigheternas pensionskostnader elimineras Detsamma gäller för några myndigheter som gör egna pensionsavsättningar. Kostnaderna för dessa ingår ovan och elimineras inte. På myndighetsnivån minskade Försvarsmaktens pensionskostnader , vilket till stor del beror på att det 2012 gjordes avsättningar för pensioner inför Försvarsmaktens omstrukturering . pensionskostnader ökade beroende på den stora verksamhetsöverföringen från Försvarsmakten . ökade kostnader för pensioner, , hänger samman med att myndigheten fick stora retroaktiva sänkningar av PA-03-premier och att det föregående år även gjordes en retroaktiv upplösning av medel för kompetensväxling som hade reserverats för pensionsersättningar –2012. Övriga personalkostnader utgörs av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. De har sammantaget minskat något från föregående år. I nedanstående tabell visas antalet årsarbetskrafter vid de myndigheter som ingår i den konsoliderade årsredovisningen och därmed i de redovisade personalkostnaderna. Måttet årsarbetskrafter ska visa de anställdas arbetsvolym under ett räkenskapsår räknat i antalet heltidstjänster. Som anställd räknas inte den som är uppdragstagare (konsult) även om den arbetar med samma uppgifter som anställda. Anställda i utlandet, vars löner betalas med myndighetens medel, ska ingå när antalet årsarbetskrafter räknas fram. Den arbetstid som inräknas ska vara den tid som myndigheten utbetalt lön eller annan ersättning i utbyte mot arbete. Omräkning till heltidstjänster innebär att deltidsanställd personal ingår i summa antal personer med den procentandel av en heltidstjänst som deras tjänstgöring utgör. Uppgifterna i tabellen bygger på myndigheternas rapportering i statens informationssystem . ökade antalet årsarbetskrafter totalt med 2 615 personer eller . En stor verksamhetsövergång skedde av personal från Försvarsmakten till vilket gör att antal årsarbetskrafter sjönk med 1 353 personer hos Försvarsmakten medan de ökade med 1 352 hos . årsarbetskrafter ökade kraftigt, med 569 personer eller . Förklaringen är att ingår även anställd personal som är anvisad från Arbetsförmedlingen, främst inom SAFT- projektet (och Arbetsförmedlingen tillsammans-projektet), i antalet årsarbetskrafter. Hos ökade antalet årsarbetskrafter , vilket beror på nyanställningar till följd av den ökade inströmningen av asylsökande. Myndigheten för samhällsskydd och Som kostnader för lokaler redovisas myndigheters kostnader för hyrda lokaler. Redovisningen görs brutto och inkluderar även hyra till andra statliga myndigheter. Elimineringarna utgörs av myndigheters lokalkostnader som betalas till och . hyreskostnader ökade med jämfört med . Ökningen beror till stor del på att antalet asylsökande har ökat kraftigt. Efterfrågan på platser i anläggningsboende översteg antalet tillgängliga platser, varför hyrde tillfälliga platser som är dyrare än avtalade platser. Vidare har bedömt att vissa boenden som hyr till asylsökande är att betrakta som stadigvarande bostad och därmed saknas rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt. Mervärdesskatten justerades för och därmed ökat kostnaden för hyrda lokaler. Vissa garanti- och kreditkostnader Reservering för framtida förlustrisker Under posten vissa garanti- och kreditkostnader redovisas kostnader för statlig garanti- och utlåningsverksamhet som inte redovisas bland transfereringar. Kostnaderna skiljs från övriga driftkostnader eftersom de kan variera kraftigt och därför stör jämförelser mellan åren, som de har en annan karaktär än de flesta myndigheters driftkostnader i övrigt. kostnader i garantiverksamheten minskade något. Skadekostnaderna minskade med och de största skadeutbetalningarna avsåg affärer i , , och . kostnader i garantiverksamheten ökade, vilket främst beror på att en återföring av reservering för framtida garantiförluster gjordes 2012. redovisar en kostnadsreduktion avseende förändring av avsättningar för bostadskreditgarantier. Övriga driftkostnader - tjänster Övriga driftkostnader - varor Myndigheten för samhällsskydd och , övrig drift – varor och Summa affärsverk, övrig drift – varor Övriga driftkostnader - reparationer, Myndigheten för samhällsskydd och Summa övriga driftkostnader - reparationer, diverse m.m. anläggningstillgångar i egen regi Summa aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi Total summa övriga driftkostnader Övriga driftkostnader utgörs av myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftkostnader. Redovisningen görs brutto under varje avsnitt och raden eliminering avser köp av varor och tjänster mellan myndigheter. konsulter för byggande och underhåll av vägar och järnvägar samt för planering och projektering. övriga driftkostnader påverkas av de aktiveringar som görs såväl för köp av tjänster som för köp av varor. Aktiveringarna avser järnvägsanläggningar, produktionsanläggningar samt väganläggningar.