prop · H103209 · 2014-04-03 00:00:00 — Se även Hagainitiativet (2013) Remissvar på underlag till Färdplan 2050, (2012) Ökad energieffektivitet i näringslivet – ett idédokument, s. 14, Motormagasinet . 30Även miljö- och jordbruksutskottet har efterfrågat detta, se bet. 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. 31Ahlbäck , , 2010 s. 171–172. 2009/10:MJU1, rskr. 2009/10:129. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT och andra berörda aktörer få en aktuell lägesbild av om den förda politiken är framgångsrik eller inte. Denna slutrapport inom granskningsstrategi Hållbar utveckling – klimat grundar sig på och kompletterar de elva granskningar33 som publicerats inom strategin . De granskade insatserna har valts utifrån bland annat ekonomisk betydelse och effekt på utsläppen. I de olika granskningarna har både kvalitativa och kvantitativa metoder använts.34 I denna rapport sammanfattas väsentliga resultat från de tidigare granskningarna, kompletterat med viss uppföljning av förändringar som genomförts efter respektive granskning. Uppdateringar av data om utsläpp, utsläppsrätter och kostnader har samlats in från , och . har även gjort egna beräkningar och sammanställningar utifrån data från bland annat dessa myndigheter.35 har även bearbetat nya uppgifter från om preliminär tilldelning av utsläppsrätter för handelsperioden –2020 i EU:s handelssystem. I kapitel 2 redovisar delvis nya underlag från och för att beskriva olika perspektiv på svenska utsläpp. Ny empiri har samlats in framförallt om regeringens styrning och rapportering till . Den nya empirin avser också erfarenheter från klimatarbete, mot bakgrund av den särskilda lagstiftning som har infört på klimatområdet. Insamling av ny empiri har skett genom granskning av styr- och uppföljningsdokumentation från regeringen36 och myndigheterna samt kompletterade intervjuer med tjänstemän vid , myndigheterna, och departement i . Vissa intervjuer har också genomförts med företrädare för företag och tankesmedjor för att få en fördjupad inblick i området. 33Följande granskningar har ingått i granskningsstrategin Hållbar utveckling – klimat: RiR 2009:6, RiR 2009:21, RiR 2011:8, RiR 2011:10, RiR 2011:29, RiR 2012:1, RiR 2012:2, RiR 2012:7, RiR 2012:27, RiR 2013:8, RiR 2013:9. 34För mer detaljerad information om metoderna i de olika granskningarna, se respektive granskningsrapport. 35Riksrevisionens egna beräkningar har genomförts i flertalet av de tidigare granskningsrapporterna. Där beskrivs beräkningarna närmare. 36Riksrevisionen har granskat regeringens rapportering i budgetpropositionerna för åren 2008– 2013, utgiftsområdena 20–24. En genomgång av regeringens redogörelser för behandlingen av riksdagsskrivelser till regeringen har också gjorts. När det gäller den övergripande klimatrapporteringen har granskat ett antal centrala rapporter från och med kontrollstation 2004 (se även tabell 6.1, avsnitt 6.2.2). KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Professor vid på vid har bidragit i granskningen som kvalitetssäkrare utifrån ett nationalekonomiskt perspektiv. , tidigare professor i statskunskap vid har bidragit i granskningen som kvalitetssäkrare i de delar som avser styrning. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av , och programansvarig . och har också medverkat i delar av granskningen. 1.4.1Ansvariga myndigheter och departement Klimat- och energifrågor berör flera olika departement och flera ansvariga myndigheter. De departement och myndigheter som berörs av granskningen är framförallt37: Samtliga granskningar inom området Hållbar utveckling – klimat avser statens insatser med betydelse för den sammanhållna klimat- och energipolitiken. Granskningarna berör däremot inte insatser för att anpassa samhället till nya klimatförhållanden, exempelvis insatser vid översvämningar. Fokus i denna slutrapport är om regeringens styrning ger förutsättningar för effektiva klimatåtgärder, om kostnaderna för olika styrmedel är rimliga och om rapporteringen är transparent. Befintliga insatser i med betydelse för regeringens klimat- och energipolitik som inte explicit har berörts är exempelvis . Se tabell nedan. 