prop · H2031d8 · 2014-10-23 00:00:00 — Beslutet syftar till att vidmakthålla förmåga till trupptransport, ledning, sjuk- transport och logistik genom att ersätta äldre fordon som avvecklas. Materielen tillförs bl.a. ingenjörsbataljonerna och logistikbataljonerna under 2013-2016. har Försvarsmakten upp- arbetat i anslagsmedel inom projektet. Inga ekonomiska eller operativa avvikelser från ursprungsplanen har redovisats. Regeringen har efter godkännande (prop. 2009/10:2, bet. 2009/10:FiU11, rskr. 2009/10:47) beslutat om anskaffning av högst 113 stycken splitterskyddade hjulgående fordon. Anskaffningen omfattar 113 stycken pansar- terrängbil 360, integrationskostnader för vapenstation och ledningssystem, system- materiel samt underhåll och utbildning. Beslutet innebär att pansarterrängbil 360 ska kunna användas för trupptransport, ledning, sjuk- transport och reparation i syfte att ge förmåga till rörlighet med en hög skyddseffekt. Materielen kommer att tillföras den motor- iserade skyttebataljonen. Ursprungligen planerades materielen vara operativ , men på grund av förseningar i projektet tillfördes de första fordonen och materielen planeras i sin helhet vara operativ . har upparbetats inom ramen för projektet. Inga ekonomiska avvikelser från ursprunglig ekonomisk ram har redovisats. Regeringen har efter godkännande (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93) beslutat att anskaffa korträckviddig luftvärnsförmåga. Regeringen lämnade bifall till Försvarsmaktens hemställan att använda Rb98 (IRIS-T) som korträckviddig luftvärnsrobot samt att upp- handla det systemstöd som behövs för detta ändamål. Anskaffningen syftar till att vidmakt- hålla en kvalificerad korträckviddig luftvärns- förmåga. Förmågan planeras att vara operativ i luftvärnsbataljonerna och fullt ut . Projektet hade inget ekonomiskt utfall . Beställning planeras ske . Regeringen har efter godkännande (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/10:104) beslutat om anskaffning och integration av ny radarjaktrobot till JAS 39 C/D och JAS 39 E. Anskaffningen omfattar radar- som avses ersätta befintlig radarjaktrobot 99 med början . Avsikten är att vapensystemet ska tillföras stridsflygdivisionerna. Utvecklingen av har skett i samverkan med flera andra europeiska länder. Integration av METEOR i JAS 39 C/D samt serieanskaffning pågår. Serieleveranserna genom- förs –2021. Några avvikelser har inte redovisats i dessa delar. Av sekretesskäl är en ekonomisk redovisning inte möjlig att lämna i budgetpropositionen. Inga ekonomiska avvikelser från ursprunglig ekonomisk ram har emellertid redovisats. beslutade regeringen om anskaffning av . Helikopter- systemet ska lösa såväl markoperativa som sjöoperativa uppgifter. Anskaffningen omfattar bl.a. 18 stycken i två olika konfigurationer. Materielen tillförs helikopter- bataljonen. Ursprunglig planerad slutleverans var 2009. hade sex helikoptrar i en preliminär konfiguration levererats till Försvars- makten. Samtliga helikoptrar planeras vara överlämnade till myndigheten . Förseningar har inneburit att den ursprungliga leveransplanen har omförhandlats i tre omgångar. För- seningarna har fått negativa operativa kon- sekvenser för främst den sjöoperativa helikopter- förmågan. har upparbetats inom projektets ekonomiska ram. Regeringen bedömer mot bakgrund av underlag från myndigheterna att den slutliga kostnaden för systemet kan komma att över- skrida den ekonomiska ram som regeringen beslutat. Mot denna bakgrund följer regeringen leveranserna och kostnadsutvecklingen särskilt. Regeringen har efter godkännande (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93, prop.2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:317) beslutat om utveckling och anskaffning av JAS 39 E. Beslutet innebär att stridsflygsystemet bl.a. erhåller ökad prestanda avseende räckvidd, vapenlast och sensorer. Systemleveranser är planerade att påbörjas . har upparbetats inom projektets ekonomiska ram. Inga ekonomiska avvikelser har