prop · H103254 · 2014-09-10 00:00:00 — Bestämmelsen omfattar även sådan uppgift som någon fått del av även om det inte behövts för något fastslaget ändamål. Inhämtan- det av uppgiften kan i sådana fall sägas ha skett med stöd av lagen även om den inte varit i enlighet med lagen. Det förtydligande som Datain- spektionen föreslår är således inte nödvändigt. Uppgifterna får inte obehörigen röjas. Uppgiftslämnande som utgör ett led i säkerhetsarbetet inom idrottsorganisationen kan inte anses som obehörigt och omfattas således inte av förbudet. I 20 kap. 3 § brottsbal- ken framgår att den som röjer en uppgift som han eller hon enligt lag är pliktig att hemlighålla döms för brott mot tystnadsplikten till böter eller fängelse i högst . När det gäller anställda i det allmännas verksamhet t.ex. inom Polis- myndigheten ska i stället bestämmelserna i offentlighets- och sekretess- lagen tillämpas. Regeringens förslag: Bestämmelserna i personuppgiftslagen om rät- telse och skadestånd ska tillämpas också vid behandling av person- uppgifter i strid med den föreslagna lagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den. Promemorians förslag innehåller inga bestämmelser om rättelse och skadestånd. Remissinstanserna yttrar sig inte i frågan. Skälen för regeringens förslag: Den registrerade bör vara berättigad till rättelse och skadestånd under samma förutsättningar som gäller för behandling som omfattas enligt personuppgiftslagen, dvs. enligt 28 och 48 §§ personuppgiftslagen. Med hänsyn till hur dessa regler är utformade måste en särskild hänvisning göras till dem för att de ska gälla för be- handling som sker enligt denna lag (jfr prop. 1997/98:97, Polisens regis- ter, s. 90). Hur ska behovet av fotografi i registret regle- Regeringens förslag: Det ska införas en bestämmelse i tillträdesför- budslagen som ger en polisman eller annan anställd vid Polismyndig- heten rätt att fotografera en person som har tillträdesförbud eller som skäligen kan antas få det. Syftet med fotograferingen ska vara att foto- grafiet ska tillföras tillträdesförbudsregistret. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås även att fotografier ska kunna lämnas ut från passregistret och registret för nationella identitetskort och tillföras tillträ- desförbudsregistret. Promemorian innehåller inte något förslag om att den som har fått ett tillträdesförbud får fotograferas. Vidare är det enligt promemorians förslag tillräckligt att det kan antas att någon ska få ett tillträdesförbud för att fotografering ska få ske. Remissinstanserna: Datainspektionen anser att frågan om att inhämta fotografier från befintliga register bör övervägas närmare, eftersom ett sådant förfarande kan strida mot den s.k. finalitetsprincipen. Skälen för regeringens förslag: Det grundläggande syftet med inrät- tandet av registret är behovet av att lättare kunna identifiera personer som har meddelats tillträdesförbud och hindra dem från att besöka idrottsar- rangemang. I det sammanhanget är ett fotografi av den som har medde- lats tillträdesförbud en mycket viktig uppgift. Behovet av att registret tillförs fotografier av dem som har tillträdesförbud kan enligt promemo- rian tillgodoses antingen genom att polisen i samband med utredning om tillträdesförbud tar ett fotografi av den aktuella personen, eller genom att ett fotografi hämtas från något annat register som innehåller sådana bil- der. Det finns inte någon generell reglering som tar sikte på fotografe- ring av människor i polisens verksamhet. I 27 och 28 kap. rättegångsbal- ken finns vissa regler om fotografering inom ramen för en förundersök- ning, och i kameraövervakningslagen (2013:460) regleras viss övervak- ning i förebyggande syfte, men i övrigt är förfarandet oreglerat. Fotogra- fering anses inte heller i sig falla under regleringen i 2 kap. 6 § regerings- formen, men skulle i ett enskilt fall kunna göra det, om det är fråga om ett betydande intrång i den personliga integriteten som sker utan sam- tycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes per- sonliga förhållanden. Eftersom fotografering i nu aktuella fall syftar till behandling i ett särskilt register som ska föras av i syfte att upprätthålla tillträdesförbud bör den lagregleras. Regeringen anser att det bör införas en uttrycklig rätt för polisen att fo- tografera den som skäligen kan antas få ett tillträdesförbud i syfte att fotografiet ska kunna föras till tillträdesförbudsregistret. Från rättssäker- hetssynpunkt är det viktigt att det fotografi som ska finnas i registret är av tillräckligt god bildkvalitet och återspeglar personens aktuella utse- ende. Det är vidare ett mycket begränsat ingrepp mot den enskilde att fotografera honom eller henne. Åtgärden är således både rimlig och