prop · H103158 · 2014-03-11 00:00:00 — Åtgärderna ska komplettera andra, tvingande miljöskyddsregler för jordbruket. Axel 3 innehåller en rad olika åtgärder för landsbygdens utveckling, bland annat åtgärder för småföretagande, service på landsbygden och turism. Axel 4 ger stöd till en metod som innebär att hanteringen av stöd flyttas ned på lokal nivå, till så kallade leaderområden. Det finns 63 olika leaderområden. EU har satt upp minimiprocentgränser för respektive axel avseende EU:s finansiering: Axel 1 och 3 ska vardera uppgå till , axel 2 ska uppgå till och axel 4 ska uppgå till av programmets budget. har valt att fördela programmets stöd på cirka 36 miljarder på följande sätt för sjuårsperioden –2013: , till axel 1 , , till axel 2 8 procent37, , till axel 3 , , till axel 438 37Enligt EU:s balanskrav, att av EU pengarna ska ligga i axel 3, kan den del som ligger inom samma område i den horisontella axeln 4 räknas in. Därav att det framstår som att fördelningen i axel 3 ligger under EU:s minimigränser. 38Landsbygdsdepartementet (2012 version mars) Landsbygdsprogam för 2007-2013. LANDSBYGDSPROGRAMMET – FRÅN JORDBRUKSSTÖD TILL LANDSBYGDSSTÖD? Diagram 2 Fördelning av medel mellan Landsbygdsprogrammets axlar Axel 1 Jordbrukets konkurrenskraft Axel 3 Landsbygdens utveckling Länder som , och har en liknande prioritering. Men fördelningen mellan axlarna kan också se annorlunda ut. har exempelvis valt att fördela pengarna jämnt mellan axlarna 1, 2 och 3 medan har en regional modell där varje förbundsland har sitt landsbygdsprogram. Vissa förbundsländer har valt att lägga mest stöd inom axel 3, åtgärder för diversifiering och förhöjd livskvalitet.39 Landsbygdsprogrammets årliga budget är cirka 5 miljarder. Som en jämförelse kan nämnas att gårdsstöden till jordbrukare i motsvarar 5,9 miljarder per år.40 Ett annat närliggande politikområde, den regionala tillväxtpolitiken som består av regionala tillväxtåtgärder, transportbidrag och åtgärder finansierade av europeiska regionala utvecklingsfonden, omfattar enligt budgetproposition för 2014.41 Till det kommer andra regionalpolitiska åtgärder, som sänkta socialavgifter för företag i delar av , och . Denna nedsättning kostar statskassan årligen.42 2.2.2 Arealbaserade stöd och övriga stöd Utöver fördelningen av stöd på axlar finns det en mängd olika typer av åtgärder inom programmet. Storleksmässigt dominerar arealbaserade ersättningar. Bland övriga stöd finns stöd till icke-produktiva investeringar, projektstöd och företagsstöd. Arealbaserade stöd är miljöersättningar i axel 2, som främst går till jordbrukare för att påverka skötseln av jordbruksmarken. De arealbaserade ersättningarna söks på 39Jordbruksverket (2010) Landsbygdsprogram i 10 länder inom EU. 40Regeringen, Budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) utgiftsområde 23. 41Regeringen, Budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) utgiftsområde 19. 42Regeringen, Skrivelse till 2007/08: 123. samma sätt som arealbaserade stöd i andra delar av jordbrukspolitiken. De brukare som uppfyller vissa kriterier får ingå ett åtagande. Det görs i de flesta fall inte någon ytterligare prövning av ansökans förväntade effekter. Det finns totalt ett tiotal olika arealbaserade ersättningar, varav en del bara förekommer i vissa län eller i delar av län. Fyra av de arealbaserade ersättningarna är budgetmässigt mycket större än övriga: kompensationsbidraget samt ersättningarna till vallodling, betesmarker och ekologisk odling. De uppgår vardera till ungefär en halv miljard . Tillsammans står de för av medlen som finns i axel 2, och cirka hälften av medlen i hela programmet. Kompensationsbidraget går till jordbrukare i norra och i skogsbygder, för att kompensera klimatmässiga nackdelar och andra geografiska nackdelar. Ersättning till vallodling ska bidra till minskade växtnäringsförluster i slättbygder, och till biologisk mångfald i skogsbygder. Skogsbygder står för den största delen av ersättningen. Ersättningarna till