prop · H10399 · 2014-04-09 00:00:00 — Kostnaderna för detta ryms inte inom Statens skolinspektions nuvarande anslag. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 bör ökas med . 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015 och 2016. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2019. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för att bl.a. finansiera försöksverksamheten med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan. Regeringen beräknade i budgetpropositionen medel för att denna verksamhet ska kunna permanentas fr.o.m. (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.5.2). Huvudmännen bör ges förutsättningar för att kunna planera utbildningen mer långsiktigt. För att kunna besluta om statsbidrag till huvudmännen för fyra intag bör bemyndigandet förlängas till att avse åtaganden som medför behov av anslagsmedel fram . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2019. 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning får även användas för statsbidrag för konst- och kulturutbildningar. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för bl.a. utgifter för statsbidrag för kompletterande utbildningar. beslutade regeringen förordningen (2013:871) om statligt stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar. I samband därmed upphävdes förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar. Den upphävda förordningen gäller fortfarande för utbildningar som före ikraftträdandet har beviljats statligt stöd enligt förordningen. Något nytt stöd kan således inte beslutas för kompletterande utbildningar. Den nya förordningen tillämpas första gången på utbildningar som påbörjas efter . För att anslaget även ska omfatta konst- och kulturutbildningar bör anslagets ändamål vidgas så att det även får användas för utgifter för statsbidrag för sådana utbildningar. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning även bör få användas för statsbidrag för konst- och kulturutbildningar. 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor ökas med . Anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för bl.a. utgifter vid universitet och högskolor för särskilda åtaganden. Ett sådant särskilt åtagande är trafikflygarutbildning vid . Den nuvarande trafikflygarutbildningen vid är under avveckling eftersom Myndigheten för har övertagit ansvaret för den offentligt finansierade pilotutbildningen. Medel har därför stegvis överförts från detta anslag till anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning. Avvecklingstakten överskattades dock i budgetpropositionen och den nuvarande utbildningen vid har högre kostnader än vad som har beräknats. Regeringen anser därför att anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet m.m. minskas med . Minskningen bedöms inte nämnvärt påverka verksamheten . 3:1 : Forskning och forskningsinformation I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Regeringens förslag: Anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation ökas med . Anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor minskas med . Anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för bl.a. kapitaltillskott till , som ska uppföra och driva ett flervetenskapligt forskningscenter baserat på världens mest kraftfulla neutronkälla. Planen är att konstruktionen av själva forskningsanläggningen ska påbörjas , varför utgifterna för beräknas öka betydligt jämfört . har bemyndigat regeringen att besluta om ett kapitaltillskott på högst till (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104). I anslutning till bemyndigandet har regeringen angett att anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation ska belastas med högst och anslaget 2:6 : Forskning och forskarutbildning med högst . Med anledning av nya beräkningar för anslagens användning anser regeringen att fördelningen behöver ändras. medför kapitaltillskottet till att vissa omprioriteringar måste göras mellan anslag. Regeringen avser därför att ändra fördelningen till att anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation belastas med högst och anslaget 2:6 : Forskning och forskarutbildning belastas med högst . Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor minskas med och anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål minskas med . Till följd av ändrade omvärldsförhållanden bedöms minsk- ningarna inte nämnvärt påverka den verksamhet som finansieras från anslagen. ingen att den avsåg att samla den statliga stöd- och informationsverksamheten om offentlig upphandling, inklusive innovationsupphandling, samt miljökrav och sociala krav i 3.2.8Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och . Ambitionen är att ett samlat Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att -på bolagsstämma i Aktiebolaget () rösta för att överlåta samtliga eller delar av bolagets tillgångar och skulder, -öka eller minska statens ägande i , och -vidta de åtgärder som är nödvändiga för att avveckla bolaget genom likvidation, vid tillfälle som regeringen finner lämpligt. Skälen för regeringens förslag: är ett statligt delägt aktiebolag med säte i som bildades . Bolaget ägs av staten (), Kommuner och Landsting () och (). verksamhet regleras i förordningen (2002:956) om frivillig miljöledning och miljörevision samt genom bolagets bolagsordning och ägardirektiv. Enligt bolagsordning ska föremålet för rådets verksamhet bl.a. omfatta att vara behörigt registreringsorgan enligt och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av om frivilligt deltagande av organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsförordning (EMAS, Eco Managment and Audit Scheme), att förvalta och utveckla system för certifierade miljövarudeklarationer (EPD, Declaration), samt att förvalta och utveckla system för en hållbar offentlig och i övrigt professionell upphandling baserad på bolagets uppdrag att administrera det internetbaserade verktyget för ekologisk hållbar upphandling. Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att stöd, information och vägledning om offentlig upphandling, inklusive innovationsupphandling, samt miljö- och social hänsyn behöver koncentreras, förbättras och förstärkas. Mot denna bakgrund angav reger- upphandlingsstöd ska vara tillgängligt i (prop. 2013/14:1 utg.omr. 2 avsnitt 6.4). Den avsedda verksamheten har varit spridd på flera myndigheter och ett bolag, . De upphandlingsstödjande uppgifterna vid överfördes till och de upphandlingsstödjande uppgifterna vid Kammarkollegiet överfördes till . Den verksamhet i som berörs av denna förändring är den som innebär stöd, information och vägledning om offentlig upphandling. Denna verksamhet omfattar förvaltning och utveckling av system för en hållbar offentlig och i övrigt professionell upphandling, vilket huvudsakligen innefattar upphandlingskriterier och uppgifter relaterat till dessa. Uppgifterna som föreslås flyttas från ska fortsätta att bedrivas i samma utsträckning som . Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att det samlade upphandlingsstödet vid behöver förbättras och förstärkas. Regeringen aviserade därför en permanent anslagsökning med till för detta ändamål (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.8.5). Regeringen beaktar härvid vad som gäller för statliga myndigheter i enlighet med och rådets direktiv /34/EG av om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster. Den återstående verksamheten i , dvs. uppgifterna vad gäller EMAS och EDP, är mycket begränsad och det kan ifrågasättas om det är lämpligt att fortsätta bedriva den i nuvarande form. För detta talar även regleringen i artikel 11.4 i och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 av om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) och om upphävande av förordning (EG) nr 761/2001 och kommissionens beslut 2001/681/EG och 2006/193/EG som anger att de behöriga organ som medlemsstaterna är skyldiga att utse ska ha tillräckliga resurser, både ekonomiska och personella. Sedan den i budgetpropositionen redovisade förändringen genomförts är det inte sannolikt att , utan ytterligare bidrag, har tillräcklig kapacitet för att kunna fullgöra EMAS-uppgiften. Mot denna bakgrund bör uppgiften att vara behörigt registreringsorgan enligt artikel 11 överföras till en annan organisation. I den proposition som låg till grund för lagen (1994:1596) om frivillig miljöledning och miljörevision gjorde regeringen bedömningen att ett partssammansatt privaträttsligt organ borde fullgöra uppgiften att vara behörigt registreringsorgan (prop. 1994/95:101 s. 10 f.). Det bakomliggande skälet till denna bedömning går att finna i de för lagstiftningsärendet utfärdade direktiven till samtliga kommittéer och särskilda utredare (dir. 1994:23) att utgångspunkten när det gäller att pröva offentliga åtaganden ska vara att ett offentligt åtagande inte erfordras. Även om de avvägningar som gjordes i förarbetena till lagen fortfarande kan vara giltiga är det i detta fall varken ändamålsenligt eller kostnadseffektivt att låta den aktuella uppgiften utföras av ett privaträttsligt organ, t.ex. ett bolag eller en stiftelse. Uppgiften bör i stället utföras av en statlig förvaltningsmyndighet. Denna organisationsform säkerställer på ett bättre sätt åtaganden enligt förordning (EG) nr 1221/2009. Regeringen bedömer således att övervägande delar av verksamhet som omfattar de upphandlingsstödjande uppgifterna och EMAS-uppgifterna bör överlåtas till staten. Regeringen bör därför bemyndigas att på bolagsstämma i rösta för att till staten överlåta de delar av bolagets verksamhet (tillgångar och skulder) som omfattar dessa verksamheter. Den återstående uppgiften att förvalta och utveckla system för certifierade miljövarudeklarationer (EPD) är så begränsad att det kan ifrågasättas om det är lämpligt att fortsätta bedriva den i nuvarande form. Regeringen bör därför bemyndigas att på bolagsstämma rösta för att överlåta även denna verksamhet (tillgångar och skulder), för det fall att skulle finna en lämplig köpare. Överlåtelsen av delar av bolagets verksamhet kan ske genom olika tillvägagångssätt. Bolaget är delägt och överlåtelse av del av verksamheten (tillgångar och skulder) kan t.ex. ske genom rörelseöverlåtelse efter det att staten förvärvat övriga delägares aktier. Överlåtelse av verksamheten kan även ske genom att aktieägarna på bolagsstämma röstar för att avyttra delar av verksamheten. För att möjliggöra olika alternativa tillvägagångssätt inför avyttringen av bolagets verksamheter bör regeringen därför även bemyndigas att öka eller minska statens ägande i bolaget. Inför bolagets avyttring av verksamheterna i , och inför ett eventuellt föregående förvärv av övriga delägares