prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — fungerar Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor som strategisk myndighet för att främja ungas rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Syftet är att säkerställa grunden för ett långsiktigt arbete inom detta område. Regeringen avser att ge Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att genomföra en tematisk analys av ungdomars sexuella och reproduktiva rättig- heter. Politik för det civila samhället Det civila samhället är en del av välfärds- samhällets grund. Deltagande i gemenskaper som ideella organisationer skapar mening, delaktighet och utveckling för många män- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Därigenom bidrar det civila samhällets organisationer till att stärka demokratin, bl.a. som röstbärare och opinionsbildare. Delar av det civila samhället har dessutom en roll som utförare av välfärdstjänster. Välfärdens verk- samheter är dock ingen marknad. Människor är medborgare i förhållande till välfärden, inte konsumenter. En nationell strategi för idéburen välfärd ska tas fram. Icke-kommersiella aktörer ska få möjlighet att växa och utvecklas. Deras självständighet ska värnas. Regeringen anser att integration av miljöhänsyn och sociala hänsyn i offentliga upphandlingar bör främjas. Målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer. Målet beskrivs i propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55). En hög grad av deltagande i det civila samhället är eftersträvansvärt bl.a. på grund av det civila samhällets betydelse för demokratin. Forskningen tyder på att såväl demokratin som tillväxten påverkas positivt av socialt kapital – tilliten och kontakterna människor emellan – vilket i sin tur gynnas av om många människor deltar i det civila samhällets organisationer. Politiken för det civila samhället ska vara utformad så att kvinnor och män oavsett ålder och funktionsförmåga ges samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare. Det civila samhället bidrar till delaktighet i samhällslivet och genom organisationer och andra aktörer i det civila samhället ges kvinnor och män möjlighet till inflytande över det offentliga beslutsfattandet. Möjlighet för det civila samhället att utvecklas gavs en särskild utredare i uppdrag att undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisa- tioner att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att därigenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning (dir. 2014:40). Utredaren ska brett undersöka möjligheterna att underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sina verk- samheter och bl.a. lämna förslag om hur organisationernas möjligheter att delta i offentlig upphandling kan förbättras. Regeringen avser att överväga behovet av en förändrad inriktning på uppdraget. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (f.d. Ungdoms- styrelsen) fungerat som stöd för frågor som ryms inom politiken för det civila samhället. avspeglar sig detta även i myndighetens namn. Överenskommelserna med idéburna organisationer Den överenskommelse som slöts 2008 mellan regeringen, Kommuner och Landsting (SKL) och idéburna organisationer inom det sociala området har varit viktig för att förbättra de idéburna organisationernas förutsättningar som röstbärare, liksom deras möjligheter att erbjuda välfärdstjänster. – sociala företag, kooperativ, samfund, stiftelser, ideella föreningar – representerar en viktig resurs i samhället. Flera av dessa organisationer är en viktig röst för grupper som annars kan ha svårt att komma till tals. De medverkar dessutom till utvecklingen av välfärdstjänsternas kvalitet i förhållande till brukarnas behov och önskemål. Regeringen anser att de idéburna aktörernas förutsättningar att verka inom välfärden ytterligare kan stärkas. Behovet av att samordna arbetet och stödja insatser som stimulerar fram- växten av lokala och regionala överenskom- melser kvarstår. Arbetet med överenskommelsen med idéburna organisationer och SKL inom integrationsområdet står inför en fortsatt ut- veckling. kan det finnas behov av att se över formerna för detta arbete. Kunskap om det civila samhället Det är angeläget att ny kunskap om det civila samhällets roll, sammansättning och verksamhet tas fram. Kunskapen utvecklas kontinuerligt genom det forskningsprogram som Vetenskaps- rådet hanterar, () årliga statistikuppföljning och det stöd för studier om det civila samhället som fördelas av Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor. SCB kommer att på nytt publicera aktuell statistik om det civila samhället. Från väntas en ny rapport om frivilliga insatser i det civila samhället . Möjligheten för organisationer inom det civila samhället att ha tillgång till samlingslokaler är av stor vikt för att uppfylla målet för politiken för det civila samhället. Regeringen föreslår därför att utgiftsnivån för bidrag till allmänna samlingslokaler bibehålls. Principerna om självständighet och oberoende samt långsiktighet berör frågor om det civila samhällets möjlighet till en stabil grund för sin verksamhet. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor fördelar bidrag enligt förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering. Det är av stor betydelse för dessa organisationer, liksom för Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, att få en ökad förutsägbarhet i medelstilldelningen så att verksamheten kan planeras och bedrivas effektivt. Regeringen föreslår därför ett beställ- ningsbemyndigande som möjliggör för myndig- heten att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag. I praktiken innebär detta att myndigheten kan fatta beslut om bidrag för kvinnors organisering inför kom- mande budgetår. Regeringen vill stödja en stark och självständig idrottsrörelse som engagerar många och är en betydelsefull del i vår gemensamma välfärd. En viktig utgångspunkt för regeringen är att idrotten är inkluderande och öppen för alla, oavsett ålder, kön, könsidentitet eller könsut- tryck, sexuell läggning, livsåskådning, social, etnisk och kulturell bakgrund, eller funktions- nedsättning. Alla barn och unga har rätt till idrott Regeringen strävar efter att fler barn och ungdomar ges möjlighet att delta i idrotts- föreningarnas verksamhet och menar att en viktig förutsättning är att avgifterna hålls på en låg nivå. Regeringen verkar i hela sin politik för ökad jämställdhet och förväntar sig att idrottsrörelsen på olika nivåer förstärker sina ansträngningar att nå en jämställd idrott – en idrott där personer i beslutande ställning på alla nivåer inom idrotten och aktiva ges samma möjlighet att förverkliga sitt intresse att delta, oberoende av kön. Sammanfattning av idrottspolitiska prioriteringar Att bidra till att stärka folkhälsan är centralt i fördelningen av statsbidraget till idrott. Rege- ringen anser att idrottsrörelsen genom att utveckla en inkluderande verksamhet har en viktig roll och kan bidra till att minska hälso- klyftorna i samhället. Ett ökat och mer jämlikt och jämställt deltagande inom föreningsidrotten är viktigt. Den kommande redovisningen från hur olika delar av idrottsrörelsen väljer att fastställa nivån på sina medlems- och träningsavgifter kan ge ett viktigt kunskapsunderlag för att bedöma hur ett ökat deltagande inom idrotten kan uppnås. Se avsnitt 15.6 Friluftslivspolitik. Folkbildningen, såväl folkhögskolor som studie- förbund, bidrar till mer aktiva samhällsmed- borgare, ökad bildning och personlig utveckling. Folkbildningen är med sin pedagogiska inrikt- ning och särart också en viktig del av utbild- ningsväsendet och en betydelsefull aktör för att höja kunskapsnivån i samhället. Ökad folk- bildning har även positiva effekter för individers ställning i samhället och på arbetsmarknaden. Eget mål och tydligare inriktning Genom att beslutade i enlighet med förslagen i propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379) har fastställt ett eget mål för folkbildnings- politiken. Målet är att folkbildningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället. Målet klargör statens intentioner med folkbildningspolitiken och stödet till folkbildningen som folkbild- ningens särskilda karaktär lyfts fram. Målet förtydligar också att folkbildningens målgrupp är bredare än den målgrupp som vuxen- utbildningen har. Folkbildningen har en viktig och växande uppgift att möta unga som behöver en väg till vidare studier och arbete. Vidare framhäver målet folkbildningens metodik och demokratiska engagemang. Statens syften med bidraget till folkbildningen beslut i enlighet med förslagen i propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2013/14:379) innebär vidare att den statliga styrningen av bidraget till folkhögskolor och studieförbund blir mer entydig. Statens fyra syften med statsbidraget till folkbildningen gäller även fortsättningsvis, medan de sju verksam- hetsområden som tidigare angetts som särskilda motiv för statens stöd har upphävts. En justering har gjorts av ett av syftena så att det framgår att statens stöd ska möjliggöra för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Arbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. Det finns ett tydligt samband mellan utbildningsnivå och sysselsättning. Personer med kort tidigare utbildning – det vill säga förgymnasial utbildning – är i högre utsträckning arbetslösa än personer med gymnasial eller högre