rapporterats. Regeringen har beslutat om anskaffning av informationsinfrastruktur. Beställningen omfattar en plattform av både hård- och mjukvaror som realiserar en klient-, server-, kommunikations- och nätverksinfra- struktur. Beslutet syftar till att Försvarsmaktens samtliga informationssystem ska kunna hantera information klassad upp till Hemligt/Top secret. Inledningsvis tillförs informationsinfrastruk- turen Högkvarteret med stabsförband inklusive MUST, nationella underrättelseenheten (NUE), brigadstaberna, stridslednings- och luftbevak- ningsbataljonen, sjöinformationsbataljonen och manöverbataljonerna. Försvarsmakten kommer att genomföra ytter- ligare studier med syftet att se över kraven på informationsinfrastrukturen för att nå en så optimal och kostnadseffektiv lösning som 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Som en följd av detta kan plattformen försenas jämfört med vad som tidigare planerats. Någon operativ konsekvens av denna eventuella förskjutning har inte redovisats. har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Regeringen har beslutat om anskaffning av ytterligare ett system för satellit- kommunikation, FM Satkom. FM Satkom omfattar basstation (serverplats och antenner), fjärranslutningsenhet (kommunikationsstationer som är permanent monterade i farkoster) samt soldatburna terminaler. Anskaffningen omfattar vidare ytterligare fjärranslutningsenheter och burna terminaler. Anskaffningen syftar till att förbättra driftssäkerheten, öka redundansen och öka tillgängligheten på system för kommuni- kation vid internationella insatser och för- beredande övningar. FM Satkom planeras i huvudsak tillföras sambandsbataljonen som en central resurs som kan fördelas till andra förband när behov uppstår. Anskaffningen är försenad och systemet kommer tidigast vara operativt . För- seningen medför risk för att införandet av andra ledningssystem senareläggs. har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Regeringen har beslutat om att renovera 42 stridsvagn 122. Renovering omfattar livstidsförlängande åtgärder och integrering av ett ledningssystem (stridsledningssystem- bataljon, SLB). Beslut om anskaffning av strids- vagn 122 fattades av regeringen . Renoveringen syftar till att vidmakthålla en förmåga till god rörlighet och stor eldkraft på mycket långa avstånd från en plattform med hög skyddseffekt i armén som kan användas i ett brett omfång av konfliktnivåer och hotscenarier för att kunna vara fortsatt operativa till 2030. Därutöver vidmakthålls förmågan att identifiera mål på mycket långa avstånd och med stor verkan och precision bekämpa angripare utan att påverka egna styrkor eller tredje part i en konflikt. Stridsvagnarna planeras att tillföras successivt och i sin helhet vara operativa . har i sin upphandling av renoveringen mottagit en industrioffert som överskrider den ekonomiska ram som regeringen 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Arbetet med att identifiera möjliga handlingsalternativ inom ekonomisk ram pågår. Regeringen ser allvarligt på den aviserade för- dyringen och de operativa konsekvenser den kan komma att innebära och följer utvecklingen noggrant. har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Regeringen fattade beslut om ledningsförmåga mark i och med bemyndigande till Försvarsmakten att anskaffa stridslednings- system bataljon (SLB), gemensamt taktiskt radiosystem (GTRS) och kommunikationsnod. De tre anskaffningarna syftar tillsammans till att medge en kvalificerad ledningsförmåga (– BMS) för ett utvalt antal förband samt fordonsuppföljning (Blue Force Tracking – BFT) för ett utvalt antal andra förband. Införandet av BMS i insatsorganisa- tionen kommer att ske successivt samt initialt taktas med renoveringen av Stridsvagn 122 samt Strids- fordon 90. Delar av ledningssystemet kommer även införas i amfibiebataljonens stridsbåtar. De första fordonen med ledningsförmåga i form av både SLB, GTRS och kommunikationsnod bedöms vara operativa . Delkomponenter levereras