prop · H103100 · 2014-04-09 00:00:00 — Motsvarande siffra för EU som helhet var . På samma sätt är det med andelen förnybart i transportsektorn. var av den energi som användes i transportsektorn förnybar, vilket också det är högst i EU och högre än det 10 procentsmål som vi satt upp . Till allt detta kommer en hög andel förnybart i elproduktion. var andelen förnybart i elproduktionen . Det beror bl.a. på naturliga förutsättningar med god tillgång på vattenkraft, men också på elcertifikatsystemet, som är ett kostnadseffektivt stödsystem för att bygga ut den förnybara elproduktionen. Därtill kommer att av elproduktion 2012 kom från koldioxidfri kärnkraft. är ledande när det gäller att förena god ekonomisk tillväxt med minskade utsläpp av växthusgaser. Genom att visa att det är fullt möjligt att förena en ambitiös klimat- och energipolitik med god och hållbar tillväxt kan påverka vår omvärld och agera med trovärdighet i internationella förhandlingar såväl inom EU som globalt. Strategier för att nå miljökvalitetsmålen För att nå de av beslutade miljökvalitetsmålen utarbetar regeringen målövergripande strategier. redovisade regeringen sin strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141). Strategin har betydelse för flera av de svenska miljökvalitetsmålen och för för biologisk mångfald samt de internationella s.k. Aichimålen. Arbetet för att bevara den biologiska mångfalden fortsätter. Bland annat ska Miljömålsberedningen slutredovisa sina förslag till uppdrag om dels en hållbar markanvändning (dir. 2011:50), dels en sammanhållen och hållbar vattenpolitik (dir. 2012:95), inklusive förslag till etappmål, styrmedel och åtgärder. Arbetet för att minska användningen av skadliga kemikalier bedrivs till stor del internationellt, inte minst inom ramen för EU- förordningen Reach.30 Som en del i regeringens strategi för att nå det svenska miljökvalitetsmålet En giftfri miljö och generationsmålet har en särskild utredare utsetts för att analysera behovet av nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet (dir. 2013:127). I vissa tätorter, bl.a. i , överskrids luftkvalitetsdirektivets högsta tillåtna dygnsmedelvärde för stora partiklar. Ett flertal åtgärder har vidtagits, men miljökvalitetsnormen har ännu inte uppnåtts. Regeringen har därför tillsatt en utredning med uppdrag att förutsättningslöst ta fram förslag på åtgärder som varaktigt kan minska de höga partikelhalterna i berörda tätorter (dir. 2014:32). 2.9.2En effektiv och hållbar energiförsörjning Regeringen driver en långsiktig och ambitiös energipolitik. Energipolitiken bygger på samma grundpelare som energisamarbetet inom EU och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och en trygg och stabil energiförsörjning. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med liten negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat. Den övergripande inriktningen på politiken De energipolitiska målen inbegriper att andelen förnybar energi i bör vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn bör vara . Ett ytterligare mål är att energianvändningen bör effektiviseras. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om en minskad energiintensitet . 30 och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach). gav regeringen och i uppdrag att utarbeta underlag till en s.k. kontrollstation 2015 (dnr M2013/3203/KI).Energimyndigheten och ska analysera möjligheterna att uppnå klimat- och energimålen till 2020 och kan även lämna förslag till justeringar av befintliga styrmedel. Eventuella förslag till justeringar av styrmedel ska utformas efter samråd med berörda myndigheter. Samhällsekonomiska och offentligfinansiella konsekvensanalyser ska utarbetas i samråd med . På det energipolitiska området innefattar detta förslag ett bindande mål på EU-nivå för förnybar energi om till 2030. Kommissionen avser att återkomma till frågan om energieffektivisering efter den kommande översynen av energieffektiviseringsdirektivet (2012/27/EU). Regeringen