ängs- och betesmarker ska bidra till att den traditionella skötseln av naturliga fodermarker i upprätthålls, för att bevara den biologiska mångfalden och de kulturmiljövärden som är knutna till dessa markslag. Ersättningarna till ekologiska produktionsformer ska stödja ett kretsloppsanpassat jordbruk. Stöd till så kallade icke-produktiva investeringar tillhör också axel 2, och består i huvudsak av stöd till miljöinvesteringar som jordbrukare kan göra genom att exempelvis anlägga våtmarker. Projektstöd och företagsstöd finns i flera axlar, och kan gå till jordbrukare, till andra företagare eller till organisationer. Inom axel 1 utgörs den här typen av stöd framför allt av företagsstöd till jordbrukare. Stöd till modernisering inom jordbruket är den största åtgärden av denna typ inom axeln och har i stor utsträckning gått till mjölksektorn, och där särskilt till investeringar i mjölkrobotar. En annan stor åtgärd inom axel 1 är startstöd till unga jordbrukare. Axel 3 innehåller projektstöd som kan gagna hela landsbygdens utveckling, bland annat stöd till att förbättra service och infrastruktur, exempelvis bredbandsutbyggnad. Axel 3-stöden är nya för programperioden –2013. Företagsstöden inom axel 3 syftar till att exempelvis diversifiera jordbruksverksamhet eller till att utveckla småföretagande och turism på landsbygden. Ansökningarna för dessa typer av stöd får en aktiv prövning mot programmets mål och regelverk och beviljas eller avslås i konkurrens med andra ansökningar. Utöver fördelningen på axlar och åtgärder har regeringen öronmärkt medel till särskilda strategiska satsningar som Matlandet, bredband och biogas. Inom axel 2 finns konceptet Utvald miljö, som enkelt uttryckt innebär att varje länsstyrelse har en budget för miljöåtgärder som ska utgå från regionala behov.43 Länsstyrelserna väljer från en katalog med olika typer av åtgärder. 43 Utvald miljö kallas också Regionalt prioriterade ersättningar. LANDSBYGDSPROGRAMMET – FRÅN JORDBRUKSSTÖD TILL LANDSBYGDSSTÖD? budgeten för Utvald miljö motsvarar av miljöåtgärderna. Utvald miljö tillkom för programperioden –2013. Landsbygdsprogrammet styrs på EU-nivå av två förordningar44 och av rådets strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling.45 EU:s mål i Lissabonstrategin, som ersatts av 2020-strategin, samt slutsatserna från rådsmötet i ska styra programmet.47 På nationell nivå styrs Landsbygdsprogrammet av regeringen genom ett nationellt programdokument.48 I styrningen av programmet finns flera instrument på nationell nivå. Ansvar för styrmedlen anges inom parentes: Fördelning av medel på axlar och åtgärder. Inom åtgärder öronmärks också medel till särskilda satsningar som till exempel biogas, Matlandet och bredband (regeringen) Förordning om organisationsfrågor och hur ska tillämpas i med mera (regeringen) Regler och villkor för stöden (regeringen och ) Fördelningsnycklar för hur medlen ska fördelas över länsstyrelserna () Regionala och lokala genomförandestrategier för företags- och projektstöden samt för miljöinvesteringar och vissa miljöersättningar, Utvald miljö (länsstyrelserna, och lokala utvecklingsgrupper, Leader) Centralt it-system för hantering av stöden () Instruktioner och vägledningar till länsstyrelserna, och för exempelvis handläggning och administrativa rutiner för Landsbygdsprogrammet () 44Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 och Kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFL). 45Rådets beslut av om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling (programperiod 2007-2013). 46Resultatet av rådets möte i var bland annat att medlemsländerna enades om en strategi för hållbar utveckling och kompletterade Lissabonprocessen för sysselsättning, ekonomisk reform, och social sammanhållning med en miljödimension. Källa: Europaportalen (2001) Ordförandeskapets slutsatser i . 47Enligt preambel 1 i Rådets förordning (EG) nr 1698/2005. 