prop · H103170 · 2014-03-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:170 Åtgärder för att hantera stora brottmål Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag som syftar till att minska antalet inställda huvudförhandlingar och till en enklare och effektivare hantering av stora brottmål. I alltför många fall måste huvudförhandlingen ställas in på grund av att den tilltalade inte kommer till förhandlingen. beror detta på att den strängaste påföljd som får dömas ut i dessa fall inte motsvarar brottets allvar. Det strängaste straff som en tilltalad får dömas till i sin frånvaro höjs därför från tre till sex månaders fängelse. Dessutom utökas möjligheten att förverka villkorligt medgiven frihet i situationer då den tilltalade är frånvarande. Reglerna om utdömande av vite samt om hämtning och häktning när den som kallats inte kommer till förhandlingen görs tydligare. Även möjligheterna att använda förenklad delgivning med den tilltalade utökas. Förslagen leder sammantaget till att fler huvudförhandlingar kan genomföras. För att stora brottmål ska hanteras så effektivt som möjligt tydliggörs domstolens ansvar för att bedöma om flera åtal ska hanteras gemensamt eller var för sig. Det skapas större möjligheter att avgöra delar av ett mål mot en person. Åtal mot flera personer för brott som har samband med varandra ska inte längre rutinmässigt hanteras gemensamt. För att lägga samman åtalen krävs att det finns skäl för det. Domstolen får också ett tydligare ansvar för förberedelsen av brottmål, bl.a. genom en regel om ökad användning av förberedelsesammanträde i omfattande mål. Fristen för påbörjande av huvudförhandling i ett mål där den tilltalade är frihetsberövad förlängs med om ett sådant sammanträde hållits. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2013/14:170 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i ................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare .............. Ärendet och dess beredning ............................................................ En mer ändamålsenlig hantering av stora mål ................................ Ökade möjligheter till deldom och särskild handläggning av åtal......................................................... Rättens ansvar under förberedelsen görs tydligare........... Förberedelsesammanträde i omfattande mål .................... 4.4Förberedelse under ledning av rätten innan åtalet Tidsfrister för påbörjande av huvudförhandling............... Antalet inställda förhandlingar ska minska..................................... Möjligheten att använda förenklad delgivning utökas...... Sanktioner och tvångsmedel vid utevaro.......................... Fler mål ska kunna avgöras i utevaro ............................... Fortsatt arbete mot inställda förhandlingar....................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser av förslagen ............................................................. Förslaget till lag om ändring i .............. 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare .............. Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Brottmålsprocessen (SOU 2013:17)...................................................................... Förteckning över remissinstanserna...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. 2013/14:170 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 30 kap. 4 §, 33 kap. 6 §, 36 kap. 20 §, 45 kap. 3, 10, 13 och 14 §§ samt 46 kap. 14–15 a §§ ska ha följande lydelse. Handläggas i en rättegång flera åtal, må dom givas beträffande något av dem, ehuru handläggningen angående de övriga icke avslutats. Avse åtalen samme tilltalade, må sådan dom dock ej givas med mindre synnerliga skäl äro därtill. Om flera åtal handläggs i en rättegång får dom meddelas i fråga om något av dem trots att handläggningen av de övriga åtalen inte avslutats (deldom). Om åtalen avser samma tilltalad får deldom meddelas endast om det är till fördel för målets handläggning och det inte finns särskilda skäl mot det. Bestämmelserna i 3 § andra stycket, 34–38 och 47–51 §§ delgivningslagen (2010:1932) gäller inte delgivning av stämning i brottmål. den tilltalade delges stämning och den tilltalade delges stämning och andra handlingar i ett brottmål andra handlingar i ett brottmål han eller hon av polisman, han eller hon av en polisman, vid ett personligt sammanträffande vid ett personligt sammanträffande har delgetts information om att har delgetts information om att sådan delgivning kan komma att sådan delgivning kan komma att användas i tingsrätten och det vid användas i tingsrätten och det vid 1Senaste lydelse 1956:587. 