37Ansvariga myndigheter och departement som varit berörda i de tidigare granskningarna redovisas i respektive granskningsrapport. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Tabell 1.1 Insatser inom klimat- och energipolitiken* strin (PFE) *Insatser som har granskat är markerade med fetstil. Källa: och , Report for on assessment of projected progress, , s. 7. Insatsen extra investeringsstöd till pumpar med biogas har upphört. Enligt regeringen är EU plattformen för den svenska internationella klimatpolitiken, och representeras genom EU i de internationella klimatförhandlingarna.38 har i denna slutrapport inte granskat det förhandlingsarbetet. 38 Regeringens webbplats . KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 1.5Centrala termer och begrepp EU:s system för handel med utsläppsrätter, ett styrmedel för att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser från anläggningar inom EU. Anläggningar som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Exempelvis kraftverk, förbränningsanläggningar, oljeraffinaderier och järn- och stålverk samt fabriker som tillverkar cement, glas, keramik, pappersmassa, papper, papp. De verksamheter som inte ingår i den handlande sektorn exempelvis bostäder, transporter, service, och jordbruk. Nationella utsläppsrätter (Assigned Amount Units) Dessa utsläppsrätter tilldelades varje deltagande stat som har ett åtagande i Dessa genereras från utsläppsminskande projekt i andra länder. En utsläppskredit motsvarar ett ton koldioxid . Ett annat uttryck som används är utsläppsminskningsenhet. Uttrycket används som ett samlingsbegrepp för växthusgaserna koldioxid, metan, dikväveoxid (lustgas), svavelhexafluorid, fluorkarboner och fluorkolväten. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT 2Perspektiv på utsläpp av växthusgaser Den nya rapporten från FN:s klimatpanel visar att den globala uppvärmningen fortsätter att öka.39 Vid sidan av FN-rapporteringen finns det alternativa sätt att beräkna utsläpp. vill med detta kapitel illustrera vikten av olika analyser som grund för arbetet med att åstadkomma en effektiv styrning mot minskade utsläpp. 2.1Utvecklingen av utsläpp globalt och i I detta avsnitt beskriver inledningsvis utvecklingen av de svenska utsläppen i förhållande till framför allt utvecklingen inom EU. Därefter beskrivs påverkan av utsläpp från utrikes luft- och sjöfart. redogör också för den så kallade frikopplingen mellan utvecklingen av utsläppen och den ekonomiska tillväxten, samt vilka faktorer som påverkar utsläppen. Globala utsläpp av växthusgaser har ökat kraftigt De globala utsläppen har ökat mycket kraftigt till följd av en stark ekonomisk tillväxt och befolkningsökning . Se bilaga 4. Särskilt hög har utsläppsökningen varit från fossilberoende el- och värmeproduktion i tillväxtekonomier, inte minst , . Dessa utsläpp har fördubblats medan industriländernas utsläpp ligger kvar på ungefär samma nivå.40 Utvecklingen i och EU De svenska utsläppen har ökat kraftigt till följd av att förbränningen av fossila bränslen har stigit i takt med en växande befolkning, ökad produktion, ökad handel och ökade transporter. I och med oljekrisen inleddes en energipolitik för att göra mindre oljeberoende med hjälp av en ökad användning av biobränslen och utbyggnad av 39Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) WGI AR5, Climate Change : The Physical Science Basis. 40Naturvårdsverket 2013, rapport 6557 s. 26. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Därmed halverades utsläppen av koldioxid , redan innan hade en uttalad klimatpolitik.41 beslutade om det första målet för att begränsa utsläppen av växthusgaser. Grunden i den svenska klimatpolitiken var koldioxidskatten, men det fanns även riktade insatser, exempelvis investeringsstöd och stöd till forskning och utveckling.42 minskade utsläppen av växthusgaser med ytterligare 20 procent.43 Utvecklingen av utsläppen i har i stort sett följt utvecklingen för EU- 27. Se figur 2.1. Jämfört med övriga EU-länder har bland de lägsta inhemska utsläppen per capita. Utsläpp av växthusgaser i jämfört med EU-27 och EU-15 Index 1990 = 100 Europeiska unionen (15 länder) 41Naturvårdsverket 2012, rapport 6525, Bilaga 6 s. 24. 