prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — Den förra regeringen beslutade att en särskild utredare – i egenskap av nationell samordnare – ska stödja kommunala, enskilda och statliga skolhuvudmän som bedriver utbildning för de elever inom special- skolans målgrupp som är döva eller hörsel- skadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk (U2013:02, dir. 2013:29). Syftet med uppdraget var att öka elevernas måluppfyllelse och göra det möjligt för eleverna och deras vårdnadshavare att i större ut- sträckning välja skola. Den nationella sam- ordnaren ska bl.a. fördela statsbidrag till kvalitetshöjande insatser och till ny eller utvid- gad hörselverksamhet i och enskild regi. beviljade den nationella sam- ordnaren totalt i stats- bidrag till sammanlagt 20 stycken skolhuvud- män. beviljades totalt till sammanlagt 85 stycken skolhuvud- män. Statsbidrag har bl.a. beviljats för personal- förstärkningar, anpassningar av undervisnings- miljön och kompetenshöjande åtgärder för personalen. beslutade regeringen att den nationella samordnarens uppdrag skulle utvidgas till att även omfatta elever med grav språkstörning utan behov av teckenspråk (dir. 2013:106). Enligt uppdraget ska samordnaren också bl.a. utreda hur rätten till utbildning på grundskole- och gymnasieskolenivå bör till- godoses för gruppen elever med grav språk- störning. Strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken Den förra regeringen beslutade om en strategi för arbetet med att genomföra funktionshinderspolitiken –2016. Ett antal myndigheter, bl.a. , och Specialpedagogiska skol- myndigheten har fått i uppdrag att arbeta i enlighet med strategin. För utbildningsområdet har nio delmål fastslagits som tar fasta på utformning och anpassning av undervisningen, tillgänglighet och val av skola samt ökade kunskaper i skolan om funktionsnedsättning och hur elevernas behov bäst bör mötas. har skolmyndigheterna redovisat den tredje lägesrapporten för arbetet med strategin. I lägesrapporten lyfter myndigheterna bl.a. fram att de har vidtagit åtgärder för att stärka funktionshinderperspektivet i sina egna verksamheter, har synliggjort de funktionshinderpolitiska målen i rektors- utbildningen, har tagit 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fram vägledning om särskilt stöd och Special- pedagogiska skolmyndigheten har anordnat eller medverkat i 578 kurser och konferenser med inriktning mot pedagogiska konsekvenser av olika funktionsnedsättningar och därigenom mött 22 600 deltagare. Unga kvinnor och män som varken arbetar eller studerar har genomfört uppföljningar av hur kommunerna arbetar med det kommunala informationsansvaret som visar att många kommuner arbetar aktivt med att samla in information och genomföra olika insatser för berörda ungdomar som andra kommuner inte lever upp till lagens intentioner. För att förtydliga kommunernas ansvar föreslog den förra regeringen i propositionen Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande att kommunernas ansvar för ungdomar som inte går i gymnasie- skolan ska förtydligas i skollagen. Ansvaret för- tydligas på så sätt att kommunerna löpande ska hålla sig informerade om hur de ungdomar som har fullgjort sin skolplikt är sysselsatta och erbjuda de unga kvinnor och män som berörs lämpliga individuella åtgärder i syfte att i första hand motivera till att påbörja eller återuppta en utbildning. Kommunernas ansvar ska benämnas aktivitetsansvar för ungdomar. Kommunerna ska dokumentera sina insatser för ungdomarna på lämpligt sätt och vidare föra ett register över de ungdomar som omfattas av ansvaret. För att ge kommunerna bättre möj- ligheter att fullgöra sina skyldigheter ska vidare huvudmän för gymnasieskolor och gymnasie- särskolor meddela hemkommunen om en elev är frånvarande i betydande utsträckning utan giltigt skäl. har beslutat i enlig- het med förslaget (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Lagänd- ringarna