48Landsbygdsdepartementet (2012) Landsbygdsprogram för 2007-2013 version . Det nationella programmet bygger på en nationell strategi. Informationsinsatser (, , och länsstyrelserna) Uppföljning och utvärdering (och regeringen) Enkelt beskrivet är det regeringen som föreslår hur medlen ska fördelas mellan axlar och åtgärder, se avsnitt 2.4 för en mer ingående beskrivning av fördelningsprocesen. Formellt godkänns regeringens förslag av kommissionen, men egentligen påverkas fördelningen av medel av flera nivåer i förvaltningen. Eftersom en stor del av ersättningarna inom axel 2 är arealbaserade gör regeringen med hjälp av i förväg en uppskattning av hur mycket medel som kommer att gå åt för dessa ersättningar. Därutöver är det särskilt utformade fördelningsnyckar som tar fram som styr hur företags- och projektstöden samt utvald miljö ska fördelas på olika länsstyrelser. Det finns också en flexibilitet för och länsstyrelserna att flytta medel mellan vissa åtgärder, och även ibland mellan länsstyrelser. 2.3.2 Regional och lokal nivå På regional och lokal nivå ska länsstyrelserna tillsammans med Sametinget49, och de lokala leadergrupperna ta fram en lokal eller regional genomförandestrategi inför en ny programperiod som ska ligga till grund för beslut om företags- och projektstöd och prioriteringar på lokal och regional nivå. Länsstyrelserna, och har i de flesta fall ansvar för handläggning och beslut om stöd. handlägger och fattar beslut om några av stöden, exempelvis för projekt som genomförs med en nationell spridning. Till hjälp för handläggning och beslut finns ett centralt it-system, instruktioner, vägledningar och checklistor. Informationsinsatser om programmet styr delvis efterfrågan på stöden. Därför finns ett samband mellan informationsinsatser och förutsättningarna för att nå målen. Det är inte preciserat vem som ansvarar för att informera om Landsbygdsprogrammet. I praktiken har , länsstyrelserna, och alla gjort informationsinsatser, fast i varierande utsträckning. 2.3.3 Utvärdering och uppföljning följer upp resultatindikatorer, utfallsindikatorer och finansiella indikatorer för de olika stöden inom programmet. Nettoeffekterna av programmet utvärderas genom oberoende utvärderingar: förhandsutvärderingar, 49Sametinget har ansvar för åtgärder knutna till samiska näringar, och gör en egen genomförandestrategi för dessa åtgärder. samordnar sig också med länsstyrelserna i norra . LANDSBYGDSPROGRAMMET – FRÅN JORDBRUKSSTÖD TILL LANDSBYGDSSTÖD? halvtidsutvärderingar och slututvärderingar. Detta görs för respektive programperiod.50 Utvärderingarna görs på uppdrag av regeringen, i enlighet med riktlinjer från . En förhandsutvärdering bedömde de förväntade totala effekterna av programmet, utifrån ett preliminärt programdokument.51 En halvtidsutvärdering av programmet genomfördes och lämnades till regeringen 2010.52 Någon slututvärdering har ännu inte gjorts för innevarande programperiod. arbetar också löpande med att följa Landsbygdsprogrammets miljöeffekter, bland annat inom ett gemensamt uppdrag med och för att följa jordbrukspolitikens totala miljöeffekter. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () publicerade en rapport om effektiviteten i det svenska landsbygdsprogrammet.53 Rapporten är inte en del av programmets formella utvärderingssystem, men bygger på resultaten i halvtidsutvärderingen . Kopplat till Landsbygdsprogrammet finns ett landsbygdsnätverket och en övervakningskommitté, som på olika sätt ska verka för ett effektivt genomförande. har ingen formell beslutskompetens. Det leds av en styrgrupp bestående av ledamöter från offentliga och privata organisationer. En representant från är ordförande. ansvarar för nätverkets kansli. är också kontaktpunkt för ett nätverk mellan Leadergrupperna.54 ska övervaka arbetet med programmet löpande och måste godkänna eventuella programändringar. Den ska granska omfattning och resultat av åtgärderna i programmet mot målen och uppföljningsresultat samt godkänna Landsbygdsprogrammets årliga rapport. Kommittén består av representanter för myndigheter och organisationer som är berörda av Landsbygdsprogrammet.55 50Jordbruksverket skiljer i sin terminologi mellan resultat och effektmål. Resultat motsvaras enkelt uttryckt av beteendeförändringen hos stödmottagaren, medan effekten motsvarar den totala påverkan på målet, efter att hänsyn tagit till bieffekter som undanträngning av andra verksamheter och dödviktsförluster. Resultaten följs alltså upp av självt, medan effekterna ska mätas genom oberoende utvärderingar. 