stödjer ett mål på förnybart inom EU som inte bördefördelas mellan medlemsstater. Eftersom målet inte bördefördelas blir de nationella målsättningarna mycket viktiga. Målet ska uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. Målet kan komma att ses över i ljuset av framtida kostnads- och teknikutveckling. Syftet med förnybarhetsmålet är att fasa ut fossila bränslen. En politik för ökad energieffektivitet och förnybara energikällor Energieffektiviseringsdirektivet, som antogs av rådet , innehåller bestämmelser och krav som bidrar till uppfyllelse av EU:s mål om en effektivare energianvändning. Regeringen har överlämnat en proposition till (prop. 2013/14:174) med förslag till hur energieffektiviseringsdirektivet ska genomföras i svensk lagstiftning. För att öka andelen förnybar el och stärka konsumenternas ställning på elmarknaden har regeringen överlämnat en proposition till med förslag om skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el (prop. 2013/14:151). Skattereduktionen kan som mest uppgå till . Förslaget utgör ett sådant statligt stöd som måste anmälas och godkännas av kommissionen innan det kan genomföras. Det innebär att de nya bestämmelserna kan träda i kraft tidigast . 2.10Finansiell stabilitet är en förutsättning för god ekonomisk utveckling Finansiella kriser får i regel stora negativa konsekvenser för samhällsekonomin och de offentliga finanserna. Utöver det produktionsbortfall, som normalt inträffar i samband med finansiella kriser, kan dessa kriser även leda till att produktion och sysselsättning blir betydligt lägre under långa perioder. Finans- och skuldkrisen har visat att det behövs en politik för att motverka att finansiella obalanser uppstår. Finansiell stabilitetspolitik ska inriktas på problem före, under och efter en finanskris. Det överordnade målet för den finansiella stabilitetspolitiken är att motverka finansiella obalanser. ska effekterna på den ekonomiska utvecklingen av de åtgärder som vidtas i syfte att stabilisera kreditmarknaden beaktas, på såväl kort som lång sikt. banker i andra länder. Det beror delvis på att de fyra stora bankkoncernerna har stor verksamhet i utlandet. Sammantaget innebär detta att eventuella problem i bankerna riskerar att bli en börda för svenska skattebetalare. Det är därför viktigt att bankerna har tillräckligt med eget kapital för att kunna hantera dessa problem. Ett vanligt mått som används för att studera en banks kapitalstyrka är den s.k. kärnprimärkapitalrelationen, dvs. relationen mellan eget kapital och riskvägda tillgångar.31 De svenska storbankerna har haft en kraftigt stigande kärnprimärkapitalrelation . Utvecklingen är i första hand driven av förändrade tillgångar eller ändrad riskviktning och inte en följd av att bankerna har ökat sitt eget kapital. Jämförs i stället de svenska storbankernas egna kapital i förhållande till deras totala tillgångar framstår de inte längre som lika starka. Dessa faktorer kan i förlängningen skapa finansiella obalanser om något oförutsett inträffar. Centrala reformer för att motverka finansiella obalanser 2.10.1Förhindra att finansiella obalanser För att motverka att finansiella obalanser uppstår vid de finansiella instituten uppstår har regeringen tillsammans med sina De svenska bankerna har god lönsamhet och är relativt välkapitaliserade. Bankernas tillgång till marknadsfinansiering och likvida medel är också förnärvarande tillfredställande. Men även om det går bra för de svenska bankerna finns det ett antal faktorer i det svenska banksystemet som riskerar påverka den finansiella stabiliteten negativt. Finansiella obalanser hos de finansiella instituten Det svenska banksystemet är relativt beroende av marknadsfinansiering och en stor del av denna finansiering sker dessutom i utländsk valuta. Det är en finansieringskälla som är mindre stabil än exempelvis traditionell inlåning och något som utgör en förhöjd risk. Vidare har ett, internationellt sett, mycket stort och koncentrerat