träder i kraft . har även fått i uppdrag att erbjuda stöd till kommunerna i deras arbete med det kommunala aktivitetsansvaret främst i form av utveckling av register och statistik samt ut- veckling av en modell för nationell uppföljning av de ungdomar som ska omfattas av det kommunala aktivitetsansvaret. Vidare har Stat- ens skolinspektion fått i uppdrag att förbereda en kvalitetsgranskning av komm- unernas arbete med det kommunala aktivitets- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Kvalitetsgranskningen ska genomföras . Regeringen beslutade att ge i uppdrag att genomföra insatser för att främja jämställdhet i skolväsendet (U2011/7067/S). Uppdraget omfattar komp- etensutveckling för att öka varje elevs lika möjligheter att uppnå målen, fortbildning och stöd i sex- och samlevnadsundervisningen, insat- ser för att motverka hedersproblematik, för att stimulera elevers läs-, skriv- och språkutveckling, för att stärkt kvalitet och jämställdhetsperspektiv i studie- och yrkesvägledning samt kartläggning och analys av åtgärder som har gjorts i syfte att öka andelen män i förskolan. Uppdraget ska genomföras med utgångspunkt i de erfarenheter som Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) gjort. Uppdraget sträcker sig fram och flera av insatserna är en fortsättning på regeringens tidigare uppdrag till . har bl.a. i samarbete med två lärosäten erbjudit en högskolekurs om sex- och samlevnadsunder- visning . har även publicerat stödmaterial för sex- och samlevnads- undervisning i gymnasieskolan och i grund- skolans senare år. Myndigheten har genom fyra lärosäten anordnat totalt sju tredagarsutbild- ningar om hedersrelaterad problematik och erbjudit en högskolekurs om jämställdhetsfrågor för yrkesverksamma studie- och yrkesvägledare. Regeringen beslutade även om ett tilläggsuppdrag att främja alla barns och elevers lärande och utveckling avseende jämställdhet, språk och kommunikation. har genomfört erfarenhetsutbyten för de förskollärare, lärare, fritidspedagoger, förskolechefer och rektorer som deltagit i insatsen Handledning för jämställdhet och kunskap som påbörjades inom ramen för denna del av uppdraget. Sammantaget deltog 93 skolor och 25 kommuner i insatsen med totalt 468 deltagare på tre konferenser där ut- vecklingsarbetet och framåtsyftande handlings- planer presenterades. Uppdraget ska slutredo- visas . omfattar den förra regeringens satsning på kultur i skolan, Skapande skola, förskoleklassen och årskurserna 1–9. Satsningen syftar dels till att öka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och dels till att öka barns och ungas tillgång till kultur och eget skapande, dels till en ökad måluppfyllelse i skolan. För ändamålet fördelade som avsatts under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. har fått ett uppdrag att sprida goda exempel på hur skolor arbetat fram- gångsrikt med Skapande skola. har lyft fram ett urval av goda exempel från arbetet vid 18 skolor. Arbetet från dessa skolor har sammanställts i diskussionsunderlag som har lagts ut på , ett om Estetik, kultur och skapande i undervisningen - demokrati, normer och värden och ett om Estetik, kultur och skapande i undervisningen – språk, lärande och identitet. Ytterligare två underlag har presenterats . Materialen vänder sig till rektorer och lärare. Myndigheten för kulturanalys har utvärderat bidraget till (Rapport 2013:4). Samtliga 290 kommuner har sökt och beviljats medel från . beviljades 276 kommunala och 102 fristående skolhuvudmän medel från bidraget. I skolornas redovisningar av hur Skapande skola bidragit till skolans måluppfyllelse är det främst de sociala målen som lyfts fram. Men man säger att nya inlärningsmetoder som prövats påverkar studieresultaten och ökar läslusten. I rapporten lyfts även behovet av utveckling, bl.a. nämns att delaktigheten både hos elever, lärare och rek- torer kan utvecklas och att förutsättningarna för att långsiktigt arbeta med konst