prop · H20323 · 2014-12-03 00:00:00 — Vid ett annat arbetsförmedlingskontor beskriver arbetsförmedlare att ett sätt att kontrollera lotsarnas arbete är att ordna trepartssamtal då lotsen och arbetsförmedlaren tillsammans med den nyanlände bestämmer om hur de ska arbeta för att påskynda individens etableringsprocess. arbetsförmedlaren om lotsen gör det den ska göra. Så länge arbetsförmedlarna hinner ha en kontinuerlig kontakt med lotsarna och hinner träﬀa dem, då upprätthålls kontrollen. I och med att antalet ärenden har ökat hinner däremot inte arbetsförmedlarna träﬀa lotsarna lika mycket. Utan möten har arbetsförmedlaren endast månadsrapporterna som ett kontrollverktyg, där lotsarna kan beskriva sitt arbete. Men innehållet i dessa kan arbetsförmedlarna inte veriﬁera.201 Se även Se även Arbetsförmedlingen, Etablerings av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, . 198Arbetsförmedlingen 2012:2, Etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, Internrevision rapport, . etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? 5.2Granskning av månadsrapporter – ett svagt kontrollverktyg De månatliga utbetalningar som Arbetsförmedlingen gör till lotsföretagen föregås av att arbetsförmedlaren godkänner en månadsrapport som leverantören skickar in.202 I månadsrapporten beskriver lotsen om den nyanlände deltagit i den gemensamma planeringen, hur många möten som hållits med den nyanlände, hur många timmar lotsen träﬀat den nyanlände samt vilka aktiviteter som genomförts. För att redovisa aktiviteter kan lotsen ange ett antal valbara aktiviteter som cv-seminarium, coachande samtal och intervjuträning. Förutom det ﬁnns ett fält för fritext där lotsen kan beskriva vilka aktiviteter den nyanlände har deltagit i hos lotsen under månaden. Fältet är dock begränsat till 450 bokstäver.203 I det fall rapporten underkänns betalas inga pengar ut förrän de fel som upptäckts åtgärdats. Skälen till att en rapport underkänns kan enligt Arbetsförmedlingens handläggarstöd vara att antalet timmar som lotsen angett understiger de som krävs att lotsarna ska träﬀa de nyanlända eller att dokumentationen i rapporten Utbetalning av den resultatersättning som betalas ut om en deltagare får jobb godkänns också av arbetsförmedlare vid lokalkontoren.204 Ansvaret för kontroll av det arbete enskilda lotsar utför ligger alltså till stor del hos det lokala arbetsförmedlingskontoret och de enskilda arbetsförmedlarna, eftersom de godkänner månadsrapporterna. Dessa upplever dock svårigheter med att kunna följa upp lotsarnas arbete genom månadsrapporterna, som upplevs som en svag kontroll av lotstjänsten. Detta då eventuella brister oftast kan åtgärdas genom att dokumentationen i rapporten förbättras.205 Arbetsförmedlarna har små möjligheter att kontrollera om lotsen faktiskt har utfört det som står i rapporterna. Den begränsning arbetsförmedlarna upplever kan kopplas till kritik från Arbetsförmedlingens internrevision. Den har pekat på behovet av ﬂer kontroller på plats hos leverantören vilket de också konstaterar att arbetsförmedlarna inte hinner med.206 Handläggare på kan söka fram underkända månadsrapporter och statistik över hur många rapporter som underkänts. De har dock inte någon möjlighet att se statistik eller motsvarande över orsaker till att rapporter underkänns i de fall rapporterna underkänts av lokalkontoret men sedan godkänts efter att lotsföretaget korrigerat dem. Detta medför att det 202Arbetsförmedlingen, Rapport om fördjupad granskning av kompletterande aktörer, , s 14–16. 203Arbetsförmedlingen, ”Webbstöd för leverantörer – Etableringslots”, . 204Arbetsförmedlingens handläggarstöd, Etableringslotsen, . 205Intervju 8 och Intervju 9. 