banksystem i förhållande till storleken på svensk ekonomi. De svenska bankerna är dessutom sammanflätade med myndigheter vidtagit flera åtgärder. Det handlar bl.a. om kraftigt förstärkt tillsyn av den finansiella sektorn, markant högre kapital- och likviditetskrav på banker och andra kreditföretag samt bättre möjligheter för staten att agera om dessa företag hotar den finansiella stabiliteten. Som ett led i arbetet med att öka bankernas kärnprimärkapital har beslutat att höja riskviktsgolvet för bolån till , och aviserat att golvet kommer att höjas till , givet att det kommande tillåter detta. Utredningen om nya kapitaltäckningsregler presenterade sitt slutbetänkande Förstärkta kapitaltäckningsregler (SOU 2013:65) i 31 De riskvägda tillgångarna beräknas genom att samtliga tillgångar multipliceras med riskvikter. Riskvikten bestäms utifrån hur troligt det är att låntagaren inte kan fullgöra sina låneåtaganden. Hög riskvikt innebär större risk än en låg riskvikt. Betänkandet har remissbehandlats.32 Syftet med förslagen i utredningens betänkande är att öka bankernas kapitaltäckningsgrad och se till att bankerna skaffar sig mer förlustabsorberande eget kapital, s.k. kärnprimärkapital. Regeringen avser att besluta om en proposition baserad på utredningens betänkande. 2.10.2Förhindra att finansiella obalanser uppstår hos hushållen Utlåningen till hushåll ökar alltjämt, medan utlåningen till svenska företag är mer dämpad. Företag och hushåll bedöms ha god betalningsförmåga och goda förutsättningar att klara räntebetalningar och amorteringsutgifter. Den svenska bostads-marknaden har uppvisat en kraftig uppgång . Det har inneburit att tillgångarna har ökat, från 300 till av den disponibla inkomsten. som priserna har stigit har hushållens skulder i förhållande till disponibla inkomster ökat från ca 90 till (se diagram 2.14). Diagram 2.14 Hushållens skuldkvot 1995–2013 Utredningen om överskuldsättning presenterade sitt slutbetänkande Överskuldsättning i 32 I betänkandet föreslås de lagändringar som behövs för att anpassa gällande svensk rätt till de krav som följer av och rådets direktiv /36/EU om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och och rådets förordning 575/2013/EU om tillsyn för kreditinstitut och värdepappersföretag. (SOU 2013:65) . En av utredningens slutsatser var att genomsnittsdata inte nödvändigtvis säger mycket om hushållens betalningsförmåga eller hur många hushåll som verkligen är överskuldsatta. De stora lånen tas nämligen oftast ut av grupper som kan förväntas ha bättre förutsättningar att klara av stora lån, som t.ex. höginkomsttagare med stora finansiella tillgångar. Regeringen redovisade ekonomiska vårproposition en analys av riskerna med hushållens skuldsättning (prop. 2012/13:100). I propositionen konstateras bl.a. att flera makroekonomiska förändringar kan förklara uppgången i den samlade skuldkvoten under . kan en hög skuldsättning öka hushållens sårbarhet för bl.a. räntehöjningar, inkomstbortfall och prisnedgångar på bostäder. Vid ett prisfall kan hushållen tvingas amortera sina lån i snabb takt, vilket kan minska deras konsumtion och därmed den ekonomiska tillväxten. En politik för minskad sårbarhet hos hushållen För att motverka att en sådan situation uppstår har infört ett bolånetak. På nationell basis har i dialog med kompletterat bolånetaket med att rekommendera bankerna att lån över 75 procents belåningsgrad ska amorteras ned på 10–. har också uttryckt att de ska vidga sin nuvarande amorteringsrekommendation till att omfatta alla bolån med en belåningsgrad samt att alla nya bolånekunder ska få en individuell amorteringsplan från bankerna. Av betydelse i sammanhanget är också regeringens politik för att förbättra förutsättningarna för ökat byggande samt ett effektivare utnyttjande av det befintliga bostadsbeståndet. har också fått ett uppdrag från regeringen att skapa ökad transparens om bolåneräntan. Därutöver har en proposition lämnats till med förslag till beräkning av