och kultur i skolan behöver förbättras. Se vidare utgifts- område 17, avsnitt 2.6.2 Prioriteringar avseende kultur, film, medier och idrott. Insatser för att stärka skolans värdegrund och förebygga mobbning har i uppdrag att genomföra en förnyad satsning för att stärka skolans värdegrund och arbetet mot disk- riminering och kränkande behandling –2014. Inom uppdraget ska ge personal och skolledare forskningsbaserad kunskap och verktyg om hur ett framgångsrikt arbete mot diskriminering och kränkande behandling kan bedrivas. Fort- bildningen ska bygga på erfarenheter från tid- igare regeringsuppdrag samt på svensk och ska även som en del av uppdraget sammanställa och sprida information om beprövade metoder om det förebyggande och åtgärdande arbetet samt arbetet med rutiner för rapportering och uppföljning. har i samarbete med 14 lärosäten erbjudit kursen Värdegrund och likabehandling i teori och praktik i en andra omgång. Syftet med kursen är att utveckla deltagande förskolors och skolors arbete för likabehandling och mot diskriminering, trakasse- rier och kränkande behandling. har 830 kursdeltagare från 225 skolor deltagit. har reviderat stödmaterialet Förskolan och skolans värdegrund – förhåll- ningssätt, verktyg och metoder och publicerat en antologi, Kränkningar i skolan – problem och lösningar. Myndigheten har även gjort om sina hemsidor om värdegrund med avsikten att göra informationen mer användbar och tillgänglig. Sidorna har haft ca 218 00 besökare. Uppdraget ska slutredovisas . Den av den tidigare regeringen tillsatta (dir. 2012:61) lämnade ett delbetänkande till regeringen (En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår, SOU 2014:13). Där presenteras förslag som syftar till att öka graden av digitalisering i den svenska grund- och gymnasieskolans undervisning. Delbetänkandet har remitterats. Remisstiden gick ut . Kommuner och Landsting har etablerat ett samverkansforum för it i skolan, Nationellt forum för skolans digitalisering, där ett tjugotal aktörer ingår. Regeringen beslutade om att bevilja SKL bidrag om i syfte att medfinansiera uppstarten av en kansli- funktion för forumet. Antal barn i förskolan fortsätter att öka Antalet barn i åldrarna 1–5 har stadigt ökat , som andelen barn 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 i åldern 3–som är inskrivna i förskolan ökar. Den senare ökningen beror bl.a. på att en allt högre andel av familjerna i valet mellan olika verksamhetsformer nu väljer förskolan. I och med den nya skollagen och den omarbetade läroplanen för förskolan, har förskolan blivit en egen skolform och det pedagogiska uppdraget har förtydligats i läroplanen. Resultaten från Statens skolverks föräldra- undersökning 2012 visar huvudsakligen en positiv bild av förskolan. Barnen deltar i stor utsträckning i den verksamhetsform som föräld- rarna önskar, föräldrarnas behov och önskemål är väl tillgodosedda och föräldrarna har god kännedom om förskolans läroplan. Föräldrarna är mest nöjda med barnens trygghet, att verk- samheten stimulerar barnets utveckling och lärande samt med personalen. Mindre nöjda är föräldrarna med gruppstorlek och personal- täthet. För att intentionerna i de ändrade styr- dokumenten ska uppnås i verksamheterna har personalen en avgörande roll. har fortbildningssatsningen förskolelyftet pågått. Statens skolinspektions årsrapport visar dock att det finns brister i förskolepersonalens kunskaper inom vissa ämnesområden och det finns därför behov av ytterligare kompetens- utveckling. Den nya skollagen innebar även förändringar för förskolecheferna som ska leda och samordna det pedagogiska arbetet. Års- rapporten visar att förskolecheferna behöver arbeta mer med styrning, ledning och utveckling av verksamheten. Till exempel saknas i många förskolor ofta underlag som möjliggör upp- följning av hur kunskapsutvecklingen ser ut, vilket gör det svårt att veta hur verksamheten kan utvecklas. För att utveckla det