206Arbetsförmedlingen 2012:2, Etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, Internrevision rapport, . granskar: etablering och integration saknas en total och samlad bild över vilka brister som återﬁnns i rapporteringen från olika lotsleverantörer.207 5.3Klagomål som inte skickas vidare till huvudkontoret följs inte upp Arbetsförmedlingen hanterar klagomål som riktas mot lotsarna. Huvuddelen av klagomålen kommer från de nyanlända eller deras arbetsförmedlare men det förekommer även att lotsföretag riktar klagomål mot andra lotsar.208 Om det inkommer klagomål eller förekommer misstanke om brott mot avtal eller kvalitetsbrister ansvarar lokalkontoret även för att registrera klagomålet via webbformulär på Arbetsförmedlingens intranät.209 Klagomålen ska i första hand hanteras på den lokala arbetsförmedlingen som ansvarar för att göra en klagomålsutredning. Om problemet som är anledningen till klagomålet inte kan lösas på lokal nivå ska ärendet skickas vidare till huvudkontorets avdelning Förmedlingstjänster för utredning. har kritiserat Arbetsförmedlingen för att den tidigare inte hade någon samlad bild av hur många klagomål som inkommit och vad klagomålen gällde. Detta eftersom huvudkontoret inte haft någon samlad information om de klagomål som hanteras lokalt och som aldrig går vidare till huvudkontoret.210 fanns det inte några uppgifter om hur många klagomål som hanterats på de 320 lokalkontoren. Arbetsförmedlingen har dock arbetat för att utveckla uppföljningen av kompletterande aktörer vilket medfört att samtliga klagomål ska rapporteras till huvudkontoret från och med det andra kvartalet 2014.211 5.4Upphandling inom LOV innebär mer resurskrävande kvalitetssäkring Enligt tjänstemän på innebär det mer administrativt arbete att arbeta med upphandling enligt LOV jämfört med . I en upphandling enligt LOV är det dessutom svårare att ställa krav på leverantören och följa upp att dessa krav sedan efterlevs. 207SOU 2014:60 Det ska vara lätt att göra rätt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, s. 153–154. Enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen påverkas myndighetens möjligheter att spåra information och motiveringar påverkas i detta avseende bland annat av regler kring skydd för den enskildes integritet (PUL), e-post . 209Arbetsförmedlingen, Rapport om fördjupad granskning av kompletterande aktörer, , s 14–16. 210Konkurrensverket (2013:7), Valfrihetssystemet inom Arbetsförmedlingen 2013, s. 46–49. 211SOU 2014:60 Det ska vara lätt att göra rätt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, s. 156–157. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? Upphandlingsförfarandet är resurskrävande eftersom LOV ger många ﬂer presumtiva leverantörer möjlighet att ansöka, ﬂera gånger om. Presumtiva leverantörer har möjlighet att skriva om sina ansökningar tills de blir godkända. Den stora mängden kontrakterade lotsföretag medför dessutom att det är svårare att följa upp tjänsten. Eftersom avtal tecknas löpande innebär det ett resurskrävande arbete även för den sektion på myndigheten som arbetar med leverantörsutveckling eftersom de håller i uppstartsmöten med alla nya leverantörer som myndigheten ingår avtal med. På sektionen ingår även att genomföra fördjupade klagomålsutredningar, i klagomål som inte kan lösas lokalt. På sektionen arbetar 13 personer med uppföljningsansvar för kompletterande aktörer. Dessa tjänster ska dock täcka hela landet och täcka ﬂer insatser än etableringslotsarna vilket medför att tjänstemän upplever att resurserna inte räcker till.212 Sektionen arbetar med uppföljning av leverantörer, vilket bland annat innebär uppstartsmöten, hantering av klagomål och kvalitetskontroller. Ytterligare en avdelning som arbetar med uppföljning är upphandlingsavdelningen som bland annat ansvarar för avtalsåtgärder. Även här upplevs problem med resurser då arbetsbelastningen är hög som det skulle behövas mer tid för arbete med upphandling av lotstjänsten.213 För att bli kontrakterad och få leverera tjänster inom valfrihetssystemet krävs att lotsföretaget svarar mot de krav som Arbetsförmedlingen ställer i upphandlingen av tjänsten. Dessa stadgas i ett förfrågningsunderlag som används