42Koldioxidskatten är inte enhetlig och i några sektorer saknas fortfarande en prissättning av koldioxidutsläppen. Se till exempel RiR 2012:1 sid. 111. 43Preliminära data från . SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Utsläpp från internationella transporter ökar men ingår inte i rapporteringen mot klimatmålet Utsläpp från internationella transporter med flyg och sjöfart ökar stadigt, men ingår inte i rapporteringen om klimatmål eftersom dessa utsläpp inte ingår i åtagande enligt Kyotoprotokollet. Utsläppen i är högre än rapporteringen visar, om utsläpp från dessa så kallade bunkerbränslen räknas med.44 Utsläppen från bunkerbränslen har ökat , till skillnad från vad rapporteringen enligt klimatmålet visar. Se figur 2.2. Figur 2.2 Svenska utsläpp av växthusgaser med och utan utsläpp från utrikes luft- och sjöfart Miljoner ton utsläpp (koldioxidekvivalenter) Utsläpp av växthusgaser (exklusive bunkerbränslen) Utsläpp från utrikes luft- och sjöfart (bunkerbränslen) Källa: bearbetning av data från , Miljöräkenskaper och Nationalräkenskaper. Frikoppling mellan ekonomisk tillväxt och utsläpp I har tillväxten mätt som BNP ökat som de totala koldioxidutsläppen har minskat. Detta sätt att räkna visar att det har skett en frikoppling mellan utsläpp och tillväxt. Några av orsakerna är minskat fossilberoende och ökad andel förnybar energi samt ökad energieffektivitet i energisektorn och bostadssektorn. Se figur 2.3. 44Bunkerbränslen avser bränsle till fartyg och flygplan, oavsett nationalitet, som köper sitt bränsle i men som har sin första destination utanför . I de totala svenska utsläppen ingår inte heller utsläpp och upptag av växthusgaser från skogs- och markanvändning. Upptag från skog och mark ingår däremot i rapporteringen till FN. Upptag från skog och mark uppgick till . Se , National Inventory Report , s. 16. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Utvecklingen av BNP och utsläpp av växthusgaser i , index 1990=100 Källa: , Miljöräkenskaper och Nationalräkenskaper. Frikoppling förklaras bara delvis av styrmedel Frikopplingen mellan ekonomisk tillväxt och utveckling av utsläpp kan bara delvis förklaras av statens insatser. Det är framförallt andra faktorer som har bidragit. Den ekonomiska tillväxten och befolkningstillväxten bidrar till att utsläppen ökar, medan strukturomvandling i näringslivet och en mer fossilfri energimix dämpar utsläppen. Strukturomvandling kan också leda till att utsläppen flyttas till andra länder. Figuren 2.4 nedan visar hur olika faktorer bidrar till förändringar i utsläpp av växthusgaser mellan olika år.45 Den näst nedersta delen av staplarna indikerar att vid en lågkonjunktur, exempelvis under finanskrisen då järn- och stålindustrin använde mindre energi i produktionen och mindre marginalel46 (fossila bränslen i elproduktionen) så dämpas utsläppen. I den näst nedersta delen av staplarna ingår även energieffektivisering som också bidrar till att minska behovet av energi från fossila bränslen. Den nedersta delen av staplarna visar att den pågående strukturomvandlingen från varuproduktion mot mer tjänsteproduktion bidrar till minskade utsläpp. 45För metodbeskrivning se (2003) Decomposition analysis of carbon dioxideemission changes in – Conceptual framework and empirical results. 46Marginalel är ofta el från fossila bränslen. Marginalel är den elproduktion som tillkommer vid en ökning av elanvändningen eller vid avveckling av elproduktion. Begreppet används också för det motsatta, det vill säga att marginalel är den elproduktion som försvinner vid en minskning av elanvändningen eller vid tillkommande elproduktion. Se Elforsk (2006) rapport 06:52, Marginalel och miljövärdering av el, s. 6. