prop · H20341 · 2014-12-19 00:00:00 — Någon kontrolluppgiftsskyldighet avseende saldo eller värde eller om belopp som betalats ut till kontohavare finns inte i SFL. Vad avser uppgifter om de inkomster som räknas upp i artikeln lämnas dock kontrolluppgifter i någon form . En påtaglig skillnad mellan uppgiftslämnandet som ska ske enligt och det som sker enligt nu gällande kontrolluppgiftsbe- stämmelser är att uppgifterna enligt avtalet genomgående ska lämnas avseende ett finansiellt konto. Uppgiftslämnandet enligt bygger på en ”konto-för-konto-rapportering” som innebär att det ska lämnas uppgift om varje finansiellt konto som en och samma person innehar, även om de olika finansiella kontona finns hos samma rapporteringsskyldiga finansiella institut. Att en enda kontrolluppgift ska lämnas för ett visst rapporteringspliktigt konto innebär vidare att kontrolluppgiften ska innehålla uppgifter om exempelvis all utdelning som lämnas avseende tillgångar på kontot under ett kalenderår, även om denna utdelning lämnats för olika tillgångar vid olika tillfällen . Det är lämpligt att reglera den uppgiftsskyldighet för finansiella institut som följer av i form av kontrolluppgiftsskyldighet i SFL. De nya kontrolluppgiftsskyldigheter som tas in i SFL bör därför avse uppgifter om rapporteringspliktiga finansiella konton. Uppgifterna ska innehålla de uppgifter om saldon och värden samt inkomster och betalningar m.m. som enligt ska utbytas avseende sådana konton. Med anledning av att Datainspektionen har efterfrågat en analys av hur registerlagstiftningen förhåller sig till de föreslagna reglerna om personuppgiftsbehandling med anledning av FATCA, kan följande sägas. PUL har till syfte att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks när personuppgifter behandlas. Lagen utgör ett genomförande av det s.k. dataskyddsdirektivet (och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter) och gäller allmänt för behandling av personuppgifter. Lagen gäller enligt 3 § för behandling av personuppgifter som utförs av såväl myndigheter, företag och enskilda personer. Om det finns bestämmelser i annan lag eller förordningen som avviker från PUL gäller dock enligt 2 § de bestämmelserna i stället för PUL. Den behandling av personuppgifter som de finansiella instituten kommer att utföra omfattas av PUL. Som grundläggande krav på behandlingen av personuppgifter gäller enligt PUL att behandlingen ska vara laglig, korrekt och i enlighet med god sed. Ändamålen ska vara särskilda, uttryckligt angivna och berättigade. Personuppgifter får inte behandlas för ändamål som är inte är förenliga med det ursprungliga ändamålet. Personuppgifterna ska vara adekvata, relevanta, riktiga och aktuella. De får inte vara fler än nödvändigt och de får inte bevaras längre än nödvändigt (9 § PUL). Huvudregeln enligt PUL är att behandling av personuppgifter ska göras med den registrerades samtycke. Med den registrerade avses den som en personuppgift avser. Det finns dock ett antal fall där personuppgifter får behandlas även utan den registrerades samtycke. Personuppgifter får behandlas utan samtycke bl.a. om det är nödvändigt för att den personuppgiftsansvarige ska kunna fullgöra en rättslig skyldighet (10 § PUL). behandling av personuppgifter i beskattningsverksam- heten regleras i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Lagen tillämpas om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Vissa av bestämmelserna i lagen gäller även för behandling av uppgifter om juridiska personer och avlidna. Lagen om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet gäller i stället för PUL. Vissa bestämmelser i ska dock tillämpas, bl.a. 9 § som innehåller krav på att personuppgifter bara får samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål samt att uppgifterna inte får behandlas för något ändamål som är oförenligt med det för vilket uppgifterna samlades in. I 1 kap. 4 § lagen behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet anges för vilka primära ändamål uppgifter får behandlas i beskattningsverksam- Bestämmelsen är så utformad att i stort sett hela verksamhet inom beskattningsområdet omfattas av ändamåls- beskrivningen, (se prop. 2000/01:33 s. 123 f.). Av 1 kap. 4 § första stycket 4 och 7 lagen framgår att uppgifter får behandlas för tillhandahållande av information som behövs hos för bl.a. kontrollverksamhet och fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bindande åtagande. Av 2 kap. 1 § lagen framgår att det i beskattningsverksamheten ska finnas en samling uppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de i 1 kap. 4 och 5 §§ angivna ändamålen (beskattningsdatabas). I databasen får uppgifter behandlas om personer som omfattas av verksamhet enligt 1 kap. 4 § 1–9. ändamål som anges i 1 kap. 4 § får bl.a. uppgifter om en fysisk persons identitet, medborgarskap, bosättning och familjeförhållande samt en juridisk persons identitet, säte, ägarförhållanden samt firmatecknare och andra företrädare, samt även andra uppgifter som behövs för fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bindande internationellet åtagande behandlas i databasen (2 kap. 3 § första stycket 1 och 2 samt andra stycket lagen). I tredje stycket samma lagrum anges att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter som får behandlas i databasen. Av 2 § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet framgår att uppgifter som behövs bl.a. för informationsutbyte och annan handräckning enligt internationella åtaganden får behandlas i personuppgifter som verket erhåller genom de nya kontrolluppgifterna med anledning av omfattas således av bestämmelserna i lagen och förordningen om behandling av uppgifter i Såväl PUL som lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet innehåller bestämmelser om de registrerades I 23−27 §§ PUL finns bestämmelser om information till den Viss information ska lämnas självmant. Om uppgifter om en person samlas in från personen själv, ska den personuppgiftsansvarige i samband med insamlandet självmant lämna den registrerade information om behandlingen av uppgifterna. Informationen ska omfatta uppgift om den personuppgiftsansvariges identitet, uppgift om ändamålen med behandlingen och all övrig information som behövs för att den registrerade ska kunna ta till vara sina rättigheter i samband med behandlingen, såsom information om mottagarna av uppgifterna, skyldighet att lämna uppgifter och rätten att ansöka om information och Information behöver dock inte lämnas om sådant som den registrerade redan känner till. PUL ger den registrerade rätt att en gång avgiftsfritt få information om alla personuppgifter som den Prop. 2014/15:41 personuppgiftsansvariga har lagrat om den registrerade. För att få ett registerutdrag ska den registrerade skicka en egenhändigt underskriven begäran till den personuppgiftsansvarige. Den personuppgiftsansvarige är vidare enligt 28 § PUL skyldig att på begäran av den registrerade rätta, blockera eller utplåna sådana personuppgifter som inte har behandlats i enlighet med PUL eller föreskrifter som har utfärdats med stöd av lagen. Enligt 48 § PUL ska den personuppgiftsansvarige ersätta den registrerade för skada och kränkning av den personliga integriteten som en behandling av personuppgifter i strid med denna lag har orsakat. När det gäller lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet finns bestämmelser om enskildas rättigheter i 3 kap. Av 3 kap. 1 § framgår att bestämmelserna om information till den registrerade i 23 och 25–27 §§ PUL, med de begränsningar som anges i 3 kap. 2 och 2 a §§, ska tillämpas. Av 3 kap. 3 § framgår att också bestämmelserna om rättelse i 28 § PUL, med den begränsning som följer av 3 kap. 2 a §, ska tillämpas. I 3 kap. 4 § finns bestämmelser om överklagande av beslut om rättelse och om information som ska lämnas enligt 26 § PUL. 5.3Skatteverkets skyldigheter att överföra uppgifter till den amerikanska federala skattemyndigheten, m.m. Regeringens förslag: skyldigheter att överföra uppgifter till den amerikanska federala skattemyndigheten ska införas i en ny, särskild lag, om utbyte av upplysningar med anledning av . I lagen ska det också införas bestämmelser om övriga skyldigheter med anledning av . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Såväl Datainspektionen som riktar kritik mot den föreslagna regleringen vad gäller överföringen av uppgifter från till . menar att den föreslagna lagstiftningen möjliggör en informationshantering som riskerar att få negativa följder för den personliga integriteten och enskildas rättssäkerhet. Datainspektionen anför att det genom bestämmelserna i den föreslagna lagen om utbyte av upplysningar med anledning av visserligen skapas en rättslig grund för överföringen av personuppgifter till men att ytterligare garantier måste sättas på plats för att de registrerades rättigheter i nödvändig utsträckning ska skyddas efter överföringen. Det avser såväl skydd mot att uppgifterna används för andra ändamål än beskattning eller överförs till andra mottagare än den amerikanska skattemyndigheten som garantier för att de registrerades rätt till åtkomst, rättelse och skadestånd kan upprätthållas även efter överföringen till . skyldighet att försäkra sig om att ändamålsprincipen