prop · H10381 · 2014-02-04 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:81 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag till författningsändringar med anledning av en uppföljning av vissa delar av genomförandet i svensk rätt av rörlighetsdirektivet. Det föreslås att reglerna i utlänningslagen som gäller för familjemedlemmar till EES-medborgare även ska gälla för familjemedlemmar till svenska medborgare som har utnyttjat sin rätt till fri rörlighet enligt rörlighetsdirektivet. Definitionen av familjemedlem till EES-medborgare i utlänningslagen ska utvidgas och den begränsning som gäller för kretsen av familjemedlemmar till studerande som har uppehållsrätt ska tas bort. Det föreslås vidare att det särskilda registreringsförfarandet för EES- medborgare ska tas bort, att beslut som rör uppehållsrätt ska kunna överklagas samt att en förvaltningsmyndighets beslut som avser uppehållsrätt ska vara skriftligt och innehålla de skäl som ligger till grund för beslutet. Det föreslås också att regeringen ska bemyndigas att meddela föreskrifter om undantag från de krav för permanent uppehållsrätt som gäller för familjemedlemmar som inte är EES-medborgare. Slutligen föreslås att det i utlänningslagen ska tas in en bestämmelse som anger att en utlänning inte har uppehållsrätt om ett äktenskap ingåtts, ett samboförhållande inletts eller en utlänning adopterats uteslutande i syfte att ge utlänningen uppehållsrätt. Författningsändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen och Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) .. Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ...................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare......... Ärendet och dess beredning ............................................................ Rörlighetsdirektivet och dess genomförande i svensk rätt .............. Överväganden och förslag med anledning av uppföljningen av Registrering av EES-medborgare m.m. ............................ Familjemedlemmar till svenska medborgare som har utnyttjat sin rätt till fri rörlighet........................................ Andra familjemedlemmar enligt artikel 3.2 a................... Uppehållsrätt för familjemedlemmar till studerande ........ Uppehållsrätt vid skenförhållanden .................................. Permanent uppehållsrätt till vissa familjemedlemmar...... Rätten att överklaga beslut ............................................... Utformning av beslut........................................................ Muntlig förhandling i migrationsdomstol......................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) ........................................................................ Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ...................................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare......... Bilaga 2 Sammanfattning av departementspromemorian Uppföljning av rörlighetsdirektivets genomförande (Ds 2012:60)............ Bilaga 4 Förteckning över remissinstanser ......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i utlänningslagen (2005:716), 2.lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395), 3.lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i utlänningslagen Härigenom föreskrivs1 i fråga om utlänningslagen (2005:716) dels att 1 kap. 3 b §, 3 a kap. 2, 4, 10, 11, 13 och 14 §§, 7 kap. 9 §, 13 kap. 10 §, 14 kap. 5 a §, 16 kap. 5 § samt rubriken närmast före 3 a kap. 10 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 1 kap. 4 b §, 3 a kap. 12 a § och 14 kap. 5 b §, samt närmast före 1 kap. 4 b § och 14 kap. 5 b § nya rubriker av följande lydelse. Med EES-stat avses i denna lag en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Med EES-medborgare avses en Med EES-medborgare avses en utlänning som är medborgare i en utlänning som är medborgare i en familjeanknytning avses även vissa med vad som närmare framgår av 3 a kap. 2 § andra stycket. Med rörlighetsdirektivet avses i och rådets direktiv /38/EG av röra sig och uppehålla sig inom 1Jfr och rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven /221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77, Celex 32004L0038). 2Senaste lydelse 2006:219. 