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Vid tillväxt i ekonomin ökar energibehovet, vilket leder till att utsläppen ökar på grund av ökad försäljning av varor och tjänster (näst översta delen av staplarna). Utsläppen ökar också under kalla vintrar exempelvis 1996. Då var även tillgången på vattenkraft och kärnkraft låg, vilket ökade användningen av marginalel. Figur 2.4 Faktorer som påverkar svenska utsläpp. * Procentuell förändring jämfört med . Faktiska utsläpp i produktionen Försäljning av varor och tjänster (volym) Utsläppsintensitet Ändrade strukturer i produktion och efterfrågan * Diagrammet visar utsläpp från produktion som går till svensk konsumtion. Direkta utsläpp från svensk konsumtion, exempelvis oljeuppvärmning och bilkörning ingår ej. Ändrade strukturer innefattar fördelningen mellan varor och tjänster och handelsutbyte i produktionen. Utsläppsintensitet innefattar exempelvis minskad andel fossila bränslen. Källa: , Miljöräkenskaper och Nationalräkenskaper. 2.2Svensk konsumtion har lett till ökade utsläpp utomlands via ökad import I detta avsnitt ger Riksrevisonen ytterligare exempel på behov av kompletterande analys och redovisning utöver den sedvanliga rapporteringen. Den officiella47 svenska utsläppsstatistiken redovisar utsläpp i , vilket är standard även i den internationella utsläppsrapporteringen och inte något som kritiserar. Men för att åstadkomma en effektiv styrning behöver underlag och analys kompletteras, exempelvis med de utsläpp 47 Här avses den officiella utsläppsstatistiken som använder (UNFCCC/IPCC). KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 som svensk konsumtion orsakar internationellt. Svensk produktion och konsumtion är beroende av produkter som tillverkas i andra länder som inte har samma styrning mot minskade utsläpp som , vilket illustreras nedan. De svenska klimatmålen syftar ytterst till tvågradersmålet, det vill säga att de globala utsläppen ska minska. Information om de utsläpp som svensk konsumtion orsakar i andra länder bidrar till ökad kunskap om vad som skulle behövas för att minska de globala utsläppen. Även de varor som importeras orsakar betydande utsläpp i de länder där produktion sker. Utsläpp från de varor som produceras i , det vill säga även utsläpp från varor som exporteras, ingår i rapporteringen av svenska utsläpp. Däremot ingår inte utsläpp från varor som producerats i andra länder men som konsumeras i Sverige.48 I figuren nedan har utsläpp i för varor och tjänster som exporterats dragits ifrån och utsläpp i andra länder från varor och tjänster som importerats för svensk användning har lagts till. Utsläppen från svenskars konsumtion ökar när import inkluderas och har uppskattats till omkring per år.49 Utsläpp i och i andra länder orsakade av produktion av varor och tjänster som konsumeras i Miljoner ton utsläpp (koldioxidekvivalenter) 48Naturvårdsverket (2012), rapport 6500 s. 10. Rapporteringen av utsläpp enligt bygger på mätningar av utsläppen vid källan. 49Utsläpp mätt som koldioxidekvivalenter. 2012, rapport 6483 s. 8. Utsläppen från svenskars konsumtion från produktion i inklusive bränslen från utrikes luft- och sjöfart (bunkerbränslen) var 2010. Beräkningar från Miljöräkenskaperna vid , inklusive bunkerbränslen, sträcker sig . Enligt den svenska utsläppsstatistiken som publiceras av var utsläppen (exklusive bunkerbränslen och utsläpp från utrikes luft- och sjöfart). preliminära beräkningar minskar dessa utsläpp till . I flera länder är utsläppen från den egna produktionen ungefär lika stor som utsläppen från konsumtionen. TCO (2013), TCO granskar nr 8 s. 5. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT sammanhållna klimat- och energipolitik syftar i likhet med EU:s till ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Utformningen av målen och avvägningen mellan olika syften och samhällsmål är delar i en komplex politisk process. Att utforma tydliga mål för att minska utsläppen av växthusgaser kompliceras av att så många sektorer och aktörer påverkas och att exempelvis takten i utvecklingen av koldioxidsnål teknik är osäker. För att åstadkomma en effektiv styrning behöver dock mål och begrepp vara tydligt definierade.50 Det är också viktigt att målen är konkreta, operationaliserade och uppföljbara.51 granskningar har visat att klimatmålen också behöver vara samordnade med andra samhällsmål.52 Annars kan målen motverka eller fördyra statens insatser. 3.1Målen i klimat och energipropositionerna De nuvarande klimat- och energipolitiska målen beslutades samlat av 2009. har i elva rapporter granskat statens insatser med betydelse för klimatpolitiken och konstaterar att flera mål och utgångspunkter är otydliga. I flera fall har regeringen lämnat förslag eller fattat beslut utan att definiera centrala mål och utgångspunkter. Granskningarna har även visat att otydligheterna har bidragit till svag styrning och bristande transparens.53 Regeringen har dock i efterhand vidtagit en del åtgärder för att förtydliga vissa definitioner och mål. 3.1.1Oklart hur klimat- och energimålen till 2020 ska tolkas och beräknas EU:s övergripande klimatmål om minskade utsläpp till 2020 är, tillsammans med målen om energieffektivisering och förnybarhet, styrande för unionens sammanhållna klimat- och energipolitik. Grundpelarna är ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Dessa gäller också för 50Riksdagen har framhållit att miljökvalitetsmålen har olika syften, varav ett är att vara en utgångspunkt för mål- och resultatstyrningen av den statliga verksamheten. Därför är det enligt väsentligt att målen är tydliga. 2011/12:MJU1 s. 15, rskr. 2011/12:99. 51Europeiska kommissionen (2011), Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050, s. 4. 52Riksrevisionen RiR 2009:21, 2011:10, 2011:29, 2012:1, 2012:2, 2012:7 och 2013:8. 53Se exempelvis RiR 2009:6, 2009:21, 2011:8, 2011:29, 2012:1, 2012:2, 2012:7 och 2013:8. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 klimat- och energipolitik. Det finns ett stort antal mål inom klimat- och energipolitiken, men varken EU eller regeringen har tydliggjort vilka prioriteringar som ska gälla mellan målen. Flera av målen är också otydliga. Förutom oklarheter i hur etappmålet ska tolkas, har konstaterat otydligheter i det svenska energieffektiviseringsmålet till 2020.54 Tolkning och beräkning av måluppfyllelse för etappmålet är oklar Svenska utsläppsminskningar inom den icke handlande sektorn regleras dels av nivåerna i EU:s beslut om linjära utsläppsminskningar för den icke handlande sektorn55, dels av det svenska etappmålet. Regeringen har dock inte helt klargjort hur etappmålet till 2020 ska tolkas och beräknas, vilket försvårar jämförelser och samordning med EU:s mål. Ett problem är att det svenska etappmålet har 1990 som basår. Eftersom det saknas tillförlitliga uppgifter om olika anläggningars utsläpp för etappmålets basår 1990, görs omräkningen utifrån bristfälliga dataunderlag. Motsvarande problem finns inte på EU-nivå, eftersom EU:s fördelning av utsläppen mellan den handlande och den icke handlande sektorn beräknas med 2005 som basår.56 Ett annat problem är att regeringen inte har preciserat om målet ska tolkas som ett nedslag till 2020 eller om utsläppen ska minska linjärt , vilket har stor betydelse för hur mycket utsläppen måste minska för att nå målet.57 Dock har regeringen, efter att målet beslutades, förtydligat att kommer att behöva cirka 40 miljoner utsläppskrediter för att nå den tredjedel av målet som ska nås med klimatinsatser utomlands.58 Beräkningen av måluppfyllelsen försvåras även av att omfattningen av den handlande sektorn och den icke handlande sektorn förändras löpande. Nya anläggningar tillkommer och andra anläggningar utgår ur handelssystemet. –2020 utvidgas dessutom handelssystemet så att det omfattar fler branscher och växthusgaser, vilket leder till att omfattningen av den icke handlande sektorn minskar. Regeringen har dock inte preciserat hur 54Riksrevisionen RiR 2013:8 s. 90. 