aktier, kommer en finansiell analys att genomföras följt av en värdering av verksamheternas tillgångar och skulder. Värderingen kommer att ligga till grund för överlåtelseavtal mellan bolaget och köpare. Bolagets ansvar för försäljningar kommer att framgå av en ägaranvisning som kommer att beslutas av bolagsstämman. Förberedelser för överlåtelser bör ske för att de upphandlingsstödjande uppgifterna ska kunna föras över till staten genom per och de EMAS-relaterade uppgifterna till per . Sedan de verksamheter som kan säljas har avyttrats bör bolaget avvecklas genom likvidation. Det bör ankomma på regeringen att avgöra när avvecklingen bör genomföras. Förslag till lag om upphävande av lagen (1994:1596) om frivillig miljöledning och miljörevision Ärendet och dess beredning: I () har promemorian Förändrat ansvar för EMAS tagits fram (dnr M2014/215/Mm). I promemorian föreslås att Aktiebolaget () inte längre ska vara behörigt registreringsorgan enligt och rådets förordning (EG) nr 1221/2009. Uppgiften föreslås i stället fullgöras av ett annat organ. Till följd av detta föreslås i promemorian att lagen om frivillig miljöledning och miljörevision upphävs. Promemorians lagförslag överensstämmer med regeringens. Promemorian har remissbehandlats och följande remissinstanser har gett in ett yttrande: Aktiebolaget , , , , , , , , Statskontoret, Styrelsen för teknisk ackreditering (Swedac), (), samt Kommuner och landsting. Följande remissinstanser har avstått från att inte hörts av: (N 2008:05), kommun, , för redovisningskonsulter, revisorer rådgivare (), Föreningen i , Föreningen , , , i (LO), , , , , akademikers centralorganisation () samt (). Remissvaren finns tillgängliga i (dnr M2014/215/Mm). Lagförslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. Regeringens förslag: Lagen (1994:1596) om frivillig miljöledning och miljörevision upphävs. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna har inget att erinra mot regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: Regeringen bedömer att uppgift enligt 5 § förordningen (2002:956) om frivillig miljöledning och miljörevision att vara behörigt registreringsorgan enligt artikel 11 i förordning (EG) nr 1221/2009 bör överföras till en annan organisation. Till följd av detta bör lagen om frivillig miljöledning och miljörevision kunna upphävas. Lagen bör upphöra att gälla vid utgången av . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. får även användas för finansiering av förvärv av verksamhet och aktier i och för utgifter som hänför sig till avveckling av bolaget. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för Aktiebolaget () arbete med miljökrav vid offentlig upphandling och för bidrag till bolaget för dess informationsinsatser m.m. för att stimulera organisationer till nya och förnyade registreringar enligt och rådets förordning (EG) nr 1221/2009. I enlighet med vad som ovan anförts bedömer regeringen att större delen av verksamhet dvs. de upphandlingsstödjande uppgifterna och EMAS-uppgiften bör överföras till staten, och att EPS-uppgiften bör avyttras till annan köpare samt att regeringen bör bemyndigas att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att avveckla genom likvidation. Det kan även inför sådana avyttringar vara lämpligt att staten som ägare förvärvar aktier i bolaget från någon av de övriga aktieägarna. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att ändamålet för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. utvidgas till att även täcka kostnader för förvärv av verksamhet och aktier i och för utgifter som hänför sig till avveckling av bolaget. 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 18 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur får även användas för att dels lösa in en del av det lån i som avser den vägavgiftsfinansierade bron över , dels täcka underskottet på anslaget 1:2 Banhållning (2013). Skälen för regeringens förslag: Den nationella planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2021 innehåller ett antal investeringar som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. beslutade med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen om en låneram i (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:TU1, rskr. 2013/14:131). Regeringen föreslår med ändring av tidigare förslag att den del av lånet som avser den vägavgiftsfinansierade bron över på delvis ska finansieras med anslagsmedel. Anslagets ändamål behöver därför vidgas. Återbetalningen kommer att medföra utgifter på högst avseende inlösenavgift och upplupna räntor som gäller för tidpunkten för inlösandet av lånet. ändrades strukturen för anvisning av anslagsmedel till statens transportinfrastruktur. Förändringen innebär i korthet att de tidigare anslagen till vägrespektive banhållning har ersatts med ett anslag som i huvudsak används till investering i ny infrastruktur och ett anslag som i huvudsak används till att vidmakthålla den befintliga infrastrukturen. De nya anslagen benämns 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Anslaget 1:2 Banhållning (2013) uppvisar ett underskott på . Ändamålet för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur behöver därför vidgas för att täcka detta underskott. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur även bör få användas för att dels lösa in en del av det lån i som avser den vägavgiftsfinansierade bron över , dels täcka underskottet på anslaget 1:2 Banhållning (2013). 