51Livsmedelsekonomiska institutet (2006) , SLI, Redovisning av förhandsbedömning av Landsbygdsprogrammet 2007-2013. 52Sveriges (2010) Redovisning av uppdrag om halvtidsutvärdering av Landsbygdsprogrammet för 2007–2013. 53Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2013:6 söker bidrag – en om effektivitet i det svenska landsbygdsprogrammet. 2.4 Beredningsprocessen för programmets budget Processen för beredning av programmets budget omfattar alla förberedelser som ingår i framtagningen av budgeten och alla underlag som används i detta arbete. Beredningsperioden omfattar alla förberedelser vid framtagningen av det nationella programmet fram till och med att regeringen fattat beslut om budgeten och får den godkänd av kommission. Beredningen av programmets budget sker på med Landsbygdsdepartementet som ansvarigt departement för processen. Det har varit svårt att kartlägga hur beredningen av programmets budget gick till inför programperioden –2013 eftersom dokumentationen av beredningen har varit knapphändig. Figuren nedan visar den översiktliga rekonstruktion som vi har kunnat göra på grundval av uppgifter från departementet om beredningsprocessen.56 Figur 1 Beredningsprocessen för Landsbygdsprogrammets budget POLITISKA SAMTAL OCH FÖRHANDLINGAR *Nationell strategi för landsbygdsutveckling Under beredningsprocessen har programmets fördelning diskuterats och förhandlats löpande på politisk nivå. Enligt Landsbygdsdepartementet har formuleringen av programmet framför allt styrts av politiska beslut.57 Landsbygdsdepartementet har löpande berett delar av det nationella dokumentet för Landsbygdsprogrammet på Regeringenskansliet och samordnat arbetet mellan departementen i så kallade gemensamberedningar. 56Bilden bygger framför allt på muntliga uppgifter samt beskrivningar i en promemoria och i mail från Landsbygdsdepartementet. LANDSBYGDSPROGRAMMET – FRÅN JORDBRUKSSTÖD TILL LANDSBYGDSSTÖD? , , , samt olika enheter på Landsbygdsdepartementet ingick i gemensamberedningen.58 Vidare har beredningen av programmet skett i arbetsgrupper där olika departement deltagit. Det saknas dock dokumentation och uppgifter om vilken typ av synpunkter som hämtades in under beredning och från arbetsgrupperna. Enligt Europeiska rådets riktlinjer är det första steget i programarbetet att göra en så kallad SWOT-analys, det vill säga en analys av landsbygdens styrkor, svagheter, möjligheter och hot. SWOT-analysen är ett viktigt komplement till målen med programmet eftersom analysen ska ge en bild av utgångsläget för den svenska landsbygden och utmynna i en rangordning av de behov som finns. De identifierade behoven ska därefter leda fram till en strategi för programmet.59 Det första steget i beredningen inför programperioden –2013 var att regeringen uppdrog till företaget att göra en SWOT-analys av landsbygden i . Uppdraget presenterades för regeringen i januari 2005.60 58Landsbygdsdepartementet (2013) Promemoria, Arbetet med att ta fram ett svenskt landsbygdsprogram. 59Sveriges Redovisning av förhandsutvärdering av Landsbygdsprogrammet 2007-2013. 