prop · H2031d24 · 2014-10-23 00:00:00 — Regeringens preliminära beräkning av anslagets fördelning på poster redovisas i tabellen nedan. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. Tabell 4.29 Anslag 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Bidrag för drift av 1 Regeringen föreslår i denna proposition att ytterligare satsas –2018. Förklaringen till att det belopp som anges under förslag 2015 inte ligger på en nivå som är högre än det belopp som anges under budget 2014 är att sistnämnda belopp inkluderar särskilda satsningar och således inte motsvarar en tolftedel av den totala anslagsramen över planperioden som uppgår till . Bland annat har regeringen proposition om höständringsbudget föreslagit en tillfällig överföring av från anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur till 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur för att ytterligare förstärka järnvägsunderhållet. Tabell 4.30 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget minskas med , och för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att 20 anvisas under anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 20 , 21 respektive 21 . Tabell 4.31 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 280 382 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 280 470 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 280 596 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvalt- ningsutgifter. Från anslaget finansieras utgifter för ledning, ekonomiadministration, personal- administration, planering och uppföljning av verksamheten, övrigt verksamhetsstöd och in- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 tern utveckling till den del dessa aktiviteter inte är direkt hänförliga till kärnverksamhetens pro- dukter och tjänster/prestationer. Anslaget finansierar vidare administration för förbättrings och ombyggnadsstruktur som bl.a. bidrar till att generationsmålet och miljökvali- tetsmålen nås inom det transportpolitiska områ- det. Anslaget får även användas för modellut- veckling och analys inom transportområdet samt för verksamhet rörande den långsiktiga infra- strukturplaneringen och riksintressen som bed- rivs inom sjöfartsområdet. Anslaget får vidare användas för verksamhet rörande den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom luftfarten samt administration av drift- och inve- steringsbidrag till icke statliga flygplatser och administrationen av trafikavtal. Inom pågår ett omfattande effekti- viseringsarbete som inleddes . Trafik- verkets effektiviseringsarbete ger mer verksam- het för pengarna. har på förslag från regeringen beslutat om en ny långsiktig ekono- misk ram för åtgärder i den statliga transport- infrastrukturen för perioden –2025 (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). I denna nya ekonomiska ram in- går medel som beräknas frigöras genom effektiviseringar inom admini- strationen. Totalt har effek- tiviseringarna inom administrationen beräknats resultera i att åtgärder i den statliga transportin- frastrukturen för ytterligare ca 2 miljarder kro- nor kommer att kunna genomföras. De medel som på detta sätt frigörs används således oav- kortat till statens utveckling av transportinfra- strukturen och vidmakthållande av infrastruk- turen. bildades genom en sammanslagning av bland annat dåvarande och verksamheter. Rege- ringen förutsätter att det effektiviseringsarbete som inleddes i samband med sammanslagningen fortsätter och gör bedömningen att detta arbete kommer att frigöra ytterligare 30 miljoner kro- nor . Dessa medel kommer att användas till angelägna satsningar, bl.a. infrastruktursats- ningar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgångpunkten bör även för framtiden vara att de medel som frigörs på admi- nistrationsanslag genom effektivi- seringsarbete ska användas till statens utveckling av transportinfrastrukturen och vidmakthållande av infrastrukturen. Finansiering av vissa avgifter till internationella organisationer Regeringen föreslår i denna proposition en ord- ning som innebär att vissa avgifter för deltagande i internationella organisationer inom transport- området betalas via anslaget 1:8 Viss interna- tionell verksamhet. Finansieringen föreslås ske genom att anslaget 1:3 engångsvis minskas med 2015. beräknas anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anslaget minskas med och som en följd av den generella minskning av pris- och löneomräknade anslag som föreslås i denna proposition (se avsnitt 2.2). Tabell 4.32 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Förändring till följd av: Beslut 3, 4 till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget minskas med och för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. 4En omfördelning görs från myndighetens förvaltningskostnader för finansiering av gemensam e-förvaltning –2018. Alla myndigheter med över 500årsarbetare, exklusive universitet och högskolor m.fl. samt ett antal utpekade myndigheter med färre än 500 årsarbetare, ingår. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:3 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 4.7.41:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Tabell 4.33 Anslagsutveckling 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Anslaget får användas för utgifter inom Sjöfarts- verkets ansvarsområde som inte finansieras via handelssjöfarten, såsom flyg- och sjöräddning, isbrytningsverksamhet samt fritidsbåtsinfra- struktur. Tabell 4.34 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 388 308 000 kro- nor, respektive . 4.7.51:5 Ersättning till viss kanal- och slussinfrastruktur Tabell 4.35 Anslagsutveckling 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för att täcka underskott vid drift av och slussar samt . Tabell 4.36 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 1:5 Ersättning till viss kanal- och slussinfrastruktur . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 162 284 000 kro- nor, respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4.7.61:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser Tabell 4.37 Anslagsutveckling1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser Anslaget får användas för utgifter för att finan- siera delar av driftunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyg- linjer som upphandlas av staten. Anslaget får användas för utgifter för att upprätthålla bered- skap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Anslaget får därutöver användas för ersättning till utförare av flygtrafiktjänst för flygningar där avgift inte får tas ut. Bestämmelser om fördelning av medel som avser driftunderskott finns i förordningen (2006:1577) om driftbidrag till icke statliga flygplatser. Anslaget föreslås öka med för finansiering av sådana flygningar som är un- dantagna från avgift för flygtrafiktjänster inom ramen för tillämpningen av kommissionens för- ordning (EG) 1794/2006 av om ett gemensamt avgiftssystem för flyg- trafiktjänster. Enligt förordningen ska vissa flyg- ningar undantas från skyldigheten att betala avgifter för flygtrafiktjänster. Enligt förord- ningen får också några andra typer av flygningar undantas. Finansiering föreslås sker med 5 mil- joner kronor från anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och med från anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Under anslaget anvisas till driftunderskott vid kommunala och privata flyg- platser som trafikeras av flyglinjer som upp- handlas av staten samt till kostnader för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Tabell 4.38 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:6 Driftbidrag till icke stat- liga flygplatser . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.39 Anslagsutveckling1:7 Trafikavtal Anslaget får användas för utgifter för statens trafikavtal rörande transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Anslaget får använ- das för utgifter för tillfällig juridisk, ekonomisk, eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för förvaltningsutgifter som är direkt hän- förliga till trafikavtal. Anslaget får även användas till statligt tonnage för färjetrafiken till och från . Tabell 4.40 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:7 Trafikavtal Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 1:7 Trafikavtal . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respek- tive . 4.7.81:8 Viss internationell verksamhet Tabell 4.41 Anslagsutveckling 1:8 Viss internationell verksamhet Anslaget får användas för utgifter för förpliktelser som värdland för (, WMU). Anslaget får även användas till utgifter som omfattar avgifter till internationella organi- sationer inom transportområdet. Regeringen föreslår i denna proposition en ord- ning som innebär att vissa avgifter för deltagande i internationella organisationer inom transport- området betalas via anslaget 1:8 Viss interna- tionell verksamhet. Avgifter för deltagande i in- ternationella organisationer avser bl.a. Nordliga dimensionens partnerskap för transporter och logistik (NDPTL) och Östersjöstaternas råd (Baltic 21). Anslaget föreslås engångsvis öka med 2015. beräknas anslaget ökas med . Finansieringen föreslås ske genom att anslaget 1:3 engångsvis minskas med 2015. beräknas ansla- get 1:3 minskas med . Tabell 4.42 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:8 Viss internationell verksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 1:8 Viss internationell verk- samhet . , 2017 och 2018 beräk- nas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.43 Anslagsutveckling 1:9 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 46 408 tkr prisnivå. 3Motsvarar 46 411 tkr prisnivå. 4Motsvarar 46 415 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för utred- ningsverksamhet, kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning, administration och det na- transportforskningsbiblioteket BIC. Anslaget får användas för medfinansiering av Statens väg- och transportforskningsinstituts deltagande i EU-projekt. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.44 Uppdragsverksamhet i (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 4.7.101:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Tabell 4.46 Anslagsutveckling 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Tabell 4.45 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:9 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget minskas med och för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 1:9 Statens väg- och transport- forskningsinstitut . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget får användas till utgifter för bidrag som EU beviljar genom det äldre regelverket för TEN-T och den nya Fonden för ett sammanlän- kat , CEF. Bidrag från EU betalas in på statens budgets inkomstsida. Beviljade bidrag utbetalas sedan från statens budgets utgiftssida till de aktuella projekten. De bidrag som får utgör en medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar. gäller nya riktlinjer för TEN-T och för finansiering av TEN, för både energi, transport och it, genom Fonden för ett sammanlänkat (Connecting Europe Facility, CEF). Transeuropeiska nätverket för transporter ska stärka och länka samman trans- portsystemet i EU. De nya riktlinjerna för TEN- T sätter i huvudsak tekniska krav och standarder för nätverket. klassificeras i övergripande transportnät, respektive stomnät. Dessutom pekas nio huvudkorridorer ut. Den huvudkorridor som berörs av är korrido- ren mellan och som kallas för Corridor. Regeringen anser att det är viktigt att deltar aktivt i sökandet av bidrag från budgeten för CEF och att projekt som tilldelats bidrag för TEN-T och CEF slutredovisas så snabbt som möjligt så att bidraget kan betalas ut från EU- kommissionen. Kommissionen har gjort utlys- ningar i både det ettåriga och det fleråriga pro- grammet. har med anledning av dessa utlysningar ansökt om medel från budgeten. Kommissionen föreslår TEN-T bidrag för 21 projekt där svenska aktörer ingår. Enskilda be- slut per projekt tas och projekten föreslås få sammanlagt i bidrag. Projekten rör väg, järnväg, sjöfart och luftfart, bland annat återfinns flera sjömotor- vägsprojekt med miljöprofil. Tabell 4.47 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuro- peiska nätverk Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 1:10 Från EU-budgeten finan- sierade stöd till Transeuropeiska nätverk . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respek- tive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4.7.11 1:11 Trängselskatt i Tabell 4.48 Anslagsutveckling 1:11 Trängselskatt i Anslaget får användas till utgifter för investe- ringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten. Anslaget får även användas till system- och administrationsutgifter för trängselskatten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som in- klusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 12 000 000 000 kro- nor 2016–2057. Skälen för regeringens förslag: De investe- ringar i väginfrastrukturen som finansieras från anslaget för trängselskatt i förutsätter att ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bemyndigandet avser det totalbelopp som rege- ringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. En kalkylränta på har använts. Ränte- kostnader redovisas som ett åtagande inom be- myndiganderamen först då lån upptagits. Be- myndigandet föreslås vara något högre än beräk- nade utestående åtaganden för att svara upp mot den variation som förekommer framför allt i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Avgörande för när ett åtagande inträffar är vanligen när respektive kontrakt tecknas. Ekonomiska åtaganden som staten in- går i samband med överenskommelser med kommuner, landsting eller företag om medfinan- siering av transportinfrastruktur ska dock i vissa fall omfattas av begärda bemyndiganden redan det år staten ingår sådana överenskommelser. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs en viss buffert i be- myndigandet. Utan en sådan försämras möjlig- heterna till att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnads- effektivt byggande. Exempelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida be- myndigandet vilket försenar och kan fördyra projektgenomförandet. Genom beslut med anledning av propositionen Förändrad trängselskatt och in- frastruktursatsningar i (prop. 2013/14:76, bet 2013/14:SkU24, rskr. 2013/14:186) höjdes bemyndiganderamen från till 16 600 mil- joner kronor. Detta förklarar den höga progno- sen för utestående åtaganden i tabellen nedan. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidi- gare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 12 2016– 2057. Tabell 4.49 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Trängselskatt i -1 327 000 -1 273 000 -1 230 000 -9 286 000 Överskottet från trängselskatten ska i enlighet med den s.k. Stockholmsöverenskommelsen bland annat finansiera Förbifart . Därutöver ska överskottet användas till andra väganknutna projekt i för priser. Den del av investeringarna som täcks av framtida skatte- intäkter finansieras genom lån i Riksgäldskonto- ret. Dessa lån redovisas under anslaget 1:1 Ut- veckling av statens transportinfrastruktur, tillsam- mans med övriga lån som tar upp för infrastrukturprojekt, eftersom de ingår i den samlade låneramen för infrastrukturprojekt. Lån tas även upp för räntekostnader. Räntor och amortering av lån kommer att belasta anslaget 1:11 Trängselskatt i . Uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel Tilldelningen av medel från trängselskatte- inkomster till väginvesteringar utgår från en prognos av hur stort överskott trängselskattesy- stemet förväntas ge , dvs. hur stort nettot av inbetald trängselskatt och kost- naderna för att administrera systemet förväntas bli. I fastställandet av de medel som avsätts till investeringar tas hänsyn till hur väl tidigare be- räknade överskott och avsatta medel har stämt överens. I tabell 4.50 nedan finns en sammanställning av inbetald trängselskatt, kost- naderna för administration samt avsatta medel till väginvesteringar –2013. Av tabellen framgår att den ackumulerade diffe- rensen mellan överskott och avsatta medel vid utgången av uppgick till 140 858 000 kro- nor. Detta belopp läggs till det beräknade över- skottet 2015, se vidare i tabell 4.52. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.50 Trängselskatt i – uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar 2007– 2013 Intäkter från inbetald träng- (på anslagspost i reglerings- 1 Belopp som faktiskt avsattes i regleringsbrevet för 2012 är högre än det belopp som redovisas i tabellen ovan. Bakgrunden är att ett nytt anslag 1:11 Trängselskatt i fördes upp på statens budget och att investeringsmedlen i och med detta fördes från anslaget 1:1 Väg- hållning till den nya anslaget. I konsekvens med detta gjordes ett redovisningsmässigt avsteg från principen att ackumulerat överskott från väginvesteringar förs över till kommande år som anslagssparande. I stället tillfördes anslaget 1:11 Trängselskatt i ett belopp motsvarande utgående anslagssparande på 1:1 Väghållning på . Regeringen drog genom beslut in motsvarande belopp under anslaget 1:1 Väghållning. För att uppföljningen av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar 2012 ska bli korrekt behöver beloppet i tabellen därför justeras ned med motsvarande belopp. En utförligare beskriv- ning av det redovisningsmässiga avsteget gavs i budgetpropositionen . Uppföljning av avsatta medel och hur de har an- vänts Enligt den s.k. Stockholmsöverenskommelsen ska överskottet från trängselskatten huvudsakli- gen finansiera Förbifart . Därutöver ska överskottet användas till andra väganknutna projekt i för . Fram har sammanlagt avsatts för det senare ändamålet. Det bör understrykas att beräkningen av de medel som avsätts till investeringar endast är avsedd att spegla de överskott som trängsel- skattesystemet ger och därmed inte hur stor del av överskottet som används till investeringar. Medel till investeringar som inte används en- skilda år överförs i stället som anslagssparande till kommande år. Som framgår av tabell 4.51 nedan hade ett anslagssparande på ackumulerats vid utgången av 2013. Tabell 4.51 Trängselskatt i – uppföljning av hur avsatta medel har använts 2008–2013 Avsatt till väginvesteringar (på anslagspost i Användning (kostnader för genomförda vägin- 1 I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen fördes det utgående anslagssparandet på direkt till anslaget 1:11 Trängselskatt i . Bakgrunden var att investeringsmedlen fördes från anslaget 1:1 Väghållning till anslaget 1:11 Trängselskatt i . Beräkning av medel som ska avsättas till investe- ringar Av tabellen nedan framgår att nettoöverskottet från inbetalad trängselskatt beräknas uppgå till 2015. I beräkningen av hur stort belopp som ska avsättas till investeringar tas hänsyn till den ackumulerade diffe- rensen mellan överskott och avsatta medel på . Med beaktande av beräknat överskott , samt differens mellan överskott och av- satta medel avser regeringen att av- sätta till investeringar i Tra- fikverkets regleringsbrev , se tabell 4.52 nedan. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förändringar vid öppnande av har fattat beslut i enlighet med rege- ringens förslag i propositionen Förändringar av trängselskatten i med anledning av trafikleden och den nya stadsdelen (prop. 2013/14:26, bet. 2013/14:SkU15, rskr. 2013/14:95). Föränd- ringarna föranleds av att trafikleden Norra län- ken i kommer att färdigställas för trafik och innebär att och Roslags- vägen, norr om , exkluderas från tillämp- ningsområdet. Den nu gällande s.k. Lidingö- regeln, som innebär att resande till och från under vissa förutsättningar inte ska betala trängselskatt, kommer att slopas. Lagändringarna träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Ändringarna beräknas minska intäkterna från trängselskatt med från och med den 1 janu- ari 2016. Förändrad trängselskatt för förbättrad framkom- lighet och miljö i fattade beslut med anled- ning av propositionen Förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i (prop. 2013/14:76, bet. 2013/14:SkU24, rskr. 2013/14:186). Beslutet innebär en höjning av trängselskatten i och att trängselskatt ska införas på . Syftet med förändring- arna är att förbättra framkomligheten och miljön i , men även att bidra till en utbygg- nad av tunnelbanan i , som delfi- nansieras av medel motsvarande de ökade intäk- terna från trängselskatten, efter avdrag för sy- stem- och administrationskostnader. Den be- slutade höjningen av trängselskatten i beräknas öka intäkterna med ca .