1. make eller sambo till EES- medborgaren,2. släkting i rakt nedstigande led till EES-medborgaren eller till hans eller hennes make eller sambo, om släktingen är beroende av någon av dem för sin försörjning eller är ,3. släkting i rakt uppstigande led till EES-medborgaren eller till hans eller hennes make eller sambo, om släktingen är beroende av någon av dem för sin försörjning, eller4. annan familjemedlem, om familjemedlemmen i det land som han eller hon har kommit från är beroende av EES-medborgaren för sin försörjning eller ingår i EES- medborgarens hushåll eller om det av allvarliga hälsoskäl absolut krävs att EES-medborgaren personligen tar hand om familjemedlemmen.Med familjemedlem till EES- medborgare avses i denna lag även en utlänning med sådan familjeanknytning som anges i första stycket till en svensk medborgare som återvänder till efter att ha utnyttjat sin rätt till fri rörlighet enligt rörlighetsdirektivet och som utlänningen har följt med eller om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG3. Med familjemedlem till EES-medborgare avses i denna lag en utlänning som följer med eller i ansluter sig till en EES- medborgare och som är - make eller sambo till EES- medborgaren, - släkting i rakt nedstigande led till EES-medborgaren eller till hans eller hennes make eller sambo, om släktingen är beroende av någon av dem för sin försörjning eller är , eller - släkting i rakt uppstigande led till EES-medborgaren eller till hans eller hennes make eller sambo, om släktingen är beroende av någon av dem för sin försörjning. 3EUT L 158, 30.4.2004, s. 77 (Celex 32004L0038). 4Senaste lydelse 2006:219. anslutit sig till när den svenska medborgaren utnyttjat sin rätt till fri rörlighet. En familjemedlem till en sådan EES-medborgare som anges i 3 § 1-2 och 4 har uppehållsrätt. När det gäller familjemedlemmar till en sådan EES-medborgare som har uppehållsrätt enligt 3 § 3 skall dock endast EES-medborgarens make eller sambo samt deras barn om de är beroende av någon av dem för sin försörjning, ha uppehållsrätt. En sådan familjemedlem till en EES-medborgare som avses i 2 § första stycket har uppehållsrätt om EES-medborgaren har uppehållsrätt enligt 3 §. En sådan familjemedlem till en EES-medborgare som avses i 2 § andra stycket har uppehållsrätt. Uppehållsrätt enligt första eller andra stycket föreligger inte om ett äktenskap ingåtts, ett samboförhållande inletts eller en utlänning adopterats uteslutande i syfte att ge utlänningen uppehållsrätt. En EES-medborgare som har uppehållsrätt och som avser att stanna i skall registrera sig hos . En EES-medborgares familjemedlem som inte själv är EES-medborgare och som har uppehållsrätt skall ansöka om uppehållskort hos senast efter det att han eller hon kom till . Det som sägs i första och andra styckena gäller inte för medborgare i , , och . Det gäller inte heller för en utlänning som har ett 5Senaste lydelse 2006:219. 6Senaste lydelse 2006:219. En EES-medborgares familjemedlem som inte själv är EES- medborgare och som har uppehållsrätt ska ansöka om uppehållskort hos senast efter det att han eller hon kom till . Detta gäller dock inte för en utlänning som har ett giltigt uppehållstillstånd eller som från ankomsten till har ansökt om ett sådant giltigt uppehållstillstånd eller som från ankomsten till har ansökt om ett sådant tillstånd. Det som sägs i första stycket skall inte heller gälla EES-medborgare som är arbetssökande. Om det kan antas att en EES- medborgare eller hans eller hennes familjemedlem är skyldig att registrera sig eller att ansöka om uppehållskort enligt 10 §, får förelägga honom eller henne att fullgöra denna skyldighet. får även förelägga EES-medborgaren eller familjemedlemmen att lämna in sådana uppgifter som är nödvändiga för att registrering och utfärdande av uppehållskort skall kunna ske. Om det kan antas att en EES- medborgares familjemedlem är skyldig att ansöka om uppehållskort enligt 10 §, får förelägga honom eller henne att fullgöra denna skyldighet. får även förelägga familjemedlemmen att lämna in sådana handlingar som är nödvändiga för att uppehållskort ska kunna utfärdas. 1.intyg om permanent uppehållsrätt till en EES- medborgare som har ansökt om sådant intyg och som har permanent uppehållsrätt, 2.uppehållskort till en EES- medborgares familjemedlem som inte själv är EES-medborgare, om han eller hon har ansökt om sådant kort och har uppehållsrätt, och 3.permanent uppehållskort till en EES-medborgares familjemedlem som inte själv är EES- medborgare, om han eller hon har ansökt om sådant kort och har permanent uppehållsrätt. 