60EuroFutures (2005) Landsbygden – fyra framtidsbilder. Följande styrkor, möjligheter, svagheter och hot för landsbygden identifierades i för ett hållbart samhälle Småskalig och flexibel kollektivtrafik Grogrund för entreprenörer/eldsjälar Den medvetne prisokänsliga konsumenten Okunskap om verkliga förhållanden Osäkerhet (CAP, inhemsk politik etc.) Beroende av enskilda personer Ökade motsättningar (Stad – Landsbygd) Den omedvetne priskänslige konsumenten 2.4.4 Delbetänkande från om strategisk inriktning tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté, , med uppdrag att utarbeta förslag till en långsiktig strategi för den nationella politiken för hållbar landsbygdsutveckling. överlämnade kommittén ett delbetänkande med förslag på en övergripande strategisk inriktning för Landsbygdsprogram 2007–2013.61 Betänkandet var enligt Landsbygdsdepartementet 61 (2005) (SOU 2005:36) På väg mot ... En hållbar landsbygdsutveckling. LANDSBYGDSPROGRAMMET – FRÅN JORDBRUKSSTÖD TILL LANDSBYGDSSTÖD? ett viktigt underlag för utformningen av programmet.62 Se avsnitt 1.4 för en beskrivning av intentioner med Landsbygdsprogrammet. fick i uppgift av regeringen att ta fram ett tekniskt underlag för Landsbygdsprogram 2007–2013. Uppdraget var att analysera hur ersättningar och stöd inom programmet skulle utformas för att nå målen på det effektivaste sättet. Det tekniska underlaget presenterades för regeringen och innehöll ett stort antal tänkbara möjligheter till stödåtgärder. tog inte ställning till alternativen.63 Det är osäkert om det tekniska underlaget sedan har använts i utformningen av programmet eftersom det inte finns något underlag som visar på hur regeringen har hanterat det. Vad som går att konstatera är att regeringen i princip har fortsatt med samma utformning av stöden som förelåg från tidigare programperiod. 64 Nyheter i programmet bestod framför allt av axel 3 och utvald miljö.65 Med utgångspunkt i delbetänkande överlämnade regeringen en skrivelse till om den övergripande strategiska inriktningen för Landsbygdsprogrammet 2007–2013. Den strategiska inriktningen var i stort i överensstämmelse med betänkandet. Dock gjorde regeringen ingen precisering av målen för programmet i enlighet med förslag. Något förslag till fördelning fanns inte i siffor i skrivelsen. Däremot anger regeringen att miljöåtgärderna skulle väga budgetmässigt tungt i programmet.66 En övergripande beskrivning av regeringens strategiska inriktning ges i kapitel 1.4. 2.4.7 Beräkningar av de arealbaserade ersättningarna Under beredningsarbetet gjorde regeringen, med hjälp av , beräkningar av vilka stödnivåer de arealbaserade ersättningarna skulle ha.67 Underlag som visar en sammanräkning av hur stora de arealbaserade ersättningarna skulle bli totalt för hela Landsbygdsprogrammets budget saknas dock. Underlaget visar inte heller när i beredningsprocessen dessa beräkningar gjordes. 62Landsbygdsdepartementet (2013) Promemoria, Arbetet med att ta fram ett svenskt landsbygdsprogram. 63Jordbruksverket (2005) Tekniskt underlag för nytt landsbygdsprogram. 65Jordbruksverket kommentar i samband med faktagranskning av . 66Regeringen (2005) Skrivelse 2005/06:87 Den övergripande strategiska inriktningen av kommande landsbygdsprogram. 67Beräkningsunderlag Landsbygdsdepartementet, inkommit till i samband med intervju på Landsbygdsdepartmentet . 2.4.8 Nationell strategi för landsbygdsutveckling till kommissionen lämnade regeringen en strategi för landsbygdsutveckling för perioden –2013 till . Strategin innehöll mål och prioriteringar likalydande de mål och den inriktning som tidigare kommunicerats till . Strategin innehöll också en indikativ budgetfördelning för de fyra axlarna.68 gav regeringen () i uppdrag att göra en förhandsutvärdering av det förslag till landsbygdsprogram som arbetats fram av regeringen.69 Resultatet av förhandsbedömningen publicerades . diskuterades dock delar av resultatet med regeringen.70 Förhandsutvärderingen hade bland annat uppdraget att bedöma SWOT-analysen och Landsbygdsprogrammets förväntade effekter och kostnadseffektivitet i sin helhet. Vidare skulle utvärderingen bedöma om de uppsatta målen med programmet var möjliga att nå givet det föreslagna programmet. 