även till amfibie- bataljonen där första driftsättning av nytt ledningssystem bedöms ske i Stridsbåt 90 . Inga förseningar eller fördyringar har redo- visats av själva ledningsmaterielen. Däremot kan den aviserade fördyringen för renoveringen av stridsvagn 122 komma att påverka hur många av stridsvagnarna som utrustas. Regeringen har beslutat om att anskaffa materiel till telekrigsbataljonen. Anskaffningen syftar till att komplettera för- bandets materiel med mer kvalificerad utrustning än vad förbandet förfogar över så att det i högre grad ska kunna lösa de internationella uppgifter som fastställts i förbandets mål- sättning. Materielen planeras vara operativ tidigast . Projektet planeras att beställas . har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Inga ekonomiska avvikelser har redovisats. Regeringen har beslutat om att anskaffa lastbilar. Beställningen omfattar min- och splitterskyddade men även oskyddade terränglastbilar inklusive klargöringsfordon för flygbaser. Terrängframkomlighetskraven skiftar från skogsbilväg till terräng beroende på var i organisationen bilarna ska krigsplaceras. Ett ramavtal har upprättats i ett gemensamt projekt mellan och Norska Forsvarets logistikkorganisasjon. Lastbilarna planeras att tillföras ett flertal krigsförband och planeras vara operativa i Försvarsmakten och framåt. Inga ekonomiska avvikelser har redovisats. Regeringen har beslutat om att anskaffa mörkerstridsmateriel. Beställningen omfattar infraröda sikten för handeldvapen och tyngre vapen som kulspruta samt sikten för granatgevär. I beställningen ingår även infraröda observationskikare och laseravståndsmätare. Anskaffningen syftar till att krigsförbanden ska kunna upprätthålla hög förmåga till samlad verkan med grupp, pluton, kompani och bataljon i mörker. Anskaffningen syftar även till att minska riskerna för vådabekämpning av såväl egna förband som tredje part. Beställningen har försenats av Försvarsmakten på grund av omplanering och är framskjuten från perioden –2018 till perioden –2021. har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Inga ekonomiska avvikelser har redovisats. Regeringen har beslutat om att anskaffa anpassning av telekom lednings- platser. Beställningen omfattar servrar, datorer, routrar och switchar. Syftet med anskaffningen är att skapa förutsättningar för brigadlednings- förmåga. Telekom ledningsplatser planeras att tillföras brigadstaberna och blir operativt successivt . Projektet är planerat att beställas 2014. har Försvarsmakten inte upparbetat några anslagsmedel inom projektet. Inga ekonomiska avvikelser har redovisats. Anskaffningen av korvett typ omfattar fem multifunktionella fartyg som kan verka mot hot i luften samt på och under ytan. anskaffningen är att vidmakthålla en kvalificerad förmåga till sjöstrid. Korvetterna tillförs korvett- divisionerna. Utvecklingen av systemet påbörjades och har vid ett flertal tillfällen försenats och fördyrats. Nuvarande projektplan togs fram 2009. Fyra fartyg har levererats i version 5 med sjömålsrobot och det återstående fartyget kommer enligt planeringen att levereras . har Försvarsmakten upp- arbetat i anslags- medel inom projektet. Inga ekonomiska av- vikelser jämfört med gällande plan har redo- visats. Efter godkännande (prop. 2009/10:99, bet. 2009/1:FiU21, rskr. 2009/10:348) beslutade regeringen om anskaffning av två nya ubåtar som ersättning för två befintliga ubåtar. Regeringen redovisade i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:317) att det inte var möjligt att nå avtal om byggnation av ubåt typ A26 inom ramen för de pågående kontraktsförhandlingarna. För att tillgodose Försvarsmaktens behov bedömde regeringen att en annan industriell lösning var nödvändig och att en konstruktionsöversyn av nästa generations ubåt borde genomföras för att säkerställa svensk ubåtsförmåga. Regeringen upphävde i samband med det anskaffningsbeslutet . Mot denna bakgrund slutredovisas nu projekt . har Försvarsmakten upp- arbetat i anslagsmedel inom