ränteskillnadsersättning vid förtida lösen av bundna bolån (prop. 2013/14:44). Regeringen har dessutom lämnat en proposition till om bl.a. tillståndsplikt för företag som lånar ut eller förmedlar lån på mindre belopp med kort löptid 2013/14:107). En utredning kommer att tillsättas för att föreslå hur EU- direktivet om bostadslåneavtal ska implementeras i svensk lagstiftning. Regeringen följer fortsatt noga utvecklingen av hushållens skuldsättning och har beredskap att vidta ytterligare åtgärder om skuldsättningen skulle öka på ett sätt som förstärker riskerna för obalanser i ekonomin. Även om hushållen är känsligare för förändringar i bostadspriser än för prisförändringar på sina finansiella tillgångar, utgör tillgångarna en buffert för hushållen. Det är därför av särskild vikt att skapa förutsättningar för hushåll att göra informerade och välgrundade val för sina finansiella portföljer och balansräkningar. Regeringen har därför aktivt arbetat med att stärka hushållens ställning på fondmarknaden, främst genom att öka den finansiella förmågan och förståelsen för finansiella tjänster och produkter, men även genom regleringen av aktörer på marknaden och produkterna. Regeringens ambition är att förbättra jämförbarheten mellan olika finansiella produkter och att öka den finansiella kunskapen hos hushållen. har därför fått särskilda resurser för arbetet med finansiell utbildning och information om de finansiella produkter som marknaden erbjuder. I syfte att minska hushållens sårbarhet har från rätt att ta ut sanktionsavgifter från snabblåneföretag som inte gör ordentliga kreditprövningar. Regeringen avser också att ta fram en strategi för att motverka överskuldsättning. Regeringen planerar även inrätta en konsumentupplysningstjänst på nationell nivå , som bl.a. ska kunna ge oberoende konsumentstöd kring finansiella tjänster, företag och pensioner. Regeringen arbetar också aktivt i EU- förhandlingar om bl.a. krav på fondfaktablad och andra informationskrav. Ett sätt att förstärka hushållens balansräkningar på är att förmå hushållen att fatta välgrundade beslut om placeringen av sin premiepension. En proposition har därför lämnats till med förslag till krav på skriftlig bekräftelse vid telefonförsäljning på premiepensionsområdet (prop. 2013/14:71). Det arbetet fortsätter med en särskild utredning om övriga finansiella tjänster och produkter (dir. 2014:11), jämte utredningen om konsumentskydd vid telefonförsäljning (dir. 2013:15). Regeringen går vidare med ett utökat samarbete med branschen om information och transparens i frågor som rör bl.a. flytträtt av pensionskapital. Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen har en särskild promemoria med ett antal skatteförslag remitterats i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen. Remitteringen har gjorts för att det ska vara möjligt att i kommande budgetproposition göra en samlad bedömning av skatteförslag med budgeteffekter. Det handlar bl.a. om att skapa ett tidsmässigt utrymme för en lagrådsgranskning av förslagen, i de fall en sådan granskning anses nödvändig. I denna proposition presenteras ett antal reformer inom framför allt utbildningsväsendet. För att finansiera dessa reformer avser regeringen att i budgetpropositionen föreslå ett antal skattehöjningar. Skatteförslagen avses beredas genom en remiss av en promemoria som har tagits fram inom . Promemorian presenteras i samband med att denna proposition överlämnas till . I promemorian föreslås: -en begränsning av avdraget för privat på cigaretter, röktobak, cigarrer, -en höjd fordonsskatt för lätta fordon genom att koldioxidbeloppet höjs och att gränsen för när koldioxidbelopp börjar tas ut sänks, -en slopad gruppregistrering till mervärdesskatt för företag inom den finansiella sektorn och i inkomstskatterättsliga kommissionärsförhållanden. Utöver dessa finansieringsförslag innehåller promemorian även ett förslag inom mervärdesskatteområdet om en höjd beloppsgräns från till för att få använda förenklad faktura. Åtgärden är av förenklingskaraktär. 