pro- portionerlig med hänsyn till syftet. Fotograferingen kan lämpligen göras i samband med förhör som föregår ett beslut om tillträdesförbud, när ett sådant förbud delges den berörde eller vid annat lämpligt tillfälle. Kravet på att det ska kunna skäligen antas att personen kan få tillträ- desförbud innebär att det måste finnas en konkret omständighet som gör att det finns grund för antagandet att personen kommer att meddelas ett sådant förbud. I de fall som polisen avser att göra en anmälan till åklaga- ren om tillträdesförbud till följd av ett brott eller en ordningsstörning som 2013/14:254 har samband med ett idrottsarrangemang torde det ofta finnas grund för ett sådant antagande. Även i de fall åklagaren har begärt biträde av Po- lismyndigheten för att utreda ett ärende om tillträdesförbud kan det re- gelmässigt finnas skäl för att anta att ett tillträdesförbud kommer att meddelas. Regeringen anser även att det kan finnas ett behov av att fotografera den som redan har ett tillträdesförbud bl.a. eftersom det vid lagens infö- rande kommer finnas ett antal gällande tillträdesförbud. Det kan också uppstå behov att på nytt fotografera den som har tillträdesförbud om personen har ändrat sitt utseende väsentligt sedan det första fotografiet togs. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att det ska införas en bestäm- melse i tillträdesförbudslagen som ger en polisman eller annan anställd vid rätt att ta ett fotografi av den som skäligen kan antas få eller redan har ett tillträdesförbud i syfte att fotografiet ska kunna tillföras tillträdesförbudsregistret. Eftersom behovet av tillgång till fotografier kan tillgodoses genom den föreslagna rätten till fotografering, anser regeringen att det för närva- rande inte finns något behov av att överväga förändringar i de regelverk som reglerar passregistret eller registret om nationellt identitetskort. Regeringens förslag: Bestämmelserna i polisdatalagen ska inte till- lämpas vid behandling av personuppgifter som görs med stöd av den föreslagna lagen om register över tillträdesför- bud vid idrottsarrangemang. Ett undantag införs därför i polisdatala- gen. Promemorians förslag: Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens. I promemorian görs bedömningen att polisdatalagen inte är tillämplig på sådan personuppgiftshantering som sker med stöd av den föreslagna lagen. Remissinstanserna: anser att syftet med regleringen är att stävja idrottsanknuten brottslighet på arenorna och ifrågasätter därför slutsatsen att polisens behandling inte faller under polisdatalagen. För att undvika oklarheter bör förhållandet mellan den nya regleringen och polisdatalagen klargöras. Datainspekt- ionen anser att det krävs en mer utförlig analys av förhållandet mellan polisdatalagen och den föreslagna lagen. Enligt inspektionen krävs en undantagsbestämmelse i polisdatalagen liknande den som gäller för be- lastningsregistret. Skälen för regeringens förslag: I promemorian har bedömningen gjorts att det brottsbekämpande inslaget vid polisens hantering av ären- den om tillträdesförbud är så begränsat att polisdatalagen (2010:361) inte är tillämplig på den personuppgiftshantering som utförs. Enligt prome- bedömning påverkas detta förhållande inte av de nya uppgifter som kommer att få enligt förslaget. slutsats har ifrågasatts av några remissinstanser. Regeringen vill inledningsvis framhålla att det inte finns underlag för Prop. 2013/14:254 att inom ramen för detta lagstiftningsärende göra några mer generella uttalanden om gränsdragningen mellan förebyggande och brottsbekäm- pande verksamhet. Det torde dock ligga nära till hands att åtminstone delvis uppfatta personuppgiftsbehandling enligt den föreslagna lagen, vars primära ändamål är att förebygga, förhindra och upptäcka straffbelagda överträdelser av tillträdesförbud, som brottsbe- kämpande. För att undvika att mer än en författning är tillämplig på samma be- handling av personuppgifter bör det därför, som flera remissinstanser påpekat, föreskrivas att polisdatalagen inte gäller vid behandling av per- sonuppgifter som sker med stöd av denna lag. Den föreslagna lagens tillämpningsområde behandlas i avsnitt 5.3. Ett motsvarande undantag finns för flera andra register som ansvarar för, t.ex. belastningsregistret och misstankeregistret. En bestämmelse om detta ska därför föras in i polisdatalagen. Regeringens bedömning: Det finns inte tillräckliga skäl att särskilt reglera den hantering av personuppgifter som idrottsorganisationer kan ha behov av att göra för att besluta och upprätthålla systemet med Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: m.fl. anser att tillträdes- förbudsregistret bör omfatta även arrangörsavstängningar. bollförbundet anser att det finns behov av