pedagogiska ledarskapet behövs därför särskild fortbildning för förskolechefer. Förskolan spelar en viktig roll för barns allsidiga utveckling och bidrar till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. En viktig förutsättning för detta är att barn- grupperna, särskilt för de yngsta barnen, har en lämplig storlek. Det är huvudmännens ansvar att se till att så är fallet. Andelen barn i såväl de största (fler än 20 barn) som i de minsta grupperna (färre än 16 barn) har ökat 2012 jämfört med . Det visar att variationerna mellan olika barngrupper är stora. Den genom- snittliga personaltätheten har minskat något , från 5,1 barn per personal till 5,3 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 barn per personal 2012. Statens skolinspektions tillsyn över förskola och kvalitets- granskningar visar att verksamhetens kvalitet varierar i förskolan och brister i likvärdighet. De internationella studierna, som till skillnad från de nationella indikatorerna är konstruerade för att mäta resultatutvecklingen , ger sammantaget en dyster bild av utvecklingen i den svenska skolan. Det är oroande, inte minst med tanke på att det handlar om de viktiga kärn- kompetenserna läsförståelse, matematik och naturvetenskap. har regelbundet deltagit i , som undersöker färdigheter inom områdena matematik, naturvetenskap och läsförståelse, i PIRLS, som undersöker läsförståelse, och TIMSS, som undersöker färdigheter inom ämnena naturvetenskap och matematik. Dessutom har deltagit i den europeiska språkstudien och i internationella mätningar av elevers kunskaper i medborgar- och samhällsfrågor ICCS. Sammantaget utgör dessa studier ett brett underlag för att bedöma kunskapsutvecklingen i skolan. Resultaten från dessa studier gör det möjligt att sätta in svenska elevers prestationer i ett internationellt sammanhang och också att följa den trend- mässiga utvecklingen. Resultaten från de internationella studierna visar att svenska elever har haft en svag resultatutveckling under de senaste 10–15 åren. En överväldigande majoritet av studierna visar på sjunkande resultat. I 2012 var de svenska resultaten signifikant lägre än OECD- genomsnittet inom samtliga tre kunskaps- områden. Så sent som låg de svenska eleverna signifikant över OECD- genomsnittet inom alla tre områden. Diagram 4.25 Svenska elevers resultat i internationella kunskapsmätningar 2000–2012 TIMSS Ma år 8 TIMSS Nat år 8 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Källa: För mera info om resultaten i de internationella studierna se Statens skolverks ”i internationella kunskapsmätningar – kunskap, skolmiljö och attityder till lärande” Figuren illustrerar den relativa resultatutvecklingen eftersom studierna använder olika poängskalor. Det är omöjligt att göra direkta poängjämförelser mellan studierna. Sammanlagt var det 18 , däribland , och , som presterade bättre än i läsförståelse, matematik och naturvetenskap. I PIRLS var det genomsnittliga resultatet fortfarande högre än för genomsnittet inom EU- och , men studien visade också att läsförmågan hos de svenska eleverna försämrats. Bland de länder som deltagit i PIRLS var ett av få länder som uppvisade försämrade resultat vid samtliga tre mättillfällen. I TIMSS har de svenska mate- matikresultaten för årskurs 8 försämrats relativt kraftigt , även om takten i nedgången har avtagit efter 2003. är ett av få länder som uppvisar en kontinuerlig resultatförsämring i matematik för årskurs 8. Jämfört med 2007 var resultaten i naturvetenskap för årskurs 8 enligt TIMSS förhållandevis stabila, men i ett längre tids- perspektiv är utvecklingen negativ. De svenska elevernas resultatförsämring är den största som noterats bland de länder som deltagit vid dessa båda mättillfällena. uppvisar relativt goda resultat i de mätningar som genomförts av kunskaper i engelska samt i medborgar- och samhällsfrågor I läsförståelse och naturvetenskap är elevernas relativa prestationer dock sämre. Allvarligast