upprätthålls samt att de registrerades rättigheter skyddas även efter Datainspektionen behöva regleras i en uttrycklig bestämmelse i lagen, t.ex. motsvarande den som reglerar överföringen av information till från . advokatsamfund påpekar bristen i att det inte finns någon skyddsbestämmelse avseende den information som ska lämnas av till den amerikanska skattemyndigheten. samfundet den bedömning som görs i promemorian om att överföring av uppgifter till de amerikanska myndigheterna är förenlig med PUL, eftersom om nödvändig informations- lämning inte gör sig gällande i detta fall. Samfundet påpekar även att utlämningen till inte heller omgärdas av den gemensamma europeiska lagstiftningen som skyddar europeiska medborgares integritets- och rättssäkerhetsintressen. anför bl.a. följande. För att underlätta införandet och tillämpningen av bestämmelserna som avser uppgiftslämnandet med anledning av bör verkets roll och uppdrag avseende bl.a. Vidare, för att det ska vara möjligt att skicka de uppgifter till den amerikanska federala skattemyndigheten som följer av , måste en hänvisning även göras till de bestämmelser i som reglerar skyldigheten att lämna uppgifter om namn, adress och amerikanskt skatteregistreringsnummer. innebär vidare att uppgifterna ska skickas till den amerikanska federala skattemyndigheten vid ett enda tillfälle . Det finns dock ett behov av att kunna sända vissa uppgifter vid andra tillfällen och det behövs därför en bestämmelse som ger verket rätt att skicka nya, rättade och för sent inkomna uppgifter till den amerikanska bestämmelser i om att den kontrolluppgiftsskyldige ska lämna uppgift om att kontrolluppgiften avser ett rapporteringspliktigt konto. anför bl.a. följande. lagstiftningsåtgärd FATCA har en utveckling tagit fart som leder fram mot en kraftig ökning av informationsutbyte på automatisk väg mellan Det finns en uppenbar risk att enskilda personer kommer i kläm mellan olika länders skattekrav när uppgifter om deras konton m.m. kommer att spridas på det sätt som föreslås. Det är därför viktigt att behovet av en intern lagstiftning med vissa syften måste stå i rimlig proportion till risken för olägenheter och särskilt ingripande åtgärder som kan drabba enskilda negativt. Regeringen bör därför se till att det för enskildas behov inrättas någon form av tvistelösningsmekanism för det fall skattekrav riktas mot enskilda från flera olika länder. yttrande har och Svenska Skälen för regeringens förslag: De uppgifter som de finansiella instituten ska lämna till om de rapporteringspliktiga finansiella kontona, ska sedan överföras från till den amerikanska federala skattemyndigheten (, förkortad IRS). Av flera skäl behöver det införas bestämmelser om denna Det behöver tydliggöras för vad bestämmelse om att ska överföra uppgifter till behövs också för att bryta den sekretess som annars skulle ha gällt för dessa uppgifter hos . I 4 § lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden, förkortad LÖHS, anges att utländsk myndighet ska lämnas bistånd med handräckning i skatteärende i den mån överenskommelse härom föreligger mellan och främmande stat. I 3 § första stycket 1 LÖHS anges att med handräckning avses bl.a. utbyte av upplysningar. Bestämmelserna i har dock utformats med i första hand utbyte av upplysningar som sker på begäran i åtanke, medan det utbyte av upplysningar som ska ske enligt är ett automatiskt utbyte. Vid automatiskt utbyte behövs det t.ex. ett på förhand bestämt intervall för när upplysningar ska lämnas. Detta behövs inte när upplysningarna ska lämnas på begäran. medför också att vissa skyldigheter för med anledning av det avtalet behöver särregleras eftersom det saknas direkta motsvarigheter i andra avtal. Mot denna bakgrund bör det införas en ny särskild lag om utbyte av upplysningar med anledning av , där skyldigheter tas in. Bland de uppgifter som ska överföras från till den amerikanska federala skattemyndigheten finns personuppgifter. Med anledning av vad Datainspektionen anför om behovet av bestämmelser som garanterar att de registrerades rättigheter skyddas efter överföringen av uppgifterna samt vad anför om bristen på skyddsbestämmelser och tveksamheter kring förenligheten med PUL kan följande anföras. I 1 kap. 3 § första stycket 5 lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, anges att bestäm- melserna i 33–35 §§ PUL om överföring av personuppgifter till tredje land ska gälla. I 33 § PUL anges att det är förbjudet att till tredje land föra över personuppgifter som är under behandling om landet inte har en adekvat nivå för skyddet av personuppgifterna. Det anges även att förbudet gäller också