55EU:s beslut om linjära utsläppsminskningar gäller för . Innebörden är att varje medlemsstat ska begränsa sina utsläpp för varje enskilt år genom att underskrida en linjär utsläppsbana. För del ska en utsläppsminskning i den icke handlande sektorn ske till 2020 jämfört med . Se Europarlamentets och rådets beslut 406/2009/EG. 56Riksrevisionen RiR 2012:1, aktbilaga 48. 57Riksrevisionen RiR 2011:8 s. 10 och RiR 2012:1 s. 28. 2012/13:1, utgiftsområde 20 s. 58. Regeringen bedömer vidare att målet för internationella insatsers bidrag till etappmålet kan behöva justeras exempelvis i samband med kontrollstation. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT utsläppen ska beräknas när branscher och medföljande utsläpp flyttas till eller från handelssystemet. Till skillnad från hanterar EU detta problem.59 Utformningen av det svenska etappmålet försvårar därmed jämförelser med EU:s beslut för de svenska utsläppen från den icke handlande sektorn. Regeringen har inte redovisat vilka utsläppsminskningar som krävs för att nå de olika målen.60 Regeringen har inte heller samordnat målen med EU- målen, trots att den förordar internationella mål och styrmedel. beskriver detta närmare i bilaga 3. 3.1.2Otydligt hur utsläppen i transportsektorn ska minska Transportsektorns energianvändning utgörs till av fossila bränslen.61 Regeringen har dock inte preciserat på vilket sätt transportsektorn ska bidra till klimatmålen.62 I samband med klimatpropositionen 2009 redovisade regeringen prioriteringen att bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen.63 Vad detta innebär och hur det ska följas upp är dock oklart. När bad berörda departement och myndigheter om en tydligare definition, visade det sig att en sådan inte fanns.64 tillsatte regeringen dock en utredning för att definiera hur prioriteringen ska bidra till minskad klimatpåverkan. Utredningen beräknas vara färdig den 16 december 2013.65 59Riksrevisionen RiR 2012:1 aktbilaga 48 samt Europeiska kommissionen, DG Environment, Relationship between ETS cap and binding national targets in Effort Sharing Decision, presentation för . EU:s mål för utsläppsminskningar i den icke handlande sektorn justeras löpande utifrån det förändrade antal utsläppsrätter i EU:s handelssystem som blir följden när anläggningar eller gaser flyttas in i eller ut ur Regeringen har dock i prop. 2012/13:1 UO 20, s. 57 uttalat att den är mån om att den överföring av verksamheter som skett i samband med utvecklingen av EU:s handelssystem inte ska urvattna ambitionen i målet. 60Regeringen har gett och i uppdrag att ta fram underlag för att följa upp utvecklingen mot klimat- och energipolitiska mål till 2020. Utsläppen från inrikes transporter utgjorde en tredjedel av de svenska utsläppen. 2008/09:162 föreslog regeringen inga uttryckliga sektorsmål. 2008/09:162 s. 58. 64Detta framgår av RiR 2012:7. Regeringen hade bland annat inte definierat begreppet fordonsflotta. () har rekommenderat regeringen att tydliggöra vad fossiloberoende innebär och skyndsamt anta en handlingsplan för att kostnadseffektivt kunna ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Se IEA (2013) Excerpt – The framework: energy policy and climate change, s. 23. Se även regeringens tilläggsdirektiv N (2012:05). KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 3.1.3Långsiktiga, tydliga mål och utsläppsbana saknas i Regeringen har inte formulerat tydliga mål för tiden , vilket har problematiserats i flera av granskningar.66 Det får till följd att styrmedel, exempelvis beträffande biodrivmedel, har planerats kortsiktigt och att näringslivets behov av långsiktiga spelregler för investeringar inte tillgodoses fullt ut.67 har uttalat att EU bör besluta om ett ambitiöst bindande mål för hur mycket unionens utsläpp bör minska till 2030. uppfyllelsen av framtida klimatmål att fördyras, då exempelvis investeringar i ren teknik uteblir.68 Regeringen har inte föreslagit något sådant mål för del.