är läget i matematik där resultaten är lägst. Denna bild bekräftas också av nationell statistik. Vid sidan av svenska som andraspråk är matematik det ämne där andelen elever som inte uppnår godkänt resultat i de nationella ämnes- proven är störst. Låga resultat i matematik är den vanligaste orsaken till att elever inte uppnår behörighet till gymnasieskolans nationella pro- gram. I inget annat ämne är andelen elever som inte uppnår godkänd betygsnivå (lägst betyget E) lika stort som i matematik. För nyanlända elever i , som endast varit i under maximalt , har resultaten sjunkit. har andelen som uppnår behörighet till gymnasie- skolans nationella program minskat från . Dessutom har, till skillnad från övriga elevgrupper, deras genomsnittliga merit- värde sjunkit. Det är svårt att veta vad dessa försämringar beror på. Nationell statistik finns endast att tillgå så det går inte att avgöra om resultatförsämringen är av tillfällig eller mer långsiktig natur. Eftersom det rör sig om en förhållandevis liten grupp, ca 3 300 elever /14, kan dess sammansättning förän- dras snabbt. Antalet asylsökande som har kommit till har varit högt, vilket har inneburit att många nyanlända elever har kommit till skolan. De stora skillnaderna i resultat jämfört med övriga elevgrupper visar på ett tydligt behov av riktade insatser för att stärka de nyanlända elevernas möjligheter att uppnå goda studieresultat. Lärarbehörighet och läraryrkets attraktionskraft Lärar- och förskolärartätheten har varit i stort sett oförändrad inom förskolan och medan den ökat något inom gymnasieskolan. Antalet sökande till lärar- och förskol- lärarutbildningar är alldeles för lågt, söktrycket har dock ökat , men varierar stort mellan olika utbildningar och ämnen Även om andelen lärare och förskollärare med pedagogisk högskoleexamen ökar inom i stort sett alla skolformer är behörighetsläget mycket oroande. Enligt en redovisning av uppdrag om hur stor del av undervisningen som bedrivs av behöriga lärare (/20148/GV) är enbart av lärarna och förskollärarna som tjänstgör i förskoleklassen behöriga. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 svarande siffror för och gymnasie- skolan är . Tidigare studier visar att lärargrupper med en särskilt låg andel behöriga är yrkeslärare, modersmålslärare och speciallärare/ specialpedagoger. Många verksamma lärare vittnar om stora utmaningar i yrket. Enligt TALIS-under- sökningen upplever av de svenska lärarna i årskurs 7–9 att deras yrke har hög status i samhället och bara drygt varannan svensk lärare uppger att de skulle välja att bli lärare igen. Det är den lägsta siffran bland alla länder i undersökningen. Sammantaget kan konstateras att läget är bekymmersamt. Effekterna av den reformerade gymnasieskolan Den reformering av gymnasieskolan som infördes innebar förändringar i innehåll och struktur med bland annat nya examensmål, ämnesplaner och nationella program. De nya yrkesprogrammen avsåg att i högre grad än de tidigare yrkesförberedande programmen utgöra grund för yrkesverksamhet och de högskole- förberedande programmen skulle i högre grad än de tidigare studieförberedande programmen förbereda eleverna för vidare studier. En tydlig utveckling i den nya gymnasieskolan är en allt större skillnad i elevfördelningen mellan högskoleförberedande program och yrkesprogram. Antalet elever på yrkespro- grammen minskade mer mellan och 2013 än antalet elever på de högskoleför- beredande programmen, en minskning med totalt jämfört med , en tendens som pågått . Av eleverna på de nationella programmen gick på högskoleförberedande program och på yrkesprogram. Utvecklingen med en minskande andel elever på yrkesprogram kan få negativa konsekvenser för kompetensförsörjningen och matchningen på arbetsmarknaden. Statens skolinspektions kvalitetsgranskning av gymnasial lärlingsutbildning (R2013:02) har visat att det finns stora kvalitetsskillnader mellan skolor och att samarbetet