projekt . Inga ekonomiska avvikelser har redovisats. I budgetpropositionen redovisade regeringen ett högre belopp, vilket även inkluderade kostnader för konstruktions- fasen. Efter godkännande (prop. 2009/10:99, bet. 2009/1:FiU21, rskr. 2009/10:348) beslutade regeringen om modifiering och livstidsförlängning av två befintliga ubåtar av Gotlandsklass. Regeringen redovisade i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:317) att det inte var möjligt att nå avtal om halvtids- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 modifiering av ubåt typ inom ramen för de pågående kontraktsförhandlingarna. Halvtidsmodifieringen bedömdes dock alltjämt vara nödvändig för att vidmakthålla Försvarsmaktens förmåga till undervattensstrid och underrättelseinhämtning. Halvtidsmodi- fieringen fullföljs därför i enlighet med riks- dagens beslut, men genom en annan industriell lösning. Regeringen upphävde i samband med det anskaffningsbeslutet . Mot denna bakgrund slutredovisas nu projekt modifiering ubåt typ . har Försvarsmakten upparbetat i anslagsmedel inom projektet. I budgetpropositionen redovisade regeringen ett högre belopp, vilket även inkluderade kostnader för projekterings- fasen. Inga ekonomiska avvikelser har redovisats. Efter godkännande (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FöU1, rskr. 2010/11:103) har regeringen beslutat om att ersätta det nuvarande lätta torpedsystemet. Vapensystemet planeras att införas i korvett- divisionerna, i helikopterflottiljen samt i ubåtflottiljen. Vapensystemet syftar till att vidmakthålla en kvalificerad väpnad förmåga. har Försvarsmakten beställt en förprojektering av systemet. En slutlig beställning är planerad att läggas . Anskaffning och införande av torpedsystemet på ytstridsfartyg och ubåtar planeras vara genom- förd 2023. har inga anslagsmedel upparbetats inom projektet. Halvtidsmodifiering av dykfartyg typ Spårö Regeringen har beslutat att anskaffa halvtidsmodifiering av två röjdykfartyg typ Spårö som ingår i minröjningsdivisionerna. Halvtidsmodifieringen syftar till att förlänga fartygens tekniska och operativa livslängd. Anskaffningen är planerad att beställas . Halvtidsmodifieringen är planerad att vara genomförd 2017, vilket är en senareläggning av tidplanen . har inga anslagsmedel upparbetats inom projektet. Regeringen har beslutat att anskaffa uppgradering av stridsbåt 90. Upp- graderingen omfattar bl.a. motorer och fram- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 drivningssystem samt lednings-, sambands- och navigationssystem och syftar till att förlänga båtarnas tekniska och operativa livslängd. Båtarna ingår i amfibiebataljonen. Uppgraderingen är planerad att beställas och ska slutföras . I samband med Försvarsmaktens avvägning inför budgetunderlaget reducerade myndig- heten antalet båtar som genomgår upp- graderingen. Konsekvenserna av detta beslut kommer enligt myndigheten att klarläggas först i samband med att en ny försvarsmakts- organisation har fastställts. har inga anslagsmedel upparbetats inom projektet. Regeringen beslutade om anskaffning av ett nytt signalspaningsfartyg. beslutade regeringen att Försvarsmakten fick utöka den ekonomiska ramen för anskaffningen sedan offertför- frågningsunderlaget visat på en högre kostnads- bild än den bedömning som det ursprungliga beslutet var baserad på. Anskaffningen syftar till att tillgodose behovet av underrättelseinhämtning till sjöss och ersätter det nuvarande signalspaningsfartyget . Anskaffningen är försenad och det nya signal- spaningsfartyget planeras vara levererat först , vilket är en senareläggning av tidplanen . har Försvarsmakten upp- arbetat i anslagsmedel inom projektet. Inga ekonomiska avvikelser har redovisats. Regeringen har fortsatt att genomföra den av beslutade inriktningen att rationalisera och effektivisera försvarslogistiken i enlighet med propositionen En effektivare försvars- logistik (prop. 2011/12:86, bet. 2011/12:FöU9, rskr. 2011/12:291). En förutsättning för om- ställningen av