7 Senaste lydelse 2006:219. föreskrifter om undantag från de krav som uppställs i 3–6 §§. kraven i 3–7 §§. som skall lämnas vid registrering som ska lämnas vid ansökan om och ansökan om uppehållskort. uppehållstillstånd får återkallas i andra fall än som anges i detta andra fall än som anges i detta kapitel för de utlänningar som kapitel för de utlänningar som omfattas av avtalet om Europeiska Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Europeiska gemenskapen och dess å andra sidan om fri medlemsstater å ena sidan och rörlighet för personer. rörlighet för personer. Regeringen får meddela föreskrifter om att uppehållstillstånd får återkallas i andra fall än som anges i detta kapitel för tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatta i en annan EU-stat. Ett beslut ska vara skriftligt och innehålla de skäl som ligger till grund för beslutet om det avser –tredjelandsmedborgares ställning som varaktigt bosatt i , –avvisning eller utvisning, –upphävande av allmän domstols beslut om utvisning på grund av brott, –förlängning eller upphävande av tidsfrist för frivillig avresa, –förvar eller uppsikt, eller 8Senaste lydelse 2006:219. 9Senaste lydelse 2006:219. 10Senaste lydelse 2006:219. 11Senaste lydelse 2013:648. Uppehållsrätt5 b §Migrationsverkets beslut som rör uppehållsrätt får överklagas till en migrationsdomstol.En myndighets beslut om avslag på ansökan om Schengenvisering eller om upphävande eller återkallelse av Schengenvisering får överklagas till en migrationsdomstol.En myndighets beslut får överklagas till en migrationsdomstol om beslutet innebär avslag på ansökan om nationell visering eller återkallelse av nationell visering för en utlänning som är en familjemedlem till en EES-medborgare eller omfattas av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan om fri rörlighet för personer, utan att vara EES-medborgare eller medborgare i . Vid beslut i fråga om nationell visering får skälen som ligger till grund för beslutet utelämnas. En utlänning har dock alltid rätt till motivering av ett beslut i fråga om nationell visering, om beslutet går utlänningen emot och utlänningen omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan om fri rörlighet för personer, utan att vara medborgare i en EES-stat eller i . Vid beslut i fråga om nationell Prop. 2013/14:81 visering får skälen som ligger till grund för beslutet utelämnas. En utlänning har dock alltid rätt till motivering av ett beslut i fråga om nationell visering, om beslutet går utlänningen emot och utlänningen är en familjemedlem till en EES- medborgare eller omfattas av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan om fri rörlighet för personer, utan att vara EES-medborgare eller medborgare i . 5 a §12 En myndighets beslut om avslag på ansökan om Schengenvisering eller om upphävande eller återkallelse av Schengenvisering, får överklagas till en migrationsdomstol. En myndighets beslut om avslag på ansökan om nationell visering eller återkallelse av nationell visering för en utlänning som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan om fri rörlighet för personer, utan att vara medborgare i en EES-stat eller i , får överklagas till en migrationsdomstol. 12 Senaste lydelse 2011:705. Förfarandet är skriftligt. muntlig förhandling i en viss viss fråga, när det kan antas vara fråga, när det kan antas vara till till fördel för utredningen eller fördel för utredningen eller främja främja ett snabbt avgörande av ett snabbt avgörande av målet. muntlig förhandling hållas, om en muntlig förhandling hållas, om en utlänning som för talan i målet utlänning som för talan i målet begär det samt förhandlingen inte begär det samt förhandlingen inte är obehövlig och inte heller är obehövlig och inte heller särskilda skäl talar mot det. särskilda skäl talar mot det. Muntlig förhandling skall vidare hållas i migrationsdomstol i mål hållas i en migrationsdomstol i som rör utvisning eller vägran att mål som rör utvisning eller vägran förnya ett uppehållstillstånd för en att förnya ett uppehållstillstånd för utlänning som omfattas av avtalet en utlänning som är en EES- familjemedlem till en EES- medlemsstater å ena sidan och å andra sidan om fri medlemsstater å ena sidan och rörlighet för personer. å andra sidan om fri