vid ansökan om att godkännas som leverantör inom systemet.214 Här kommuniceras kraven och leverantören måste vid ansökan bekräfta att den är lämplig att utföra tjänsten i ett antal avseenden. Enligt tjänstemän på Arbetsförmedlingen behöver förfrågningsunderlaget förbättras både för att få bättre kvalitet i tjänsten och för att underlätta för leverantörerna.215 Exempelvis kan kompetenskraven på lotsarna troligen bli tydligare liksom övriga antagningskrav. Detta kan höja kvaliteten samt stävja att allt för många aktörer antas som lotsföretag. Det ﬁnns ingen gräns för hur företag kan ansöka om att bli lotsleverantörer. Om de nekas eller måste komplettera kan de söka på nytt. 213Intervju 4 samt e-post från Arbetsförmedlingen, 214Arbetsförmedlingen, Vägen till att bli etableringslots . 215Intervju 2 och intervju 3. granskar: etablering och integration arbetades det fram en kravställning till ett nytt förfrågningsunderlag. Något beslut om att annonsera ett nytt förfrågningsunderlag togs dock aldrig.216 Beträﬀande upphandlingen av kompletterande aktörer har tjänstemän på Arbetsförmedlingen uttryckt att det är svårt att ställa krav i upphandlingen som påverkar tjänstens kvalitet och som går att följa upp på ett objektivt sätt. Myndigheten har även efterlyst utvecklad kompetens avseende arbetet med att utforma avtal.217 Även Statskontoret har betonat vikten av krav i upphandlingen och hävdat att förfrågningsunderlaget bör vara tydligt för att det ska vara klart vad en etableringslots förväntas göra.218 När en ny leverantör upphandlats brukar Arbetsförmedlingen göra en så kallad avtalskontroll innan tjänsten börjar levereras. Denna syftar till att se till att leverantörerna har fått tillräcklig information om tjänsten för att kunna bedriva verksamheten i enlighet med avtalen och att kontrollera att det ﬁnns förutsättningar för att bedriva verksamheten. Trots att Arbetsförmedlingen har avtalskontroller som ett verktyg för att säkerställa kvaliteten i tjänsten har myndigheten inte genomfört några sådana under 2012 och 2013.219 Frånvaron av avtalskontroller har tidigare kritiserats av . Detta då kontrollerna uteblivit trots att Arbetsförmedlingen ingått nya avtal med leverantörer.220 Företrädare för Arbetsförmedlingen har berättat att de inte hinner träﬀa lotsföretagen eftersom de är väldigt många. Detta har medfört att myndigheten istället kontrollerat leverantörerna genom att begära in dokument från dem som granskas innan de börjar tillhandahålla tjänsten. Det har dock poängterats att avtalskontroller skulle bidra till att tydliggöra vilka krav som ställts på leverantören och hjälpa alla parter att vara införstådda med vad som står i kontraktet.221 217Arbetsförmedlingen, Rapport om fördjupad granskning av kompletterande aktörer, , s 13–14. 218Statskontoret (2012:22), Etablering av nyanlända – En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen, s. 157. 219SOU 2014:60, Det ska vara lätt att göra rätt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, s. 150–151. 220Konkurrensverket (2013:7), Valfrihetssystemet inom Arbetsförmedlingen 2013, s. 46–49. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? 5.7Många klagomål och vissa är svåra att leda i bevis I de fall lokalkontoren skickar klagomål vidare till huvudkontoret skickas det till avdelningen förmedlingstjänster där ärendet utreds. I vissa fall fattas beslut om att genomföra kvalitetskontroll.222 rapporterades totalt 677 klagomål till avdelningen förmedlingstjänster.223 Av dessa avsåg 334 lotstjänsten. Klagomålen i lotstjänsten har ökat . En del av ökningen kan dock bero på att nya rutiner gjorde att det blev både tydligare och klarare hur och när klagomål registreras i ärendehanteringssystemet ARS/SSM. Tabell 14 Antalet registrerade klagomål avseende lotstjänsten 2014 (januari–april) Källa: Uppgifter från Arbetsförmedlingen, 2014-04-28.224 Även om lotsleverantörerna är ﬂer till antalet än övriga kompletterande aktörer, ﬁnns