3 Den makroekonomiska utvecklingen –Den konjunkturåterhämtning som inleddes i de avancerade ekonomierna 2013 bedöms fortsätta 2014 och 2015. En expansiv penningpolitik och minskade finanspolitiska åtstramningar förväntas bidra till en förhållandevis hög tillväxt. –Tillväxten i svensk ekonomi var måttlig 2013, men steg något jämfört med . BNP-tillväxten bedöms öka ytterligare 2014 och 2015, till följd av en starkare utveckling i omvärlden och en ökad tillförsikt hos svenska företag och hushåll. –Den högre BNP-tillväxten förväntas leda till att sysselsättningen ökar i en något högre takt än arbetskraften och 2015. Arbetslösheten minskar gradvis. –Löneökningarna blir återhållna 2014 och inflationen låg. Penningpolitiken antas vara fortsatt expansiv. –Det låga resursutnyttjandet skapar tillsammans med en internationell återhämtning förutsättningar för en förhållandevis hög BNP-tillväxt 2016–2018. Bidraget från hushållens konsumtion till BNP-tillväxten väntas bli högt i förhållande till tidigare återhämtningar. –Det råder stor osäkerhet om den framtida konjunkturutvecklingen. Riskerna för en svagare utveckling bedöms överväga, även om riskerna för en sämre utveckling har minskat jämfört med prognosen i budgetpropositionen . I detta avsnitt redovisas prognosen för den ekonomiska utvecklingen i och omvärlden fram t.o.m. 2018.33 För att belysa den osäkerhet som omgärdar prognosen redovisas tre alternativa scenarier för den ekonomiska utvecklingen. Den ekonomiska vårpropositionens syfte är att ange politikens inriktning inför budgetpropositionen . Tyngdpunkten i framställningen har därför lagts på prognosen fram . Utvecklingen 2016–2018 redovisas i ett separat delavsnitt. Avsnittet avslutas med en beskrivning av hur prognosen har reviderats jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . I avsnittet återfinns jämförelser med andra bedömares prognoser av variablerna BNP, arbetslöshet, inflation och BNP-gap. Genom att redovisa jämförelser med andra bedömare, och motivera större avvikelser, avser regeringen tydliggöra de bedömningar som görs. 33 I arbetet med denna prognos har information som fanns tillgänglig fram t.o.m. beaktats. Prognosen är baserad på nu gällande regler. I bilaga 1 redovisas prognosens siffermässiga innehåll i detalj. Tilltagande global aktivitet men viss oro på de finansiella marknaderna Aktiviteten i världsekonomin tilltog (se diagram 3.1), en uppgång som drevs av en allt starkare utveckling i många avancerade ekonomier.34 En relativt stark ekonomisk utveckling ser ut att även prägla inledningen av 2014. Detta stöds bl.a. av indikatorer på tillförsikten bland företag och hushåll, som befinner sig på förhållandevis höga nivåer (se diagram 3.2). Även benägenheten att ta risker på de finansiella marknaderna ökade 2013 och under inledningen av 2014. En central drivkraft var den mycket expansiva penningpolitiken i flera av de stora avancerade ekonomierna. Diagram 3.1 Världshandel och produktion 2006–2014 Källa: CPB, . I de framväxande ekonomierna har utvecklingen överlag varit svag . Inköpschefsindex i har fallit tillbaka, vilket är ett tecken på att ekonomin bromsar in. Detta har i kombination med en allt tydligare återhämtning i de avancerade ekonomierna och 34 Med avancerade ekonomier avses de som ingår i Internationella valutafondens (IMF:s) definition Advanced economies (se WEO October 2013, Appendix 3.1, ). De länder som inte definieras som Advanced economies betecknas av IMF som Emerging markets and developing economies. I det följande används termen framväxande ekonomier som en översättning av detta begrepp. politisk oro i bl.a. medfört förnyad oro på de finansiella marknaderna. Den finansiella oron har tagit sig uttryck i stora värdefall på aktiebörser och för valutor i många framväxande ekonomier. Även den upptrappade konflikten mellan och har resulterat i en ökad oro på de finansiella marknaderna, framför allt i dessa och i