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 19 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 14 2015–2019. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 18 2015–2019. Skälen för regeringens förslag: Med anledning av anslagsomläggningen för statens transportinfrastruktur var det svårt att bedöma det exakta behovet av beställningsbemyndiganden för de nya anslagen. Nya beräkningar visar att bemyndigandet för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur behöver ökas med 4 . Ökningen av bemyndigandet bedöms inte ha någon påverkan på anslagsbehovet kommande år. Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 18 2015–2019. Regeringens förslag: Vissa av regeringen utpekade investeringar och åtgärder där kostnaden överstiger i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025, för vilka byggande får inledas –2016, får finansieras genom bidrag från kommuner, landsting eller företag upp till högst 1 . Byggande av väg och järnväg samt anläggande av allmän farled där kostnaden understiger får finansieras genom bidrag från kommuner, landsting eller företag upp till högst 1 om åtgärderna genomförs enligt den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025. Byggande av väg och järnväg samt anläggande av allmän farled där åtgärderna ingår i länsplanerna för regional transportinfrastruktur –2025 får finansieras genom bidrag från kommuner, landsting eller företag upp till högst 1 . Skälen för regeringens förslag: För lånefinansiering finns en ordning som innebär att i behandlingen av statens budget bemyndigar regeringen att besluta om låneramar för finansiering av väg- och järnvägsprojekt. ges även information om vilka projekt som lånefinansieras. har genom propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem informerats om att regeringen avser att börja tillämpa en liknande ordning även för medfinansiering genom bidrag från kommuner, landsting och företag (prop. 2012/13:25 s. 45 ff.). Vidare har regeringen i propositionen Planeringssystem för transportinfrastruktur informerat om ett nytt system för ekonomisk planering av transportinfrastruktur. Den största skillnaden i förhållande till den tidigare ordningen är att regeringsbesluten om långsiktiga planer ungefär kommer att kompletteras med årliga regeringsbeslut som tar sikte på de nästkommande sex åren av planeringsperioden (prop. 2011/12:118 s. 70 ff.). Regeringen fattar i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen beslut om vilka av regeringen utpekade investeringar och åtgärder där kostnaden överstiger i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025 som får byggstarta –2016 respektive förbereda för byggstart –2019. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att byggande av följande av regeringen utpekade investeringar och åtgärder i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025, för vilka byggande får inledas under 2014–2016, får finansieras genom bidrag från kommuner, landsting eller företag: – Härad, Flackarp–, E10 (inklusive ), E6.01 Trafikplats Spillepengen, (Björkåsmotet–trafikplats medfinansiering genom bidrag till dessa utpekade investeringar och åtgärder får uppgå till högst 1 . Intäkterna från medfinansiering genom bidrag till övriga utpekade investeringar och åtgärder där kostnaden överstiger i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden 3 000 000 000 återkommer regeringen med förslag till ett nytt bemyndigande om medfinansiering för nästkommande treårsperiod. Regeringen föreslår vidare att byggande av väg och järnväg samt anläggande av allmän farled som staten ansvarar för får finansieras genom bidrag från kommuner, landsting eller företag om åtgärderna genomförs enligt den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025 och bygg- för respektive åtgärd understiger kronor eller avser åtgärder enligt länsplanerna för regional transportinfrastruktur –2025. Intäkterna från medfinansiering genom bidrag till åtgärder i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet –2025 med byggkostnad understigande får uppgå till högst 1 . De intäkter från medfinansiering av åtgärder som genomförs enligt länsplanerna för regional transportinfrastruktur –2025 får uppgå 1 500 000 000 i nationell plan samt åtgärder i länsplanerna fattar regeringen inget beslut om vilka åtgärder som får byggstartas kommande treårsperiod. Regeringen anser därför att för dessa åtgärder bör bemyndigande avse hela planperioden –2025. I propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem har informerats om att regeringen från och med planperioden –2025 avser att föreslå att eventuella åtaganden till följd av att eller någon annan statlig myndighet ingår överenskommelser med t.ex. kommuner, ska omfattas av begärda beställningsbemyndiganden (prop. 2012/13:25 s. 56). Regeringen anser att det är en lämplig ordning att staten generellt sett inte binder sig vid någon motprestation i överenskommelser om medfinansiering. I de fall staten genom att ingå en överenskommelse helt eller delvis finansierar ett tillägg till ett grundutförande bör denna statliga finansiering dock betraktas som ett statligt åtagande och därmed omfattas av begärda beställningsbemyndiganden som staten ingår en sådan överenskommelse.