utbildning. Detta gäller för alla åldersgrupper och är särskilt allvarligt eftersom det blir allt färre arbetstillfällen med låga eller inga krav på utbildning. Mot denna bakgrund avser regeringen att öka ambitionerna inom vuxenutbildningsområdet. För att ge fler möjlighet att kunna ta del av utbildning som skapar vägar in i arbetslivet bör ett nytt och stadigvarande kunskapslyft med permanenta utbildningsplatser införas. Rege- ringens satsning på bör bli en viktig del av det livslånga lärandet och syfta till att stärka medborgarnas kompetens och möjligheter på arbetsmarknaden samt bidra till att förkorta tiden för etablering i samhället och på arbetsmarknaden för många nyanlända. Platserna föreslås omfatta högskoleutbildning, utbildning inom och folk- högskolan samt både allmänna ämnen och yrkesämnen inom vuxenutbildning (komvux). Folkhögskolans pedagogik, som i hög grad bygger på samtal och erfarenhetsutbyte i mindre studiegrupper, kan ge det stöd och den stimulans som många som inte har lyckats i det reguljära utbildningssystemet kan behöva. För att ge fler i denna grupp möjlighet att få gymnasiekom- petens föreslår regeringen att ytterligare medel till statsbidraget till folkbildningen tillförs så att folkhögskolans allmänna kurser kan utökas med 1 500 utbildningsplatser . Regeringen beräknar att ytterligare medel för statsbidraget därefter tillförs så att antalet utbildningsplatser 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kan utökas med 2 000 i folkhögskolans allmänna kurs . . Arbetslösheten bland unga utan gymnasieexamen är mer än dubbelt så hög som bland dem som har examen. För att stödja arbetslösa ungdomar som inte har fullföljt sina gymnasiestudier avser regeringen att, stegvis , införa en 90-dagarsgaranti. Som en viktig del av 90-dagarsgarantin avser regeringen att införa utbildningskontrakt för unga arbetslösa som inte fullföljt sin gymnasieutbildning. Som ett led i införandet av utbildningskontrakt föreslås att den möjlighet som finns till studiemotiverande kurs på folkhögskola förlängs och att medel avsätts för 1 600 utbildningsplatser på dessa studiemotiverande folkhögskolekurser . Många av deltagarna i studiemotiverande kurs fortsätter sin utbildning i folkhögskolans allmänna kurs, där de kan få motsvarande gymnasiekompetens och grundläggande behörighet till högskolestudier. kan nyanlända invandrare inom etableringsuppdraget delta i särskilt anpassade sammanhållna utbildningar på folkhögskola som finansieras genom att Arbetsförmedlingen lämnar bidrag till . Satsningen inom etableringsuppdraget på anpassade sam- manhållna utbildningar på folkhögskola fort- sätter 2015–2017. Folkhögskolan som egen utbildningsform I folkbildningspropositionen görs bedömningen att folkhögskolan som en egen utbildningsform i utbildningssystemet bör ses över och tydlig- göras. Utbildningsformen folkhögskola om- fattas inte av skollagen. Vissa ramar för folk- högskolan anges i förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen och i de villkor och riktlinjer som fastställer för verksamheten. I övrigt ansvarar varje enskild folkhögskola för utbildningens kursplaner och utformning. Det finns i detta sammanhang även skäl att se över regleringen av Folkbildnings- rådets uppgifter och roll. Statlig utvärdering av folkbildningen Det är angeläget att få till stånd en både oberoende och regelbunden utvärdering av den verksamhet som anordnas av folkhögskolor och Genom att besluta i enlighet med förslagen i propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379) har fastställt att statliga myndigheter ska ansvara för utvärderingen av folkbildningen. bör genomförandet av en regelbunden och oberoende utvärdering av folkbildningen påbörjas. I enlighet med vad som anges i propositionen kommer Statskontoret att få i uppdrag att genomföra en första samlad utvärdering av folkbildningen utifrån de fyra syften för statsbidraget som har fastställt och bland annat utvär- dering kommer att kunna förse Statskontoret med underlag. Underlag för Statskontorets utvärdering kan också lämnas av andra aktörer, främst . Vidare bör uppföljnings- ansvar förtydligas i syfte att få fram ett bättre underlag för redovisningen till genom att rådets uppföljning bör utgå ifrån de fyra syften som gäller för stödet till folkbildningen. Idrottens bildningsverksamhet mottar ett särskilt statsbidrag inom folkbildningen. Statsbidraget fördelas av . Även denna del av folkbildningen kommer att omfattas av den statliga utvärderingen. Folkbildningens arbete med mänskliga rättigheter och jämställdhet Folkhögskolor och studieförbund utför en viktig uppgift i sin påverkan på kvinnors och mäns grundläggande värderingar om bl.a. mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan könen. Därför genomför en utbildningsinsats inom folkhögskolor och studieförbund, med inriktning på mänskliga rättigheter. genomför vidare en studie om jämställdhet i folkbildningen. Syftet med studien är att undersöka hur jäm- ställdhetsperspektivet är integrerat inom folk- bildningen och hur folkbildningen förhåller sig till de jämställdhetspolitiska målen. I propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379) gjordes bedömningen att över- syner behöver göras av såväl teckenspråks- tolkutbildningen som kontakttolkutbildningen. Det saknas en samlad och kontinuerlig kunskap av samhällets behov av tolkar för döva, hörsel- skadade och personer med dövblindhet liksom behovet av kontakttolkar. Regleringen på spelområdet ska eftersträva att skadeverkningarna av överdrivet spelande mins- kar och skapa förutsättningar för en sund och säker spelmarknad. Den övervägande majori- teten av det totala spelandet sker i reglerade former hos spelaktörer som har tillstånd i , som spelandet över internet visar en något annorlunda bild. För att undvika att åtgärder vidtas som leder utvecklingen åt fel håll vill regeringen skaffa sig ytterligare besluts- underlag gällande en eventuell större förändring av spelregleringen. När det gäller skydd och ansvar för spelarna har ett antal länder som ändrat sin reglering studerats t.ex. avseende hur reg- leringen påverkat möjligheten för olika aktörer att verka på marknaden, mängden spel, mark- nadsföring och fördelningen mellan olika spelformer, utvecklingen av andelen farliga spel samt om regleringen haft någon effekt på antalet spelberoende personer. Utvecklingen av mark- naden i , och följs särskilt. Förutsättningarna för de statligt kontrollerade bolagen att få tillstånd ska vara tydligt reglerade. Tillståndsprövningen bör därför flyttas från regeringen till Lotteriinspektionen. Regeringen avser också ta ett mer samlat grepp över förebyggande och behandling av spelberoende. Lotterilagen bör kompletteras med regler som syftar till att tillgodose sociala skyddshänsyn, inklusive marknadsföring. Lagen bör också kompletteras med effektiva sanktioner för att säkerställa att kraven efterlevs. Vidare bör obligatoriska krav på anordnarna införas att erbjuda spelarna att sätta gränser i fråga om tid och pengar vid onlinespel. Därtill bör övervägas om och på vilket sätt det ska ställas krav på verktyg där spelarna online kan bedöma om deras spelande är i riskzonen för att vara skadligt. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2.6.2Prioriteringar avseende kultur, film, medier och idrott Fri entré vid vissa statliga museer Regeringen beräknar att de statliga museimyn- digheterna tillförs för att införa fri entré på vissa statliga museer. Reformen med fri entré på de statliga muse- erna som pågick 2005 samt 2006 möjliggjorde för många fler grupper i samhället att ta del av det gemensamma kulturarvet. Inte minst möjlig- gjorde reformen att grupper som besökt ett museum, t.ex. barnfamiljer med låga inkomster, kunde besöka våra museer. När fri entré avskaffades av den förra regeringen minskade antalet besök vid de statliga museerna som haft fri entré med närmare 1,7 miljoner jämfört med . Det är nu dags att återigen öppna de statliga museerna för alla. Lika tillgång till vårt gemensamma kulturarv bör ses som en demokratisk rättighet. Regeringen beräknar att –2018 tillföra totalt till kultur- verksamhet i miljonprogramsområden och till konstnärlig gestaltning av områdenas boende- miljöer. Kultursatsningen är ett initiativ som ska samordnas med regeringens insatser för att bidra till att miljonprogramsområden moderniseras på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt. Under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsför- sörjning och byggande samt konsumentpolitik föreslås bl.a. ett investeringsbidrag för reno- veringar av flerbostadshus i miljonprograms- områdena som bl.a. bidrar till energieffekti- visering. Satsningen på en upprustning av miljon- programmets flerbostadshus skapar möjligheter att ta ett helhetsgrepp om livsmiljön i dessa bostadsområden. Detta inbegriper skapandet av fler mötesplatser för kulturella aktiviteter och upplevelser samt insatser för att öka möjligheten för invånarna att påverka hur dessa områden utvecklas. Avsikten är att skapa resurser för lokala civilsamhällesorganisationer att tillsam- mans med kommunala och privata aktörer utveckla t.ex. teater, hemslöjd eller annan konst- närlig verksamhet. Möjligheten till en menings- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 full fritidssysselsättning och tilltalande och intressanta boendemiljöer är avgörande inte bara för den enskildes välmående utan