att särskilt reglera möjligheten att föra register över arrangörsavstängningar. det bör övervägas att ge enskilda arrangörer rätt att föra in relevanta uppgifter om arrangörsavstängningar i tillträdesförbudsregistret för att undvika två parallella register. Skälen för regeringens bedömning: Medan systemet med tillträdes- förbud vilar på en offentligrättslig reglering och innebär myndighetsut- övning mot enskilda med lagreglerade rättsföljder och förfarandebe- stämmelser regleras arrangörsavstängningar i stället genom interna be- stämmelser inom idrotten, som organisationerna själva beslutar om. En arrangörsavstängning kan grundas på att en person har begått ett brott på en idrottsanläggning, men kan även beslutas om en person brutit mot idrottsorganisationens ordningsregler. En överträdelse av en av- stängning är, till skillnad från en överträdelse av ett tillträdesförbud, inte Som utgångspunkt har en idrottsarrangör inte möjlighet att avlägsna en person som har kommit in på arenan enbart av det skälet att personen är arrangörsavstängd . Om personen stör ordning- en eller säkerheten eller har brutit mot ett tillträdesförbud kan däremot ett avlägsnande ske på dessa grunder. I promemorian har det påtalats att arrangörsavstängningar används i relativt liten utsträckning och att antalet avstängningar minskar. 2013/14:254 officiell statistik över de olika idrottsföreningarnas avstängningar finns inte. beräknades, enligt promemorians uppgif- ter, antalet gällande arrangörsavstängningar inom fotbollen till drygt 50 stycken och inom ishockeyns två högsta serier till 32 stycken. Enligt promemorians bedömning kan utvecklingen ses som en följd av att tillträdesförbudsregleringen har förstärkts på olika sätt, bl.a. genom att polisen har en mer aktiv roll. Det kan också, enligt bedömningen i pro- memorian, vara så att det faktiskt förekommer färre ordningsstörningar inne på arenorna och att det förekommer att enskilda idrottsorganisation- er fattar principbeslut om att inte använda sig av arrangörsavstängningar. Registerförfattningarna har som angetts i avsnitt 4.1.4 till huvudsakligt syfte att anpassa personuppgiftsregleringen till de särskilda behov som myndigheter har i sina respektive verksamheter samt att göra avvägning- ar mellan behovet av effektivitet i berörd verksamhet och behovet av skydd för den enskildes integritet. En registerförfattning reglerar som utgångspunkt inrättandet och användningen av viktigare personuppgifts- samlingar inom den offentliga sektorn. Regeringen delar den bedömning som gjorts i promemorian att det finns principiella skäl mot att genom lagstiftning reglera enskilda aktö- rers registrering och annan behandling av personuppgifter som omfattar sanktioner som de själva har definierat och beslutat om. Som det har pekats på i promemorian bör i de fall som idrottarrangö- rerna har ett påtagligt behov av att få föra register över arrangörsavstäng- ningar innefattande behandling av sådana uppgifter om lagöverträdelser som avses i 21 § personuppgiftslagen göras en bedömning i varje enskilt fall. Datainspektionen kan efter ansökan bevilja undantag från förbudet att behandla sådana personuppgifter. Sammanfattningsvis anser regeringen att det inte finns tillräckliga skäl att särskilt reglera den hantering av personuppgifter som idrottsorganisat- ionerna kan ha behov av att göra för att besluta och upprätthålla systemet med arrangörsavstängningar. 7Ikraftträdande- och övergångsbestäm- melser Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Promemorians förslag och bedömning: Promemorian föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Promemorians bedöm- ning i fråga om övergångsbestämmelser överensstämmer med regering- ens. Remissinstanserna: betonar vikten av skyndsam hantering och tillstyrker att lagändringarna träder i kraft den 1 Även instämmer i promemorians förslag. anser att det med hänsyn till polisens omorganisation . 2013/14:254 inte finns någon möjlighet bygga upp ett sådant register som föreslås före Skälen för regeringens förslag och bedömning: Det är angeläget att lagändringarna träder i kraft . Med hänsyn till den omorganisation som polisen står inför bedömer regeringen att det är lämpligt att lagändringarna träder i kraft . Den föreslagna regleringen kommer ta sikte på både de tillträdesförbud som löper vid ikraftträdandet och de som tillkommer därefter. Regering- en bedömer att det inte finns något behov av särskilda övergångsbe- stämmelser. Regeringens bedömning: Lagförslagen leder till något ökade kostna- der för . Kostnaderna kan dock finansieras inom ra- men för befintliga anslag. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig i frågan. Skälen för regeringens bedömning: De föreslagna ändringarna inne- bär bl.a. att ska inrätta ett register med personuppgifter kopplade till personer med tillträdesförbud. Förutom egen tillgång ska idrottsorganisationer ha möjlighet att få tillgång till dessa uppgifter för att på ett mer effektivt sätt kunna upprätthålla beslut om tillträdesförbud. Syftet med att införa ett tillträdesförbudsregister är att stärka möjligheterna att förhindra idrottsanknuten brottslighet, samti- digt som skyddet för den personliga integriteten värnas. Förslagen kommer att innebära något ökade kostnader för Polismyn- digheten. Det handlar om kostnader dels för att skapa registret, dels för att föra och förvalta registret. Enligt bedömningen i promemorian uppgår kostnaderna för inrättandet av registret till ett engångsbelopp om . Kostnaderna för att administrera registret bedöms uppgå till . bör förslaget kunna leda till att det sker färre ordningsstörningar i samband med idrottsarrangemang samt att antalet överträdelser av tillträdesförbud minskar vilket borde kunna medföra minskad belastning på rättsväsendets myndigheter. Regeringen gör bedömningen att de ökade kostnaderna kan finansieras inom ramen för befintliga anslag. 2013/14:254 9 9.1Förslaget till lag om register över tillträdesför- bud vid idrottsarrangemang 1 § Syftet med denna lag är att göra det möjligt för och id- rottsorganisationer som anordnar idrottsarrangemang att behandla personupp- gifter för att på ett ändamålsenligt sätt kunna upprätthålla gällande beslut om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang och att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. I paragrafen anges syftet med lagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Av bestämmelsen följer bl.a. att lagen syftar till att göra det möjligt för idrottsorganisationer att behandla personuppgifter för att på ett ända- målsenligt sätt upprätthålla gällande beslut om tillträdesförbud. Med idrottsorganisationer avses bl.a. idrottsföreningar som är anslutna till ett specialidrottsförbund inom samt idrottsaktiebolag och alliansföreningar som har en koppling till de vanliga idrottsförening- arna. Dessutom avses specialidrottsförbunden, som anordnar landskam- per, och specialidrottsdistriktsförbunden. Även andra idrottsorganisation- er som anordnar idrottsarrangemang avses. Av lagens syfte följer att det endast är sådana idrottsorganisationer som anordnar ett idrottsarrange- mang som berörs av ett gällande tillträdesförbud enligt lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang som omfattas av lagen. Register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang 2 § får med hjälp av automatiserad behandling föra ett register med uppgifter om personer som har meddelats tillträdesförbud enligt lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang (tillträdesförbudsregist- ret). Enligt paragrafen får föra ett register med uppgifter om personer som har meddelats tillträdesförbud. Registret får föras med hjälp av automatiserad behandling. Med tillträdesförbud avses såväl slutliga som interimistiska beslut. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. 3 § Denna lag gäller behandling av personuppgifter för att upprätthålla gällande beslut om tillträdesförbud. 1.Polismyndighetens behandling av personuppgifter i tillträdesförbudsregist- ret, och 2.idrottsorganisationers behandling av personuppgifter från tillträdesförbuds- registret. Lagen gäller behandling som är helt eller delvis automatiserad eller om person- uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av person- uppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda Lagen gäller även för annan behandling i fall som avses i 14 §. Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. I första stycket anges inledningsvis att lagen gäller vid behandling av personuppgifter för att upprätthålla gällande beslut om tillträdesförbud. Av punkten 1 följer att lagen gäller vid behandling av personuppgifter i tillträdesförbudsregistret. Lagen kommer således vara tillämplig när för in uppgifter, lämnar ut uppgifter och vidtar andra åtgärder i sin egenskap av registerförare. Dessutom är lagen tillämplig vid behandling som avser myndighetens egen tillgång till upp- gifterna i registret för de i lagen angivna ändamålen, t.ex. vid slagningar för att inför ett idrottsarrangemang få kännedom om personer med tillträ- desförbud till det aktuella arrangemanget. Om däremot hämtar personuppgifter från registret och behandlar dem i en ny digital miljö är lagen inte tillämplig. Sådan behandling omfattas i stället av den reglering som gäller i övrigt för polisens personuppgiftsbehandling. Härefter anges i punkten 2 att lagen ska tillämpas vid idrottsorganisat- ioners behandling av personuppgifter från tillträdesförbudsregistret. När det gäller