överföring av personuppgifter för behandling i tredje land. Vidare framgår det att frågan om en skyddsnivå är adekvat ska bedömas med hänsyn till samtliga omständigheter som har samband med överföringen och att särskild vikt ska läggas vid uppgifternas art, ändamålet för behandlingen, hur länge behandlingen ska pågå, ursprungslandet, det slutliga bestämmelselandet och de regler som finns för behandlingen i det tredje landet. I detta sammanhang kan uppmärksammas att det anges i artikel 3.7 i att alla uppgifter som utbyts enligt avtalet ska omfattas av den sekretess och annat skydd som föreskrivs i skatteavtalet mellan och , inklusive bestämmelser om användarbegränsningar för sådana uppgifter. I artikel 26.1 i skatteavtalet föreskrivs att upplysningar som en avtalsslutande stat mottagit ska behandlas såsom hemliga på samma sätt som upplysningar som erhållits enligt den interna lagstiftningen i denna stat och får yppas endast för personer eller myndigheter som fastställer, uppbär, administrerar eller driver in de skatter som omfattas av avtalet eller handlägger åtal eller besvär i fråga om dessa skatter. Vidare föreskrivs att dessa personer eller myndigheter ska använda upplysningarna endast för sådana ändamål och att de får yppa upplysningarna vid offentlig rättegång eller i domstolsförfaranden. Denna bestämmelse gäller både amerikanska och svenska myndigheter 2014/15:41 som tar emot utbytta uppgifter. I svensk lagstiftning kan emellertid sådana bestämmelser endast tas in med avseende på svenska myndigheters behandling av mottagna uppgifter. Det ankommer på att tillse att även amerikanska myndigheter lever upp till dessa överenskomna skyddsbestämmelser. Artikel 3.8 i föreskriver att de behöriga myndigheterna i respektive ska underrätta varandra när de bedömer att den andra jurisdiktionen har på plats lämpliga säkerhetsbestämmelser för att tillförsäkra att informationen som tas emot i enlighet med avtalet fortsätter att vara sekretessbelagd och uteslutande används för beskattningsändamål samt en infrastruktur för ett effektivt informationsutbyte. Enligt artikel 3.9 blir avtalsparternas åliggande enligt avtalet att överföra uppgifter till den andra staten tillämpliga först det datum då den senare av de underrättelser som beskrivs i artikel 3.8 lämnas. I 34 § PUL anges undantag från förbudet mot överföring av uppgifter till tredje land. I 34 § första stycket c anges att det trots förbudet i 33 § är tillåtet att överföra personuppgifter till tredje land om överföringen är nödvändig för att rättsliga anspråk ska kunna fastställas, göras gällande eller försvaras. I 2 § PUL anges vidare att om det i annan lag eller i en förordning finns bestämmelser som avviker från PUL, ska de bestämmelserna gälla. Genom PUL genomförs och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet). De bestämmelser som föreslås i denna proposition, bl.a. om att uppgifter ska överföras till den amerikanska federala skattemyndigheten, måste vara förenliga med dataskyddsdirektivet. I direktivet finns bestämmelser om överföring till tredje land i artikel 25 och artikel 26. Undantagen från förbudet att överföra uppgifter till tredje land finns i artikel 26.1. Av artikel 26.1 d framgår att medlemsstaterna – om det finns tvingande regler om detta i deras lagstiftning – får överföra personuppgifter till ett tredje land som inte har en adekvat skyddsnivå om överföringen är nödvändig eller bindande enligt författning av skäl som rör viktiga allmänna intressen eller för att fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk. I punkt 58 i ingressen till dataskyddsdirektivet anges som exempel på viktiga allmänna intressen utbyte av uppgifter mellan skattemyndigheter, tullmyndigheter eller socialförsäkringsmyndigheter. avser just utbyte av uppgifter mellan skattemyndigheter för beskattningsändamål. I 35 § PUL finns bestämmelser om när regeringen får meddela föreskrifter om undantag från förbudet för överföring av personuppgifter till tredje land. I paragrafens andra stycke anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från förbudet att överföra uppgifter till tredje land om det behövs med hänsyn till ett viktigt allmän intresse eller om det finns tillräckliga garantier till skydd för de registrerades rättigheter. Enligt regeringens mening är det mot denna bakgrund förenligt med dataskyddsdirektivet att införa bestämmelser som innebär att ska överföra de aktuella uppgifterna till den amerikanska federala skattemyndigheten i enlighet med . I avsnitt 5.2 redogörs för vilka bestämmelser gällande rättelse och skadestånd som är tillämpliga när det gäller personuppgiftsbehandling med