med arbetslivet behöver utvecklas ytterligare för att öka engagemanget och därmed kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. Av Statens skolverks uppföljningar framgår att frågan om ett program ger grundläggande 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 behörighet är av stor betydelse för elevernas val av program. En tidig specialisering på bekostnad av behörighetsgivande kurser riskerar att göra yrkesprogrammen mindre attraktiva för ungdomar. Regeringen anser att alla nationella program måste ha en bred gemensam kunskaps- bas som ger grundläggande behörighet till högskolan. Det rustar individen, tryggar den framtida kompetensförsörjningen och gynnar konkurrenskraft. Ett syfte med reformeringen av gymnasie- skolan var att öka genomströmningen i gymnasieskolan och därmed effektivisera utbild- ningen. Det kan uppnås dels genom att minska andelen elever som byter program, vilket förlänger studietiden, dels genom att minska andelen som inte fullföljer studier. avslutade de första eleverna sin gymnasie- utbildning inom den reformerade gymnasie- skolan. Det är därmed för tidigt att uttala sig om alla resultat och effekter av reformen, t.ex. vad gäller genomströmningen. Tillgänglig statistik visar dock att de allra flesta ungdomar, , går vidare från till gymnasieskolan. Andelen elever på nationella program som bytt program efter har minskat vid en jämförelse mellan nybörjar- kullarna 2010 och 2011. Andelen elever som inte är registrerade i gymnasieskolan året efter starten har dock ökat något. Alltför många, av eleverna, avbryter utbildningen under det första eller andra studieåret. En gymnasial utbildning har blivit i det närmaste en förut- sättning för att få ett arbete och för att klara sig på en alltmer kunskapsintensiv arbetsmarknad. Därför är det av största vikt att alla ungdomar går en gymnasieutbildning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den offentligt finansierade vuxenutbildningen består framför allt av vuxenutbild- ning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux), utbildning i svenska för invandrare (sfi), , vissa kompletterande ut- bildningar och folkbildningen. Av dessa utgör skolformerna komvux, särvux och sfi komm- unernas vuxenutbildning. Komvux och särvux delas upp i grundläggande nivå, som kan sägas motsvara respektive grund- särskolan, och gymnasial nivå, som kan sägas motsvara gymnasieskolan respektive gymnasie- särskolan. Resultatredovisning avseende och vissa kompletterande utbildningar finns i avsnitt 6. Folkbildningens anslag och resultat- redovisning återfinns under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 5.2Mål för kommunernas vuxenutbildning Målen som har fastslagit för vuxnas lärande är att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompe- tens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). I skollagen (2010:800) anges att målet för de skolformer som ingår i kommunernas vuxen- utbildning är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förut- sättningar. För vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna gäller också att de som fått minst utbildning ska prioriteras. I inledningen av avsnitt 4 Barn- och ungdom- sutbildning beskrivs på vilket sätt skolväsendet är mål- och resultatstyrt. 5.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer används för de skolformer som ingår i kommunernas vuxenutbildning. vuxenutbildning (komvux) -Antal heltidsstuderande. -Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs . En elev räknas som flera kursdeltagare om han eller hon deltagit i mer än en kurs . -Betyg i vuxenutbildning på gymnasial nivå. Andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg. Särskild utbildning för vuxna (särvux) -Antal elever, dvs. personer, som deltagit i en eller flera kurser . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utbildning i svenska för invandrare (sfi) -Antal elever som deltagit i en eller flera kurser .