särskilt mycket klagomål på just lotstjänsten enligt tjänstemän på huvudkontoret.225 Det kommer mycket klagomål kring att lotsen inte har den kompetens som avtalet kräver.226 Både tjänstemän på huvudkontoret och arbetsförmedlare på lokalkontor menar att vissa företeelser som skulle kunna leda till åtgärder från Arbetsförmedlingen mot lotsleverantörer är svåra att leda i bevis.227 Något som är väldigt svårt att kontrollera är när lots och deltagare båda har incitament att lura systemet. Som exempel uppges att det förekommer rykten om att nyanlända som fått jobb men sagt till sin lotsleverantör att de inte tänker ta jobbet om de inte får halva resultatersättningen av lotsföretaget.228 222SOU 2014:60, Det ska vara lätt att göra rätt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, s. 157–158. 223E-post från Arbetsförmedlingen, . 224E-post från Arbetsförmedlingen, . 227Intervju 3, 4 och 8. granskar: etablering och integration Ett par tjänstemän vid Arbetsförmedlingens huvudkontor har även sagt att de hört om lotsföretag som skickar en beﬁntlig deltagare till ett nytt lotsföretag för att få ut ytterligare startersättning för deltagaren. Det ursprungliga företaget misstänks sedan dela den nya ersättningen med det företag de slussar deltagaren till. Även detta är något som är mycket svårt för Arbetsförmedlingen att bevisa.229 Vid klagomål om att en lots har marknadsfört sig på ett felaktigt sätt är det svårt för Arbetsförmedlingen att få reda på vad som har förekommit i dialogen mellan den arbetssökande och lotsen. Det kan alltså ligga även i den arbetssökandes intresse att den felaktiga marknadsföringen inte uppdagas då han eller hon riskerar att förlora förmånen som lotsen har erbjudit.230 5.8Lotsleverantörer upplever att det inte utförs tillräckligt med kontroller i lotsbranschen Även de lotsföretag talat med har efterlyst mer kontroll från Arbetsförmedlingens sida.231 Dessutom visar svaren i enkät till lotsföretagens kontaktpersoner på liknande uppfattningar då svarar att de tycker att det utförs för lite kontroll av lotsföretagen. Mot detta kan man ställa att tycker att kontrollen är tillräcklig och tycker att det utförs för mycket kontroll. Resultaten i webbenkät till kontaktpersoner på lotsföretag pekar även på att lotsarna själva anser att det ﬁnns många oseriösa aktörer i branschen. Tabell 15 Ta ställning till följande påstående: Det ﬁnns många oseriösa aktörer inom branschen. (Antal svar 378, andel i procent) Instämmer i hög grad Instämmer i låg grad Källa: webbenkät till lotsföretag. 229Intervju 2 och intervju 4. 231Intervju 10, 12, 13 och 14. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? En klart övervägande del av dem som själva verkar i branschen anser alltså att det ﬁnns många oseriösa aktörer inom branschen och att Arbetsförmedlingen inte utför tillräckligt med kontroller. 5.9Andra utredningar om brister i Arbetsförmedlingens uppföljning I likhet med resultaten av Riksrevisonens undersökning har brister i Arbetsförmedlingens kontroller konstaterats i andra utredningar. I en utredning om felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten konstateras risker i kontrollsystemet kopplade till Arbetsförmedlingens utbetalningar. Lotsleverantörerna pekas ut som ett särskilt riskområde. Samma utredning konstaterar att systemet med kompletterande aktörer är behäftat med vissa risker. Detta då marknaden och intäkterna är oförutsägbara, vilket försvårar arbetet för leverantörerna i kombination med att det inte krävs särskilt stora investeringar för att etablera sig som kompletterande aktör. Utredningen menar att själva ”konstruktionen” riskerar att locka till sig aktörer som är mindre seriösa, vilket i förlängningen kan leda till felaktiga utbetalningar, oegentligheter eller överutnyttjande.233 Även regeringen har uppmärksammat brister i kontrollen av Arbetsförmedlingens kompletterande aktörer och skrev i budgetpropositionen att uppföljningen måste