anledning av FATCA. Såsom konstaterat kommer det att falla under verkets ansvarsområde att besvara frågor om tolkning och tillämpning av reglerna i den föreslagna nya lagen om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av , förkortad IDKL. I enlighet med påpekande från bör det tydliggöras i lagtexten att verket ska överföra även information om de amerikanska kontohavarnas namn, adress och amerikanska skatte- registreringsnummer eller födelsedatum till den amerikanska federala skattemyndigheten. När det gäller amerikanskt skatteregisteringsnummer behöver, enligt , uppgift om detta avseende befintliga konton bara överföras om det finns registrerat hos det rapporterings- skyldiga finansiella institutet. Om en kontrolluppgift inte innehåller uppgift om amerikanskt skatteregistreringsnummer ska den i stället innehålla uppgift om födelsedatum om en sådan uppgift finns. Om det amerikanska skatteregistreringsnumret inte finns ska således överföra uppgift om den amerikanska personens födelsedatum till den amerikanska federala skattemyndigheten, under förutsättning att uppgift om det finns i kontrolluppgiften. För att möjliggöra för att överföra kompletterande och för sent inkomna uppgifter till den amerikanska federala skattemyndigheten bör det i stället för att upplysningarna ska överföras ”en gång ” som anges i promemorians lagförslag, anges att upplysningarna ska överföras ”minst en gång ”. Vidare bör det, såsom påpekat, tas in en bestämmelse i SFL om att en kontrolluppgift ska innehålla uppgift om att kontot är ett rapporteringspliktigt konto enligt IDKL. har anfört att regeringen, med hänsyn till det kraftigt ökade informationsutbytet och med hänsyn till proportionalitets- principen, bör tillse att det inrättas någon form av tvistelösnings- mekanism om skattekrav riktas mot enskilda från olika länder. Regeringen vill med anledning av detta understryka att ett ökat internationellt informationsutbyte inte påverkar enskildas skattskyldighet i någon stat eller jurisdiktion. Informationsutbyte syftar endast till att ge skattemyndigheterna information om inkomster som rätteligen ska deklareras i den aktuella staten eller jurisdiktionen. För en person som har deklarerat sina inkomster i de stater och jurisdiktioner där de rätteligen ska deklareras ökar således inte de fall då beskattningskrav avseende personens inkomster riktas från flera stater och jurisdiktioner . På grund av att personers skattskyldighet och inkomsters skatteplikt bedöms utifrån olika principer uppstår det ibland situationer när två eller flera olika stater eller jurisdiktioner gör anspråk på att beskatta samma inkomst för en och samma person. Med anledning av detta har ingått ett stort antal skatteavtal som syftar till att undanröja sådan dubbelbeskattning, t.ex. avtalet mellan och förenta staters regering för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter på inkomst. Det finns också svenska nationella bestämmelser som syftar till undanröjande av dubbelbeskattning, se t.ex. lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt. Frågor om undanröjande av dubbel- 2014/15:41 beskattning ligger vid sidan om genomförandet av och bör inte hanteras inom ramen för detta lagstiftningsärende. 6Närmare om förslaget till genomförande av 6.1Bilaga I Skyldigheter att vidta åtgärder för kundkännedom för att identifiera och utbyta upplysningar om rapporteringspliktiga konton och om vissa betalningar till icke FATCA- deltagande finansiella institut Regeringens förslag: Bestämmelser om den identifieringsprocedur som beskrivs i bilaga I till ska tas in i den nya lagen om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga remissynpunkter har lämnats som har anknytning till denna fråga. Skälen för regeringens förslag: Bilaga I innehåller det regelverk som det i kronologisk mening först blir aktuellt att tillämpa av de olika delarna i . I bilaga I finns nämligen de regler som riktar sig mot de finansiella instituten och föreskriver hur de ska gå tillväga för att identifiera amerikanska rapporteringspliktiga konton. i sin helhet har avtalet en systematik som gör att det inte lätt kan förstås utan att innehållet i bilaga I beaktas. Som exempel på detta kan nämnas att begreppet ”rapporteringspliktigt konto” i huvudavtalet enbart omfattar sådana konton som identifierats som sådana vid den granskning som föreskrivs i bilaga I. har en viss frihet vid genomförande av bilaga I, t.ex. för att det där i vissa avseenden föreskrivs alternativa tillvägagångssätt vid granskningen. Den närmare redogörelsen för förslaget till genomförande av kan därför lämpligen inledas med genomförandet av bilaga I.