som rör avvisning eller där rörlighet för personer. ansökan om uppehållstillstånd har som rör avvisning eller där avslagits skall muntlig förhandling ansökan om uppehållstillstånd har hållas i migrationsdomstol, om det begärs av en utlänning som hållas i en migrationsdomstol, om omfattas av avtalen och som det begärs av en sådan utlänning och om han eller hon har ansökt dessa fall behöver dock muntlig förhandling inte hållas, om detta behöver dock muntlig förhandling skulle strida mot den nationella inte hållas om detta skulle strida Om en utlänning som har kallats Om en utlänning som har kallats vid vite att inställa sig personligen vid vite att inställa sig personligen till en förhandling uteblir, får till en förhandling uteblir, får rätten förordna att han eller hon rätten besluta att han eller hon ska skall hämtas till rätten antingen eller till en senare dag. eller till en senare dag. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i studiestödslagen Härigenom föreskrivs1 att 1 kap. 4 § studiestödslagen (1999:1395) ska ha följande lydelse. Utländska medborgare ska, när det gäller rätt till studiestöd enligt denna lag, jämställas med svenska medborgare om de på grund av anställning eller etablering som egenföretagare här i landet kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från 2.avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), eller 3.avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan, och å andra sidan om fri rörlighet för personer. Första stycket gäller även 3 a kap. 2 När det gäller rätt till studiestöd enligt denna lag, ska utländska medborgare jämställas med svenska medborgare om de på grund av anställning eller etablering som egenföretagare här i landet kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från 2.avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), eller 3.avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan, och å andra sidan om fri rörlighet för personer. Första stycket gäller även 3 a kap. 2 § utlänningslagen (2005:716) till sådana utländska medborgare. Detsamma gäller sådana familjemedlemmar till svenska medborgare som avses i 3 a kap. 2 § andra stycket utlänningslagen, om den svenska medborgaren är anställd eller egenföretagare här i landet. Denna lag träder i kraft . 1Jfr och rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven /221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77, Celex 32004L0038). 2Senaste lydelse 2013:608. 2013/14:81 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lagen gäller för nyanlända invandrare som har fyllt 18 men inte , är folkbokförda i en kommun och har beviljats 1.uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 § första stycket utlänningslagen (2005:716), 2.uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 a § första stycket 1–3, andra eller tredje stycket utlänningslagen, 3. uppehållskort efter ansökan enligt 3 a kap. 10 § andra stycket utlänningslagen, 3. uppehållskort efter ansökan enligt 3 a kap. 10 § utlänningslagen, 4.uppehållstillstånd på grund av stark anknytning enligt 5 kap. 15 a § första stycket 2 utlänningslagen, eller 5.uppehållstillstånd som familjemedlem eller anhörig enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 5 kap. 23 § andra, tredje eller femte stycket utlänningslagen. Lagen gäller dock inte nyanlända som går i gymnasieskola eller är medborgare i ett land som är anslutet till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i . Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning och Europeiska unionens råd antog direktiv /38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven /221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG1 (rörlighetsdirektivet). Direktivet bifogas som bilaga 1. Rörlighetsdirektivet genomfördes i svensk rätt genom författningsändringar som trädde i kraft . I en skrivelse som kom in till redovisade ett uppdrag som regeringen lämnat i regleringsbrevet för . Uppdraget avsåg frågan om det vid tillämpningen av rörlighetsdirektivet finns några kvarstående administrativa problem eller hinder för inflyttande unionsmedborgare. I skrivelsen, Tillämpningen av EG-direktivet 2004/38 (rörlighetsdirektivet), lämnade förslag till vissa författningsändringar (Ju2007/5661/L7). Det svenska genomförandet av rörlighetsdirektivet har på ett antal punkter ifrågasatts av Europeiska kommissionen (kommissionens