näraliggande länder. I flertalet avancerade ekonomier har dock utvecklingen på de finansiella marknaderna varit mindre turbulent. I bl.a. , och har dock statsobligationsräntor fallit något under inledningen av 2014, sannolikt en följd av osäkerheten kring eventuella spridningseffekter från problemen i de framväxande ekonomierna. Diagram 3.2 Förtroendeindikatorer för valda länder 2006– Anm.: Serierna är säsongrensade och normaliserade så att medelvärdet är 0 och standardavvikelsen är 1. Data för euroområdet och avser tillverkningsindustrin. Källor: Markit, och Sentix. De avancerade ekonomierna förväntas även fortsättningsvis driva aktiviteten i världsekonomin, som förväntas växa i en högre takt 2014 och 2015 jämfört med . BNP- tillväxten bland flertalet av handelspartners ökar därmed (se tabell 3.1). I de framväxande ekonomierna förväntas också en uppgång i tillväxten 2014 och 2015, jämfört med . Till detta bidrar en uppgång i exporttillväxten, som ett led i de avancerade ekonomiernas återhämtning. Den internationella prognosen baseras på att en expansiv penningpolitik fortsätter att stödja den ekonomiska återhämtningen . Marknadsräntorna i och euro– området antas gradvis fortsätta stiga. Räntenivån väntas vara förenlig med en återhämtning och är därmed inte alltför åtstramande. Vidare antas marknadsoron i de framväxande ekonomierna, inklusive och , få begränsade negativa realekonomiska effekter på världsekonomin som helhet. Tabell 3.1 Internationell konjunkturutveckling Procentuell förändring om annat ej anges -0,4 Världen (PPP)3 Omvärlden (KIX)4 Fed funds5,7 1I avsnittets tabeller redovisas genomsnittliga värden för flertalet variabler . Perioden är vald med utgångspunkt i tillgänglighet på data från de svenska nationalräkenskaperna. För euroområdet och KIX-viktad BNP beräknas genomsnittet p.g.a ytterligare begränsningar i datatillgång. 2BNP för fastland. 3BNP-prognoser sammanviktade med köpkraftsjusterade BNP-vikter i världen enligt IMF. 4BNP-prognoser sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på hur stor del av svensk utrikeshandel som går till och från olika länder. 5Värde vid respektive års slut. 6Europeiska styrränta i procent. 7USA:s styrränta i procent. 8US dollar per fat. Källor: , , , Reuters EcoWin och egna beräkningar. Olikartad utveckling i euroområdet Efter sex kvartal med recession växte BNP i euroområdet de tre sista kvartalen 2013. Tysk ekonomi har varit den drivande kraften bakom den starkare utvecklingen, men även i länder där BNP fallit kraftigt , t.ex. och , var tillväxten positiv de två sista kvartalen 2013. Dock är resursutnyttjandet i euroområdet som helhet fortsatt lågt och arbetslösheten är alltjämt hög. och fallande, bl.a. som ett resultat av det låga resursutnyttjandet. Under inledningen av 2014 syns tydliga tecken på en fortsatt bred uppgång i den ekonomiska aktiviteten. BNP-tillväxten i euroområdet förväntas därmed stiga, och tillväxten 2014 och 2015 blir högre jämfört med (se tabell 3.1). De finanspolitiska åtstramningarna minskar av allt att döma i omfattning och den () förväntas behålla styrräntan på en låg nivå. Allt eftersom återhämtningen fortskrider stiger även inflationen. Bedömningen är dock att inflationen blir lägre än ECB:s inflationsmål även 2015 (se tabell 3.1). Utvecklingen för de enskilda länderna inom valutaunionen ser ut att bli olikartad. Den tyska ekonomin fortsätter att utvecklas förhållandevis starkt 2014 och 2015. För flertalet ekonomier som har svaga offentliga finanser och behov av skuldminskning i den privata sektorn ser dock BNP-tillväxten ut att bli dämpad även fortsättningsvis. En fortsatt hög arbetslöshet medverkar till att tillväxten i konsumtionen blir låg, trots den expansiva penningpolitiken. Därtill bidrar det ansträngda banksystemet i delar av euroområdet till en låg kredittillväxt 2014 och i viss mån även 2015. Detta håller tillbaka investeringsutvecklingen. Stark export och en tillfällig lageruppbyggnad bidrog till en hög tillväxt i .