också för känslan av egenmakt och engagemang. Kulturen utgör en viktig demokratisk mötesplats där olika samhällsåskådningar bryts mot varandra och där förutsättningar för tillit och respekt skapas. Möjligheten att påverka satsningens genomför- ande främjar demokratisk inkludering. Centralt för satsningen är att den ska utgå från de boendes behov och önskemål. En viktig utgångspunkt är att sträva efter ett brett deltagande hos olika grupper och att nå ut även till dem som saknar resurser för att delta i eller saknar erfarenhet av organisationslivet. Utvärderingen (dnr U2014/5179) av Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors satsning på engagemangsguider, där på olika sätt varit stödjande och särskilt fokus har legat på kvinnors och ungdomars deltagande, visar på vikten av lokal förankring på individnivå för liknande satsningar. För att de medel som regeringen beräknar fördela till kulturverksam- heter i miljonprogramsområden ska kunna uppnå sitt syfte är det viktigt att ta vara på såväl det befintliga engagemanget i områdena som den kunskap som byggts upp kring former för deltagande, demokratisk delaktighet och infly- tande på kulturens arena och i andra samman- hang. Såväl tillfälliga satsningar som mer lång- siktigt syftande arbete ska kunna få stöd. ges därför i uppdrag att i dialog med berörda myndigheter, kommuner, institutioner, organisationer i det civila sam- hället, boende och andra relevanta aktörer ta fram former för hur de tilldelade medlen ska fördelas samt hur satsningen ska följas upp och utvärderas. ges i uppdrag att på initiativ av och tillsammans med lokala organi- sationer i det civila samhället arbeta fram praktiska exempel på hur miljonprogrammets olika miljöer kan berikas konstnärligt. De konstnärliga projekt som utförs ska präglas av ett starkt medborgarinflytande. Regeringen beräknar att –2018 avsätta totalt för att bl.a. stärka den kommunala musik- och . Syftet är att ge barn och unga likvärdig tillgång till kultur och kulturutövande. möjliggöra sänkta taxor i musik- och kultur- skolan. Regeringen avser att återkomma om formerna för satsningen. Musik- och ger barn och ungdomar möjlighet att utveckla sitt estetiska skapande. Inom ramen för verksamheten kan de t.ex. få ägna sig åt musik, drama, dans eller måleri. Musik- och är en mycket uppskattad del av kommunernas verksamhet och köerna kan vara långa. Det är frivilligt för kommunerna att driva musik- och kulturskola, vilket har fått konsekvensen att det finns skillnader mellan kommunerna; vissa kommuner har höga avgifter, andra har låga eller inga avgifter. I några kommuner saknas helt musik- och kulturskola. Det saknas också särskilda ut- bildningar för undervisning i kulturskola vilket försvårar lärarrekrytering och relevant kompe- tensutveckling och forskning. Trots den kommunala musik- och kultur- skolans stora betydelse saknas en övergripande strategi för samordning och utvärdering av verksamheten. Regeringen avser att tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en nationell strategi för musik- och kulturskolorna. Samverkan för kultur i skolan Regeringen beräknar att insatsen inom ramen för tillförs och omfattar därmed . Insatsen förstärks sedan ytterligare och tillförs mellan 2016–2018. Skapande skola infördes och har i delar varit framgångsrik men satsningen är fortfarande i behov av utveckling. Regeringen föreslår att insatsen breddas och fördjupas och att det skapas möjlighet för musik- och kulturskola att fungera som samarbetspart. För att ytterligare stärka kulturens roll i skolan avser regeringen att tillsätta en arbets- grupp som genom statliga satsningar främjar samverkan mellan bl.a. , kommunala musik- och samt kulturlivet. Regeringen beräknar att allianserna inom teater-, dans- och musikområdena tillförs ytterligare och statsbidraget uppgår därmed till . Arbetsmarknaden för yrkesverksamma inom teater, dans- och musikområdet kännetecknas av få fasta anställningar och en stor andel tidsbe- gränsade uppdrag. För att förbättra förutsätt- ningarna för scenkonstnärerna har scenkonst- allianser inrättats där professionella skådespelare, dansare och musiker kan få anställning och ersättning då de saknar uppdrag inom scenkonstområdet. Det finns tre scenkonstallianser, , Dansallian- sen och Musikalliansen som tillsammans har ca 315 anställda. Statens stöd till allianserna syftar till att bl.a. öka frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, avlasta arbetslöshets- kassan, utveckla matchning och förmedling samt stimulera den konstnärliga utvecklingen. Allianserna erbjuder också strategisk kompe- tensutveckling som även är tillgänglig för professionella utövare som inte har anställning vid allianserna.