ärenden /4081 och 2011/2060, ärenden Ju2010/985/L7, Ju2011/4275/L7 och Ju2011/7039/L7, ärende UF2012/39819/RS). Mot bakgrund av bl.a. skrivelse och kommissionens synpunkter har inom departementspromemorian Uppföljning av rörlighetsdirektivets genomförande (Ds 2012:60) upprättats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 2. Promemorians lagförslag finns i bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2012/8589/L7). Vid remissbehandlingen av departementspromemorian har vissa remissinstanser framfört sådana synpunkter på bl.a. utlänningsförfattningarna som inte har en direkt koppling till rörlighetsdirektivet eller som går utöver de förslag som tas upp i promemorian. Dessa synpunkter beaktas inte inom ramen för detta lagstiftningsärende. Däremot delar regeringen den uppfattning som Lagrådet har uttryckt, att utlänningslagen bör få en ambitiös teknisk översyn. Det finns anledning att återkomma till den frågan i annat sammanhang. Departementspromemorians förslag om skyndsam handläggning av viseringsärenden och handläggningstid för ansökan om upphävande av återreseförbud har redan genomförts genom ändringar i utlänningsförordningen (2006:97) (SFS 2013:286). 1 EUT L 158, 30.4.2004, s. 77 (Celex 32004L0038), rättade versioner i EUT L 229, 29.6.2004, s. 35 (Celex 32004L0038R[01]), EUT L 197, 28.7.2005, s. 34 (Celex 32004L0038R[02]) och EUT L 204, , s. 28 (Celex 32004L0038R[03]). 2013/14:81 Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen och de gröna. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådet, vars yttrande finns i bilaga 6, har lämnat förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har vissa mindre språkliga ändring gjorts i lagtexten. 4Rörlighetsdirektivet och dess genomförande i svensk rätt Rörlighetsdirektivet antogs av och rådet . Unionsmedborgares rätt till inresa och vistelse i andra medlemsstater reglerades i ett komplicerat och svåröverskådligt regelverk bestående av ett flertal rättsakter. Ett av rörlighetsdirektivets syften var att uppnå större tydlighet genom att i en rättsakt samla merparten av reglerna rörande rätten för unionsmedborgare att resa in, vistas och stanna kvar i en annan medlemsstat. Rörlighetsdirektivet reglerar denna rätt för alla unionsmedborgare, oavsett om de utövar en ekonomisk verksamhet eller inte. Grundprincipen är att unionsmedborgarna ska kunna röra sig fritt mellan medlemsstaterna på ungefär samma sätt som när medlemsstaternas medborgare förflyttar sig och byter bostad eller arbetsplats i de egna länderna. Unionsmedborgares rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier följer även av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (bl.a. artikel 21). Rörlighetsdirektivet innehåller i huvudsak obligatoriska bestämmelser. Bestämmelserna i direktivet ska dock inte påverka lagar eller andra författningar i medlemsstaterna som är mer förmånliga för de personer som omfattas av direktivet (artikel 37). På ett par punkter innehåller direktivet fakultativa regler. Det inledande kapitlet i direktivet (artikel 1–3) behandlar direktivets syfte, definierar vissa begrepp och anger vilka personer som räknas som direktivets förmånstagare. I kapitel II (artikel 4–5) regleras förmånstagares rätt till ut- och inresa. Kapitel III (artikel 6–15) behandlar rätten för en förmånstagare att uppehålla sig på en annan medlemsstats territorium och vissa med uppehållsrätten sammanhängande administrativa åtgärder. I kapitel IV (artikel 16–21) behandlas permanent uppehållsrätt och några därtill hörande administrativa åtgärder. I kapitel V (artikel 22–26) finns gemensamma bestämmelser om uppehållsrätt och permanent uppehållsrätt, bl.a. regler om territoriell räckvidd, likabehandling och kontroller. I kapitel VI (artikel 27–33) finns regler om begränsningar i rätten till inresa och uppehåll av hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller hälsa. Kapitel VII (artikel 34–42) innehåller I det kapitlet finns regler om bl.a. medlemsstaternas informationsskyldighet, upphävande av tidigare Prop. 2013/14:81 rättsakter och direktivets ikraftträdande. Rörlighetsdirektivet genomfördes i svensk rätt i huvudsak genom ändringar i utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, och utlänningsförordningen (2006:97), förkortad UtlF, som trädde i kraft (prop. 2005/06:77, bet. 2005/06:SfU9, rskr. 2005/06:191).