innebörden av begreppet idrottsorganisation hänvisas till för- fattningskommentaren till 1 §. Det handlar om sådan personuppgiftsbe- handling som sker efter att en idrottsorganisation har fått tillgång till uppgifter från tillträdesförbudsregistret. Utanför lagens tillämpningsom- råde faller behandling av personuppgifter i samband med andra frågor inom idrottsorganisationernas verksamhet. Med personuppgifter avses detsamma som i 3 § personuppgiftslagen, dvs. all slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. Även begreppet behandling har samma inne- börd som i personuppgiftslagen. Därmed avses således varje åtgärd eller serie av åtgärder som vidtas i fråga om personuppgifter, t.ex. insamling, registrering, organisering, lagring, bearbetning, användning, spridning, sammanställning eller annat tillhandahållande. I andra stycket anges att det, utom såvitt avser bestämmelsen om tyst- nadsplikt i 14 §, för lagens tillämplighet krävs att behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller att personuppgifterna ingår i eller är av- sedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är till- gängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier (jfr 5 § personuppgiftslagen som innehåller samma rekvisit). Utanför lagens tillämpningsområde faller således utom i det speciella fall som avses i 14 § helt behandling av personuppgifter som inte ingår i eller är avsedda att ingå i någon samling som är tillgänglig för sökning. 4 § Vid behandling av personuppgifter som omfattas av denna lag gäller person- uppgiftslagen (1998:204), om inte annat följer av denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den. I paragrafen anges lagens förhållande till personuppgiftslagen. Övervä- gandena finns i avsnitt 5.4. Innebörden av bestämmelsen är att lagen ska gälla utöver personupp- giftslagen. Om bestämmelserna avviker från regleringen i personuppgift- 2013/14:254 slagen, ska alltså bestämmelserna i denna lag tillämpas. För de frågor som inte regleras av denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den, gäller däremot bestämmelserna i personuppgiftslagen. Det innebär bl.a. att 9 § personuppgiftslagen, som innehåller grundläggande krav på den personuppgiftsansvariges behandling av personuppgifter, liksom bestämmelserna i 30–32 §§ om säkerheten vid behandling av personuppgifter är tillämpliga. 5 § är personuppgiftsansvarig för den behandling av person- uppgifter som myndigheten utför enligt denna lag. Varje idrottsorganisation är personuppgiftsansvarig för den behandling av per- sonuppgifter som organisationen utför. Paragrafen innehåller bestämmelser om personuppgiftsansvar. Övervä- gandena finns i avsnitt 5.5. I första stycket anges att är personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som myndigheten utför enligt denna lag. personuppgiftsansvar avser bl.a. insamlan- det och lagringen av personuppgifter i tillträdesförbudsregistret. I andra stycket regleras idrottsorganisationernas personuppgiftsansvar. Om en idrottsorganisation får tillgång till personuppgifter i tillträdesför- budsregistret är den mottagande idrottsorganisationen personuppgiftsan- svarig för den fortsatta behandlingen av uppgifterna som organisationen utför. I de fall idrottsorganisationerna gör egna sammanställningar av personuppgifter från registret är idrottsorganisationen således ansvarig för den behandlingen. Det finns flera bestämmelser i personuppgiftslagen som ålägger den personuppgiftsansvarige särskilda skyldigheter. Dessa bestämmelser är tillämpliga även när det gäller personuppgiftsansvaret enligt denna lag. Bland annat är den personuppgiftsansvarige skyldig att se till att grund- läggande krav på behandlingen av personuppgifter följs (se 9 § person- uppgiftslagen). Personuppgiftsansvaret innebär bl.a. att personuppgifter- na alltid ska behandlas på ett korrekt sätt och i enlighet med god sed samt att personuppgifterna inte behandlas för något ändamål som är oförenligt med det för vilket uppgifterna samlades in. För att uppfylla det ansvaret krävs att en idrottsorganisation som fått tillgång till personuppgifter från registret har goda rutiner för hanteringen av dessa. 6 § får behandla personuppgifter i tillträdesförbudsregistret om det behövs för att förebygga, förhindra eller upptäcka överträdelse av ett tillträ- desförbud. Personuppgifter som behandlas enligt första stycket får också behandlas av Po- lismyndigheten för att tillhandahålla idrottsorganisationer den information som behövs för att dessa ska kunna upprätthålla gällande beslut om tillträdesförbud och för att fullgöra myndighetens uppgiftslämnande som sker i överensstämmelse med lag eller förordning. I övrigt gäller 9 § första stycket d och andra stycket personuppgiftslagen (1998:204).