2Senaste lydelse 2013:876. skickas till den tilltalade inte har skickas till den tilltalade inte har sedan informationen lämnades. sedan informationen lämnades. Uteblir ett vittne som kallats enligt 7 §, skall rätten förelägga nytt vite, om målet utsätts till senare dag, eller förordna att han skall hämtas till rätten antingen eller till den senare dagen. Om ett vittne som kallats enligt 7 § uteblir får rätten besluta att vittnet ska hämtas till domstolen, antingen eller till en senare dag. Ett skäl för hämtning är att det kan antas att vittnet inte kommer att följa en ny kallelse. Om rätten inte beslutar om hämtning ska vittnet kallas på nytt vid vite till en senare dag. Hava åtal väckts mot någon för flera brott eller åtal mot flera för att hava tagit del i samma brott, skola åtalen handläggas i en rättegång, om ej rätten finner särskild handläggning vara lämpligare. Åtal, som väckts mot flera för skilda brott, må handläggas i en rättegång, om det är till gagn för utredningen. Ej må åtal förenas, med mindre åtalen väckts vid samma domstol och denna är behörig samt för åtalen samma rättegångsform är tillämplig. När skäl äro därtill, må åtal, som förenats, åter särskiljas. Om åtal har väckts mot någon för flera brott ska åtalen handläggas i en rättegång. Åtalen får dock handläggas var för sig om det är till fördel för målets handläggning och det inte finns särskilda skäl mot det. Om åtal har väckts mot flera personer får åtalen handläggas i en rättegång om det är till fördel för målets handläggning eller det annars finns skäl för det. Åtal får inte förenas om domstolen är obehörig att handlägga något av åtalen eller om det gäller olika rättegångsformer för dem. Åtal som handläggs gemensamt får delas upp när det finns skäl för det. 3Senaste lydelse 1987:747. 4Senaste lydelse 1956:587. I stämningen skall rätten även I stämningen ska rätten även vilken bevisning han åberopar och vilken bevisning han eller hon vad han vill styrka med varje åberopar och vad han eller hon vill Detta gäller dock inte, om styrka med varje bevis. det på grund av den tilltalades gäller dock inte om det på grund av den tilltalades erkännande eller andra omständigheter kan antas att uppgift om bevisning inte behövs. uppgift om bevisning inte behövs. De skriftliga bevis som åberopas bör ges in med att Om det behövs för att Rätten ska allt efter målets beskaffenhet verka för att målet genomföras på ett ändamålsenligt sätt, får rätten också förelägga den förhandlingen kan genomföras på ett ändamålsenligt sätt. sin inställning till åtalet och behövs får rätten förelägga den grunden för den. tilltalade att skriftligen redovisa sin inställning till åtalet och grunden för den. ske vid ett sammanträde eller Om det är lämpligt får olika former av förberedelse Om det behövs för målets Om det behövs för målets förberedelse eller av något annat förberedelse eller av något annat skäl, ska rätten hålla ett sammanträde med parter och andra sammanträde med parter och andra I fråga om kallelse av parter skall 15 § tillämpas. om ett sammanträde behövs ska rätten särskilt beakta om målets sammanträde kan antas främja att genomföras på ett ändamålsenligt I fråga om kallelse av parter ska 15 § tillämpas. Uteblir någon som kallats till Uteblir någon som kallats till hållas, om det främjar beredningen hållas om det främjar beredningen Om den som uteblivit Om den som uteblivit förelagts vite, får rätten besluta att förelagts vite, får rätten besluta att 5Senaste lydelse 1987:747. 6Senaste lydelse 2005:683. nytt vite skall föreläggas eller att nytt vite ska föreläggas eller att han eller hon skall hämtas till han eller hon ska hämtas till rätten. I 24–27 kap. finns bestämmelser om sammanträde för prövning av tvångsmedel. Rätten ska bestämma tid för huvudförhandling . För behandling av en rättegångsfråga eller en del av saken, som får avgöras särskilt, får huvudförhandling sättas ut, trots att målet i övrigt inte är berett till huvudförhandling. Är den tilltalade anhållen eller häktad, ska huvudförhandling påbörjas och senast från den dag, då åtalet väcktes, om inte längre uppskov är nödvändigt på grund av åtgärd som avses i 11 eller 12 §, målets omfattning eller annan omständighet. Har den tilltalade häktats efter åtalet, ska tiden räknas för hans eller hennes häktande. Är den tilltalade ålagd reseförbud, ska huvudförhandling påbörjas och senast inom en månad från den dag då åtalet väcktes, om inte längre uppskov är nödvändigt på grund av åtgärd som avses i 11 eller 12 §, målets omfattning eller annan omständighet. Har reseförbudet meddelats efter åtalet, ska tiden räknas för delgivning av beslutet. 