försvaret är att medlen som, enligt regeringens beslut, ska frigöras inom materiel- och logistikförsörjningen fullt ut kan tillgodo- räknas för omställningen till användbara och tillgängliga förband. Mot denna bakgrund har , i enlighet med regeringens uppdrag, verksam- heterna Förråd, Service och Verkstäder överförts från Försvarsmakten till där verksamheterna konsoliderats och effekt- iviserats. Vidare har myndigheternas arbete med att organisera materiel- och logistikförsörjningen fortgått med en tydligare och effektivare upp- gifts- och ansvarsfördelning för ledning och beställning av försvarsmateriel. Försvarsmakten och har redovisat att delar av beslutade rationali- seringar kan bli svåra att genomföra och pekar på att detta riskerar leda till att medel inte kan frigöras i den omfattning som behövs för den fortsatta försvarsreformen. Regeringen följer fortsatt hur de båda myndigheterna genomför sina uppdrag att rationalisera försvars- logistiken. Vid diskuterades försvars- och säkerhetspolitiska frågor. Ett stort fokus lades vid industri- och marknadsfrågor, där ett viktigt ingångsvärde var det meddelande som Europeiska kommissionen publicerade . En betydande del av arbetet inom Europeiska försvarsbyrån (, ) och Sexnationerssamarbetet (det s.k. Letter of Intent/Framework Agreement ) har ägnats åt att ge underlag för slutsatserna inför . Därutöver har arbetet med gemensam pro- duktion och nyttjande av försvarsförmågor (s.k. pooling & sharing) fortsatt. Det nordiska försvarssamarbetet Nordefco utvärderades under första halvan av 2013. Utvärderingen resulterade i att samarbets- strukturen justerades. Bland annat inrättades nya forum med syfte att stärka materielsamarbetet. Det bilaterala samarbetet har fortgått enligt plan. En grundläggande utgångspunkt för statens exportstöd är att exporten godkänns av ansvarig exportkontrollmyndighet samt att exporten bidrar till försvarets långsiktiga förbands- och förmågeuppbyggnad. Efterfrågan på de statliga aktörernas med- verkan fortsätter att öka. De växande behoven har lett till krav på hårdare prio- riteringar inom ramen för exportstöds-verk- samheten. har förhandlat om anskaffning av Gripen. Förhandlingar har även genomförts med i syfte att förlänga nuvarande leasingavtal avseende 14 st. JAS 39 C/D. meddelade att man avsåg att inleda slutförhandlingar om en anskaffning av JAS 39 NG (E) med . hade sitt tredje hela verksamhetsår 2013. Försvarsexport- myndigheten har företrätt staten vid försäljning och i vissa mellanstatliga avtal. påbörjade Statskontoret på uppdrag av regeringen en utvärdering av myndighetens verksamhet. fanns 118 projekt i Försvarsmaktens forsknings- och teknikutvecklingsplan som omfattade någon form av bilateralt eller multilateralt samarbete (115 projekt 2012). Den ekonomiska andelen för internationell sam- verkan inom forskningsverksamheten bedömdes uppgå till (2012, 2011). Andelen projekt med inslag av kontrakterad eller överenskommen internationell samverkan upp- gick inom området teknikutveckling till eller (eller 2012, eller 2011), dvs. en ökad samverkan, men minskad ekonomisk volym. Samverkan med civila aktörer har ökat inom flera områden. Försvarsmakten har samarbets- avtal med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt Rymdstyrelsen. Samverkan sker också med och industri samt med högskolor och universitet. har leverans och resultat- överföring till insatsorganisationen Försvarsmakten framför mer långsiktig forskningsverksamhet. En stor del av resultat- överföringen har genomförts för att stödja utvärdering, utveckling och övriga åtgärder inom Försvarsmaktens internationella insatser. Forskning och utveckling avseende skydd mot och hot från kemiska, biologiska, radiolog- iska och nukleära ämnen (CBRN) har bidragit till att utveckla och vidmakthålla svensk grundkompetens och förmåga att utföra oberoende bedömningar rörande hot och risker inom CBRN-området samt tidigt upptäcka förändringar av dessa. har Total- i sin roll som designerat laboratorium för