2.4.10 Förslag till nytt Landsbygdsprogram 2007–2013 Dagen efter att förhandsbedömningen hade publicerats, , skickade regeringen förslag på det svenska Landsbygdsprogrammet till . Förslaget innehöll den totala budgeten för programmet på både åtgärds- och axelnivå. Den slutliga överenskommelsen, efter förhandlingar med Kommissionen, gjordes . Enligt Landsbygdsdepartementet hade Kommissionen inte så mycket synpunkter på inriktningen. Vidare menar departementet att det i hög grad är mycket upp till den nationella nivån att bestämma inriktning. Diskussionerna med Kommissionen medförde inte heller några större avsteg från det föreslagna programmet.71 2.5 Resultat från tidigare uppföljning och utvärdering Nedan presenteras översiktligt vad tidigare uppföljning och utvärdering har sagt om programmets resultat och effekter. Några utvärderingar som presenteras nedan, särskilt halvtidsutvärderingen av programmet, har ifrågasatts av granskade myndigheter. har inte haft möjlighet att granska underlaget för utvärderingarna. Dock menar att utvärderingarna sammantaget visar att Landsbygdsprogrammet i nuvarande form har svårigheter att nå programmets mål både vad gäller miljö- och sysselsättning. 68Landsbygdsdepartementet (2006) Nationell strategi för landsbygdsutveckling. 69Enligt Rådsförordning 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling är det ett krav att en förhandsbedömning görs. 70SLI Inbjudan till samråd angående miljöbedömning av förslag till LBU-program för . LANDSBYGDSPROGRAMMET – FRÅN JORDBRUKSSTÖD TILL LANDSBYGDSSTÖD? Landsbygdsprogrammets miljöåtgärder ska bidra till flera svenska miljökvalitetsmål, och den regelbundna miljömålsuppföljningen ger därför övergripande indikationer om programmets effekter. Programmet är särskilt centralt för miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. I den senaste årliga uppföljningen av miljökvalitetsmålen gjordes bedömningen att målet i stort inte kommer att uppnås, även om programmet och andra åtgärder haft betydelse för att dämpa en negativ trend för miljö-och kulturmiljövärden i odlingslandskapet.72 Programmets åtgärder är också i mindre omfattning styrmedel för några andra av miljökvalitetsmålen, som Ingen övergödning och Levande sjöar och vattendrag. Enligt analys är Landsbygdsprogrammets regler ofta ett hinder för att åtgärderna ska kunna bidra maximalt till dessa miljömål.73 Halvtidsutvärderingen av programmet gav en blandad bild av programmets miljöåtgärder. Programmets ersättningar till betesmarker har enligt utvärderingen lett till att större arealer fortsätter betas, med avsedd effekt för den biologiska mångfalden. Våtmarker som anlagts eller restaurerats med medel från programmet tycks också ha den avsedda effekten att minska havens övergödning. Ersättningen till vallodling kan däremot, enligt halvtidsutvärderingen, i vissa fall ha en negativ miljöeffekt, eftersom ersättningen leder till mer vallodling i områden där annan odling skulle vara bättre för biologisk mångfald.74 I den senaste årsrapporten för programmet gjorde bedömningen att axel 2 som helhet inte kommer att nå de uppsatta målen, särskilt vad gäller den areella omfattningen. Exempelvis anges att de bredare insatserna med större hektarmål – betesmarker, natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet, ekologisk produktion och minskade växtnäringsförluster – har en låg måluppfyllelse och i viss utsträckning negativ utveckling.75 2.5.2 Svaga ekonomiska effekter Sysselsättning och tillväxt på landsbygden hör till de övergripande målen för programmet, även om de inte kvantifierats. I halvtidsutvärderingen gjordes ett försök att genom statistisk analys beräkna programmets totala effekter på tillväxt och sysselsättning. Slutsatsen blev att programmet i viss mån kan ha förbättrat förutsättningarna för tillväxt, men att det inte bidragit till att skapa nya 72Naturvårdsverket (2012) Miljömålen – fokus på förutsättningarna. Årlig uppföljning av miljökvalitetsmålen 2012, s 66-69. Målet Ett rikt odlingslandskap består av delmålen Biologisk mångfald, Kulturmiljö, Människors hälsa, Andra sociala landskapsvärden och Växt- och husdjursgenetiska resurser. 73Naturvårdsverket (2012) Styrmedel för att nå miljökvalitetsmålen.