7 Senaste lydelse 2010:575. Rätten ska bestämma tid för huvudförhandling . För behandling av en rättegångsfråga eller en del av saken som får avgöras särskilt får huvudförhandling sättas ut, trots att målet i övrigt inte är förberett för huvudförhandling. Om den tilltalade är anhållen eller häktad, ska huvudförhandling påbörjas och senast från den dag då åtalet väcktes om inte ett sammanträde enligt 13 § har hållits. Om ett sådant sammanträde har hållits ska huvudförhandlingen i stället påbörjas senast från den dag då åtalet väcktes. Huvudförhandlingen får påbörjas senare än vad som anges i andra stycket, om ett längre uppskov är nödvändigt för att en särskild utredning om den tilltalades personliga förhållanden ska hinna färdigställas eller på grund av en åtgärd som avses i 11 eller 12 §, målets omfattning eller någon annan omständighet. Har den tilltalade häktats efter åtalet, ska tiden räknas för hans eller hennes häktande. Om den tilltalade är ålagd reseförbud, ska huvudförhandling påbörjas och senast inom en månad från den dag då åtalet väcktes, om inte ett längre uppskov är nödvändigt för att en särskild utredning om den tilltalades personliga förhållanden ska hinna färdigställas eller på grund av en åtgärd som avses i 11 eller 12 §, målets omfattning eller någon annan omständighet. reseförbudet meddelats efter åtalet, ska tiden räknas för delgivning av beslutet. Underlåter målsägande, som skall höras i anledning av åklagarens talan, att infinna sig personligen vid rättegångstillfälle för huvudförhandling, äge rätten i stället för att förelägga nytt vite förordna, att han skall hämtas till rätten antingen eller till senare dag. Om en målsägande som ska höras med anledning av åklagarens talan inte inställer sig personligen till ett rättegångstillfälle för huvudförhandling, ska rätten ta ställning till om ett förelagt vite ska dömas ut. Rätten får besluta att målsäganden ska hämtas till domstolen, antingen eller till en senare dag. Ett skäl för hämtning är att det kan antas att målsäganden inte kommer att följa en ny kallelse. Om rätten inte beslutar om hämtning ska målsäganden kallas på nytt vid vite till en senare dag. Uteblir den tilltalade från ett rättegångstillfälle för huvudförhandling eller inställer han eller hon sig genom ombud då han eller hon har förelagts att infinna sig personligen, skall rätten i första hand pröva om målet kan avgöras enligt 15 a §. Är det inte möjligt att avgöra målet skall rätten besluta att den tilltalade skall 1.kallas på nytt vid vite, 2.hämtas till rätten antingen eller till en senare dag eller 3. häktas, om det finns förutsättningar för det. Om en tilltalad uteblir från ett rättegångstillfälle för huvudförhandling eller inställer sig genom ombud då han eller hon har förelagts att infinna sig personligen, ska rätten i första hand pröva om målet kan avgöras enligt 15 a §. Om det inte är möjligt att avgöra målet ska rätten ta ställning till om ett förelagt vite ska dömas ut. Rätten ska också ta ställning till om den tilltalade ska hämtas till domstolen, antingen eller till en senare dag, eller häktas, om det finns förutsättningar för häktning enligt 24 kap. 1. hämtning är att det kan 8 Senaste lydelse 2001:235. antas att den tilltalade inte kommer att följa en ny kallelse, 2. häktning är att det på grund av att tidigare hämtningsförsök i målet har misslyckats eller av annat skäl är sannolikt att den tilltalade inte kan hämtas. Om rätten inte beslutar om hämtning eller häktning ska den tilltalade kallas på nytt vid vite till en senare dag. Kan saken utredas tillfredsställande, får målet avgöras trots att den tilltalade har inställt sig endast genom ombud eller har uteblivit, om 1. det inte finns anledning att 1. det inte finns anledning att döma till annan påföljd än böter, döma till annan påföljd än böter, villkorlig dom eller skyddstillsyn villkorlig dom eller skyddstillsyn eller sådana påföljder i förening, eller sådana påföljder i förening, 2.den tilltalade, sedan han eller hon har delgetts stämning, har avvikit eller håller sig undan på ett sådant sätt att han eller hon inte kan hämtas till huvudförhandlingen eller 3.den tilltalade lider av en allvarlig psykisk störning och hans eller hennes närvaro därför inte är nödvändig. Med de påföljder som anges i första stycket 1 skall likställas förordnande enligt 34 kap. 1 § första stycket 1 . Det gäller dock inte, om i samband med förordnandet villkorligt medgiven frihet från fängelsestraff skall förklaras förverkad i fråga om en strafftid som överstiger . Första stycket 1 gäller också vid förverkande av villkorligt medgiven frihet från fängelse om det inte finns anledning att förverka en strafftid som, sammantagen med ett fängelsestraff som döms ut, Ett förordnande enligt 34 kap. 1 § första stycket 1 ska likställas med de påföljder som anges i första stycket 1. I de fall som avses i första stycket 2 får målet avgöras även om den tilltalade inte har delgetts kallelse till förhandlingen. Rättegångsfrågor får avgöras trots att den tilltalade har uteblivit. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 33 kap. 6 § gäller i sin äldre lydelse om det personliga sammanträffande som avses i bestämmelsen skett före ikraftträdandet. 9 Senaste lydelse 2001:235. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare Härigenom föreskrivs att 29 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare ska ha följande lydelse. Mål mot den som inte har fyllt tjugoett år ska alltid behandlas skyndsamt. Väcks allmänt åtal mot den som inte har fyllt för ett brott för vilket det är föreskrivet fängelse , ska de tidsfrister iakttas som är föreskrivna för åtgärder i mål där den tilltalade är häktad. Inhämtar rätten yttrande från socialnämnden enligt 28 §, ska nämnden yttra sig inom sådan tid att rätten kan hålla huvudförhandling enligt reglerna i andra stycket. Om ärendets beskaffenhet föranleder det, får yttrandet med rättens medgivande lämnas . Om det väcks allmänt åtal mot den som inte har fyllt för ett brott för vilket det är föreskrivet fängelse , ska de tidsfrister iakttas som är föreskrivna för åtgärder i mål där den tilltalade är häktad. Den förlängda tidsfrist som anges i 45 kap. 14 § andra stycket andra meningen ska dock inte tillämpas. Om rätten begär ett yttrande från socialnämnden enligt 28 §, ska nämnden yttra sig inom sådan tid att rätten kan hålla huvudförhandling enligt reglerna i andra stycket. Om ärendets beskaffenhet motiverar det, får yttrandet med rättens medgivande lämnas . Denna lag träder i kraft . 10 Senaste lydelse 2010:577. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av brottmålsprocessen i syfte att överväga åtgärder för att skapa ett (dir. 2010:78). Brottmålsprocessen (SOU 2013:17). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Lagförslagen i betänkandet finns, i nu relevanta delar, i Betänkandet har remissbehandlats. (Ju2013/2761/DOM). Chefen för gav en utredare i uppdrag att ta fram det ytterligare underlag angående de praktiska, organisatoriska och ekonomiska konsekvenserna som behövs för ett ställningstagande till om utredningens förslag om bl.a. genomgripande förändringar i hanteringen av brottmål bör genomföras. Uppdraget ska redovisas . I denna lagrådsremiss behandlar regeringen delar av utredningens förslag om delgivning (avsnitt 8.5 i betänkandet) och delar av förslagen om huvudförhandlingsmål (avsnitt 11 i betänkandet) enligt vad som närmare anges i respektive avsnitt i remissen. betänkandet bereds vidare i . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i Regeringen har delvis följt Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitten 4.1, 4.5, 5.2 och 5.3 samt i författnings- I förhållande till lagrådsremissen har några språkliga och redaktionella ändringar gjorts. En mer ändamålsenlig hantering Det är viktigt att stora brottmål kan hanteras så effektivt och ändamålsenligt som möjligt i domstol. ofta av att det rör sig om ett stort antal brott som prövas i en och samma Stor betydelse för hur omfattande ett brottmål blir i domstol har reglerna som styr när åtal ska läggas samman i en rättegång samt möjligheterna att avgöra delar av ett mål. I brottmål är förberedelsen av målet vid domstolen generellt sett inte av så central betydelse som i tvistemål. Det beror på att målet normalt sett blir tillräckligt förberett genom förundersökningen. brottmål kan sättas ut till huvudförhandling direkt när åtal väcks kan det, framförallt i omfattande mål, emellertid finnas behov av att rätten vidtar 2013/14:170 förhandling ska pågå är det särskilt viktigt att förhandlingen tidigt kan förberedas så att den avsatta tiden räcker till och kan utnyttjas på bästa sätt. Det kan finnas behov av att rätten håller ett sammanträde för att förbereda huvudförhandlingen. Att de omfattande målen är väl förberedda är betydelsefullt inte bara för att det enskilda målet ska kunna hanteras på bästa sätt. Det är också viktigt eftersom dessa mål tar mycket tid i anspråk för såväl domstolar, åklagarväsende och advokater, som enskilda parter eller andra som berörs av dem. Om målet inte är tillräckligt förberett kan det leda till att huvudförhandlingen måste ställas in eller tar än vad som är nödvändigt. Det kan också i vissa fall orsaka att tyngdpunkten i processen förskjuts från tingsrätten till hovrätten. Regeringen lämnar i de följande avsnitten förslag som syftar till en mer ändamålsenlig hantering av stora brottmål. Ökade möjligheter till deldom och särskild Regeringens förslag: Om åtal har väckts mot någon för flera brott ska åtalen handläggas i en rättegång. Åtalen får dock handläggas var för sig om det är till fördel för målets handläggning och det inte finns särskilda skäl mot det. Om åtal har väckts mot flera personer får åtalen handläggas i en rättegång om det är till fördel för målets handläggning eller det annars finns skäl för det. Det krävs inte längre att åtalen har väckts vid samma domstol för att de ska få förenas. Om det handläggs flera åtal mot samma tilltalad i en rättegång får deldom meddelas endast om det är till fördel för målets handläggning och det inte finns särskilda skäl mot det. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår att flera åtal mot en tilltalad ska handläggas särskilt om det är till fördel för handläggningen eller annars är lämpligt. flera för brott som har samband med varandra får handläggas i en rättegång om det är till fördel för handläggningen och även i övrigt är Vid bedömningen av om åtal ska handläggas gemensamt eller särskilt, ska rätten särskilt beakta om en gemensam handläggning riskerar att göra rättegången mer omfattande än vad som är nödvändigt. Åtal som handläggs gemensamt ska särskiljas när det finns anledning till Deldom mot samma tilltalad ska meddelas om det är till fördel för handläggningen av målet eller det annars finns särskilda skäl för det. SOU 2013:17 avsnitt 11.2.3 och 11.2.4.) Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som kommenterar utredningens förslag gällande nya bestämmelser om gemensam eller särskild handläggning av åtal tillstyrker det. Till dem som ställer sig positiva till förslaget hör bl.a. ombudsmän (), hovrätt, Justitiekanslern och (). , som tillstyrker utredningens förslag, understryker dock vikten av att åklagarens uppfattning i frågan om att handläggningen av utredningsmässiga skäl bör vara gemensam alltid får stor tyngd. , som ställer sig positiv till de möjligheter som förslaget ger, anser att åklagaren måste ha ett bestämmande inflytande på hur mål bör handläggas och föreslår ett tillägg i bestämmelsen att mål inte får läggas ihop eller skiljas åt om åklagaren motsätter sig det. förslaget om utökade möjligheter till deldom tillstyrks av de flesta remissinstanser som kommenterar det. Till dem som ställer sig positiva till förslaget hör bl.a. JO, , Justitiekanslern och universitet (). Hovrätten för , som delar utredningens uppfattning att möjligheterna att meddela deldom bör utökas, efterlyser dock en närmare analys av vad de utökade möjligheterna till deldom får för betydelse för påföljdsbestämningen mot bakgrund av reglerna i 34 kap. (BrB) och den praxis som utvecklats i anslutning därtill. tror, med hänsyn till den tilltalades intresse av att dömas till en gemensam påföljd, att möjligheten att meddela deldom inte kommer att användas i särskilt stor anför att bestämmelsen om deldom mot en tilltalad bör vara fakultativ. åklagaren bör ha rätt att slutligt bestämma den lämpligaste handläggningen av målet vid rätten. Skälen för regeringens förslag En fråga som har stor betydelse för hur omfattande ett mål i domstol blir är i vilken utsträckning flera åtal mot en person eller åtal mot flera personer handläggs i en rättegång. Förening (kumulation) av åtal regleras i 45 kap. 3 § första stycket (RB). Där anges att åtal som har väckts mot någon för flera brott eller åtal mot flera för att ha tagit del i samma brott, ska handläggas i en rättegång om inte rätten finner särskild handläggning vara lämpligare. Det anges vidare att åtal som väckts mot flera för skilda brott får handläggas i en rättegång om det är till gagn för utredningen. Enligt tredje stycket i bestämmelsen får åtal som förenats, åter särskiljas när det finns skäl för det. Möjligheterna att begränsa omfattningen av ett mål hänger också samman med bestämmelserna om s.k. deldom i 30 kap. 4 § RB. paragrafen gäller att om det i en rättegång handläggs flera åtal får dom meddelas beträffande något av åtalen, trots att handläggningen angående de övriga inte avslutats. Om åtalen avser samma tilltalad krävs det synnerliga skäl för att deldom ska få meddelas. Även om det inledningsvis funnits skäl att handlägga flera åtal gemensamt kan det senare inträffa något som medför att det uppstår behov av att dela upp handläggningen. Exempelvis kan ett vittne, som åberopats endast i anledning av en åtalspunkt, utebli från huvudförhandlingen och hindra att målet i dess helhet avgörs. kan en sent inkommen tilläggsansökan om stämning innebära att domstolen inte hinner delge stämningsansökan, vilket kan förhindra att ett i övrigt delgivet mål avgörs i den tilltalades utevaro.