OPCW (), deltagit i den undersökning som 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 genomfördes avseende användningen av kemiska vapen i kriget i . Regeringen bedömer att resultaten avseende forskning och utveckling motsvarade de krav som ställdes på verksamheten. Försvarsunderrättelseverksamhet bedrivs av Försvarsmakten, , och . Försvarsmakten har genom den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (MUST) bedrivit försvarsunder- rättelseverksamhet och tagit fram efterfrågade underlag för regeringens, och Försvarsmaktens samt andra myndigheters behov. MUST har vidare lämnat stöd till under- rättelsefunktionen i EU (EU INTCEN – ). har bedrivit försvarsunderrättelseverksamhet och tagit fram efterfrågade underlag för regeringens, , Försvarsmaktens, Säkerhets- polisens och behov. En fortsatt utveckling och anpassning av verksam- heten har skett till den nya lagstiftningen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet som trädde i kraft samt till de ändringar och tillägg till denna som trädde i kraft . Stöd har fortsatt lämnats till Försvarsmaktens inter- nationella insatser. och har inom sina kompetens- områden också bidragit till försvarsunder- rättelseverksamheten. Det är regeringens bedömning att försvars- underrättelsemyndigheterna har uppfyllt de av och regeringen ställda kraven samt att samarbetet mellan myndigheterna har fortsatt att vidareutvecklas på ett positivt sätt. Försvarsunderrättelsedomstolen har fortsatt arbetet med att bygga upp och bemanna domstolen samt att utforma och säkerställa arbetsmetoder och rutiner för en effektiv och rättssäker prövning av tillstånds- ärenden. Säkerhetspolisen och Rikskriminal- polisen kan åter inrikta signalspaning. Den process för tillstånds- ärenden, som domstolen lagt ned ett omfattande arbete på att tillskapa, har kunnat tillämpas även 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 med ett utökat antal inriktande organ. Processen för tillståndsärenden fungerar enligt regeringens bedömning väl och tillgodoser kraven på effektivitet och rättssäkerhet. Statens inspektion för försvarsunderrättelse- verksamheten (Siun) har bl.a. genomfört verksamhet i enlighet med dess uppgift som kontrollmyndighet enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunder- rättelseverksamhet. Siun har inom ramen för sin kontrollverksamhet genomfört 28 granskningar och 62 kontroller på enskilds begäran. Kontrollverksamheten resulterade i fyra synpunkter. Två av dessa synpunkter riktade sig till Försvarsmakten och två synpunkter till . Kontrollverksamheten har inte föranlett Siun att framföra några synpunkter till regeringen, eller lämna över några ärenden till någon annan myndighet. Enligt regeringens bedömning visar Siuns genom- förande av kontroller och att dessa i före- kommande fall resulterar i synpunkter att systemet fungerar på det sätt regelverket före- skriver. Det är regeringens bedömning att Försvarsunderrättelsedomstolen och Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksam- heten på ett fullgott sätt har genomfört den verksamhet som åligger dem. lämnade den förra regeringen en skrivelse till med rapport om integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamheten (skr. 2013/14:54 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet). I skrivelsen konstaterar den dåvarande regeringen att signalspaningsverksamheten vid bedrivs i enlighet med lag- stiftningens intentioner och med respekt för den enskildes integritet. har gjort löpande granskningar och granskning av Försvarsmaktens årsredo- visning. Det uttalande som gör är att de uppfattar Försvarsmaktens årsredovisning som att den i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild avseende finansiell ställning och resultat. har i sin granskning gjort iakttagelser som resulterat i ett antal rekom- mendationer till Försvarsmakten. Dessa iakt- tagelser visar på brister i bl.a. resultat- redovisningen, kostnader för personal och lokaler, redovisning av beredskapstillgångar och varulager.