förbättras för att ett mer eﬀektivt stöd ska kunna ges till arbetssökande.234 Liknande slutsatser har dragits av både som undersökt valfrihetssystemet inom Arbetsförmedlingen235 och Statskontoret när de följde upp myndigheternas genomförande av etableringsreformen.236 Även har belyst problem kopplade till uppföljningen av kompletterande aktörer. Dels efterlyser myndigheten utökade resurser för uppföljning, dels har den lyft frågan om det skulle underlätta att begränsa antalet leverantörer inom valfrihetssystemen för att på så sätt kunna följa upp leverantörerna bättre.237 232SOU 2014:60 Det ska vara lätt att göra rätt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 233SOU 2014:60 Det ska vara lätt att göra rätt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, s. 165–171. 2013/14:1, Budgetproposition . 235Konkurrensverket (2013:7), Valfrihetssystemet inom Arbetsförmedlingen 2013, s. 46–49. 236Statskontoret (2012:22), Etablering av nyanlända – En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen, s. 157. 237Arbetsförmedlingen, Rapport om fördjupad granskning av kompletterande aktörer, , s 13–14, s 32–35. granskar: etablering och integration 5.10 Ny modell för uppföljning påbörjade Arbetsförmedlingen ett arbete med att utveckla en ny modell för leverantörsuppföljning. Modellen innebär att Arbetsförmedlingen avser använda olika former av uppföljning, beroende på hur viktig leverantören bedöms vara för myndighetens verksamhet, samt vilket ”värde” leverantören levererar i förhållande till helheten. I en statlig utredning om felaktiga utbetalningar inom arbetsmarknadspolitisk verksamhet ställer sig dock utredarna tveksamma till modellen från ett konkurrensperspektiv. Arbetsförmedlingens val att huvudsakligen, på nationell och strategisk nivå, bygga en uppföljningsmodell utifrån de allra största leverantörerna innebär att de stora kompletterande aktörerna får ett stort utrymme att påverka både sin egen och Arbetsförmedlingens verksamhet. Det i sin tur innebär en risk för att dessa får konkurrensfördelar jämfört med de medelstora och mindre aktörerna. En tjänsteman på Arbetsförmedlingen har framhållit att en aspekt av den nya modellen är att den förskjuter en del av ansvaret för kontrollen och uppföljningen från huvudkontoret till respektive marknadsområde.239 utfördes en stor del av kontrollerna och uppföljningen av företrädare för huvudkontorets olika avdelningar. I den nya uppföljningsmodellen ska representanter för respektive marknadsområde vara mer delaktiga i den operativa uppföljningen. Syftet med detta är att uppföljningen ska utföras där kunskapen om hur tjänsterna används är som störst. Den nya leverantörsuppföljningsmodellen innehåller även ett antal nya verktyg för uppföljning, däribland regionala och nationella leverantörsdialoger. Den innehåller även interna forum som ska medföra att erfarenheter från uppföljning kan tas tillvara inom myndigheten. och utförande till marknadsområdena kan även komma att möjliggöra ﬂer kontroller och mer riktad uppföljning från huvudkontorets sida då de avlastas. Detta utöver att modellen syftar till att verka proaktivt och förebygga fel och brister hos leverantörerna.240 238SOU 2014:16, s. 165–171. 240Uppgifter från telefonsamtal med tjänsteman på Arbetsförmedlingen . etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? 5.11Arbetsförmedlingen efterfrågar mer resurser för uppföljning Som beskrivits ovan har ﬂera utredningar konstaterat att uppföljningen av lotsarna behöver förbättras. Arbetsförmedlingen har i sin tur påtalat att myndigheten behöver utökade resurser för uppföljning.241 Motsvarande bild målas upp i de intervjuer vi hållit med tjänstemän på Arbetsförmedlingen. Det har påpekats att det krävs mer kontroller på plats, men att det inte ﬁnns resurser för sådana.242 Även Arbetsförmedlingens internrevision har gjort bedömningen att lokala kontroller inte tillämpas i tillräckligt hög utsträckning.243 Ytterligare en företrädare för Arbetsförmedlingen menar att det är väldigt svårt att styra lotstjänsten och att det skulle behövas mer resurser och mer kontroller då problemen är för stora för att Arbetsförmedlingen ska kunna styra tjänsten med de kontroller man tillämpar idag.244 Arbetsförmedlingen har i återrapportering till regeringen kring intern styrning och kontroll kommenterat att de avser att avsätta mer resurser för leverantörsuppföljning för att kunna kvalitetssäkra de tjänster som levereras av kompletterande aktörer. I årsredovisningen påpekar myndigheten att den till skillnad inte har fått någon förstärkning av förvaltningsresurserna . Förvaltningsanslaget 2013 har varit lägre än 2012.246 Dessutom framhåller myndigheten i senaste prognosen för utbetalningar att anslagsutvecklingen inte ger förutsättningar att möta det ökade inﬂödet i etableringsuppdraget. Den höga arbetsbelastningen försämrar förutsättningarna för arbetsförmedlare att hålla en god kvalitet i handläggningen och att stödja de nyanlända i sin etablering. Arbetsförmedlingen betonar svårigheter i att nå de ambitioner som ﬁnns med att utveckla den interna styrningen samt för att utföra uppföljning och kontroll.247 till lotsens roll kan en eﬀekt av minskat resursutrymme bli ökade förväntningar på att lotsarna ska göra mer för de nyanlända, enligt tjänstemän på . I slutändan ﬁnns risken för att detta kan komma att påverka kvaliteten i tjänsten.248 241Arbetsförmedlingen, Rapport om fördjupad granskning av kompletterande aktörer, , s 13–14. 243Arbetsförmedlingen 2012:2, Etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, Internrevision rapport, . 245Arbetsförmedlingens återrapportering, Intern styrning och kontroll – planering och utförda insatser, . 246Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 10. 247Arbetsförmedlingens återrapportering, Prognoser för utbetalningar –2018, . granskar: etablering och integration granskning visar att det inte utförs tillräckligt med kontroller av lotsföretag. En majoritet av företrädarna för lotsföretagen anser att det utförs för lite kontroller av lotsarna och att det ﬁnns många oseriösa aktörer inom branschen. Vidare används inte de möjligheter till kontroll som Arbetsförmedlingen har till sitt förfogande i tillräcklig utsträckning av ﬂera skäl. Vissa arbetsförmedlare vid lokalkontoren upplever att det är huvudkontorets och inte arbetsförmedlarnas roll att kontrollera och följa upp lotsföretag, medan andra menar att kontroller är resurskrävande och att de inte hinner kontrollera i takt med det växande antalet etableringsärenden. Kontroller som utförs på huvudkontoret är också resurskrävande, vilket delvis beror på att upphandlingen sker inom ramen för ett valfrihetssystem. Arbetsförmedlingen uppfattar att det behövs ett nytt förfrågningsunderlag, men ett nytt sådant har det ännu inte fattats beslut om. Även andra utredningar har pekat på brister i Arbetsförmedlingens kontroll och uppföljning av kompletterande aktörer. Arbetsförmedlingen har dock utarbetat en ny modell för myndighetens kontroll- och uppföljning. etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? granskar: etablering och integration 6Översyn av utredningar avseende liknande arbetsförberedande insatser och deras eﬀekter Etableringslots är som tidigare nämnts en ny tjänst i Arbetsförmedlingens utbud. Tjänsten är utformad så att lotsens roll ska vara bredare än en arbetsförberedande insats. Den nyanlände ska få stöd utifrån hela sin livssituation, varför det inte ﬁnns reglerat i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare hur lotsen ska arbeta eller om dennes roll ska vara arbetsförmedlare eller coach. Det är i stället något som ska avgöras i det enskilda fallet.249 Även om innehållet i tjänsten är brett ﬁnns vissa likheter med insatser som omfattas av så kallad förstärkt förmedlingsverksamhet. Det är insatser som erbjuds arbetssökande utöver Arbetsförmedlingens ordinarie förmedlingsverksamhet.