prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — Tabell 2.93 UO 23 Anslag............................................................................................. Tabell 2.94 UO 23 Beställningsbemyndiganden.......................................................... Tabell 2.95 UO 23 Garantier ........................................................................................ Tabell 2.96 UO 23 Övriga krediter .............................................................................. Tabell 2.97 UO 24 Anslag............................................................................................. Tabell 2.98 UO 24 Beställningsbemyndigande............................................................ Tabell 2.99 UO 24 Utlåning ......................................................................................... Tabell 2.100 UO 24 Garantier ...................................................................................... Tabell 2.101 UO 24 Övriga krediter ............................................................................ Tabell 2.102 UO 25 Anslag........................................................................................... Tabell 2.103 UO 26 Anslag........................................................................................... Tabell 2.104 Räntor på statsskulden –2013, fördelningpå anslagets komponenter................................................................. Tabell 2.105 Räntor och valutakurser –2013 årsgenomsnitt ............................... Tabell 2.106 UO 27 Avgiften till Europeiska unionen................................................ Tabell 2.107 Förändringar av anslagsbehållningar exkl. UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 2009–2013 .............................................. Tabell 2.108 Specifikation av anslagsbehållningar under något av åren 2009–2013.......................................................................... Tabell 2.109 nettoutlåning ........................................................... Tabell 2.110 Förändring av behållningar på myndigheters räntekonto...................... Tabell 2.111 Stabilitetsfondens konto i ........................................ Tabell 2.112 Kassamässig korrigering........................................................................... Tabell 2.113 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget ............................. Tabell 2.114 Statens budgetsaldo 2013 justerat för större engångseffekter............... Tabell 2.115 Realekonomisk fördelning av statens budget ......................................... Tabell 2.116 Beställningsbemyndiganden ........................................................... Tabell 2.117 Inomstatliga lån ........................................................................................ Tabell 2.118 Övriga krediter ......................................................................................... Tabell 3.1 Resultaträkning............................................................................................. Tabell 3.2 Balansräkning................................................................................................ Tabell 3.3 Finansieringsanalys....................................................................................... Tabell 3.4 Samband mellan resultaträkningens överskott och utfallet för statens budget................................................................................... Tabell 3.5 Jämförelse mellan resultaträkningen och statens budget........................... Tabell 4.1 Statliga myndigheters innehav av statspapper vid utgången av 2013 ........ Tabell 4.2 Regeringens riktlinjer .................................................................... Tabell 4.3 Statsskuldens utveckling och sammansättning........................................... Tabell 4.4 Nominella lån i svenska kronor................................................................... Tabell 4.5 Statsskuldens kostnader............................................................................... Tabell 5.1 Statliga garantiåtaganden och utfästelser ................................ Tabell 5.2 Garantiramar och utfärdade garantier ..................................... Tabell 5.3 Avsättningar för förväntade garantikostnader ........................ Tabell 5.4 Tillgångar i garantiverksamheten ............................................. Tabell 5.5 Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och tillgångar i garantiverksamheten ............................................. Tabell 5.6 Flöden i garantiverksamheten .................................................. Tabell 5.7 Anslag vars ändamål omfattade garantiverksamhet 2013.......................... Tabell 5.8 Statens utlåning med kreditrisk .............................................. Tabell 5.9 Statens utlåning med kreditrisk efter lånekategori ................ Tabell 6.1 Resultaträkning avseende fleråriga budgetramen 2007–2013.................... Balansräkning avseende fleråriga budgetramen 2007–2013....................... Utfall på anslag och inkomsttitlar fleråriga budgetramen 2007–2013...... Avgift till och återflöde från EU (kassamässigt) ....................................... Anslag finansierade med EU-medel ........................................................... Diagram 2.1 Budgetens faktiska och underliggande saldo åren 1990–2013 .............. Diagram 2.2 Procentuell fördelning av utgifter på statens budget 2013, Diagram 2.3 Transfereringar på statens budget, fördelade efter Diagram 3.1 Statens intäkter ........................................................................................ Diagram 3.2 Statens kostnader..................................................................................... Diagram 3.3 Transferering per sektor .......................................................................... Diagram 5.1 Garantiåtaganden –2013 .................................................................. Omfattning av garantiprogrammet......................................................... Återvinningar, statliga subventioner, avgifter, infrianden och administrationskostnader samt saldot för betalningsflödet 2009–2013 .......... Statens utlåning med kreditrisk efter nedskrivning för osäkra fodringar 2009–2013 ......................................................................... Stabilitetsfondens utveckling över tiden ................................................ Årsredovisningen för staten 2013 Årsredovisningen för staten 2013 Regeringen ska året efter budgetåret lämna en årsredovisning för staten till . Årsredovisningen för staten 2013 har upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetlagen (2011:203) och enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens tillgångar. Den konsoliderade redovisningen i årsredovisningen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under och regeringen. Dessutom ingår som en tillgång hos staten. Intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som redovisas av och ingår dock inte. Inte heller ingår premiepensionssystemets tillgångar och skulder med dess avkastning i konsolideringen. Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering och baseras på information som de statliga myndigheterna och affärsverken lämnar till statsredovisningen och information som presenteras i myndigheternas årsredovisningar. I fall där informationen inte varit tillräcklig har kompletterande information inhämtats. Underlaget har kompletterats med ekonomiska händelser som inte har redovisats av myndigheterna, framför allt beräkningar av skatteintäkter som ännu inte har debiterats. Redovisningen utgår från vedertagna redovisnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt hålls oförändrade över tiden. En utveckling av den statliga redovisningen sker dock fortlöpande. principer och förutsättningar beskrivs i avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Resultaträkningen ger underlag för bedömning av statens samlade inflöde och förbrukning av resurser. Värdet av statens tillgångar och skulder per redovisas i balansräkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs utfallet i resultaträkning, balansräkning, finansieringsanalys och noter med utfallet . Statens budget omfattar samtliga inkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov. I skrivelsen jämförs och kommenteras budgetens utfall dels med de budgeterade inkomsterna och utgifterna i budgetpropositionen , dels med utfallet . och har lämnat underlag till denna skrivelse (dnr Fi2014/995). Olika avgränsningar av staten redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Ett annat skäl till skillnader mellan olika redovisningar är att olika principer tillämpas i räkenskaperna och i statens budget. Beroende på utgångspunkt kan en enskild ekonomisk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmed skilja sig åt mellan redovisningarna. Informationen om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag för nationalräkenskaperna som är en statistisk samman- ställning i kontoform över den samlade svenska ekonomin. Nationalräkenskapernas avgränsning av staten utgår från definitioner etc. som följer rekommendationer från FN samt EU:s förordning (EG nr 2223/96) om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen. Nationalräkenskapernas avgränsning skiljer sig från årsredovisningen bl.a. genom att affärsverken inte ingår i dess avgränsning av staten. Underlag för och kvalitetssäkring av årets skrivelse Årsredovisningen för staten bygger huvudsakligen på underlag som har lämnats av och . underlag omfattar utfallet för statens budget inklusive finansiella befogenheter i form av beställningsbemyndiganden, garantier etc. Vidare omfattar det resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys, statsskuldens utveckling samt redovisning av avgifter till och bidrag från EU. underlag omfattar redovisning och riskanalys av statliga garantier och krediter. Redovisningen har i övrigt kompletterats eller tagits fram internt inom . Det gäller t.ex. beräkningen av skatteintäkter och uppföljningen av överskottsmålet. Stora delar av skatteintäkterna bygger fortfarande på en prognos (se avsnitt 3.4.1). Prognosmetoderna som används för att beräkna skatteintäkterna i årsredovisningen för staten är desamma som används för att ta fram prognoser i regeringens budgetpropositioner. När det gäller uppföljningen av överskottsmålet utgår denna dels från officiell statistik från , dels från de indikatorer som regeringen använder för att följa upp överskottsmålet i budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen. Hur uppföljningen sker beskrivs närmare i regeringens skrivelse för finanspolitiken (skr. 2010/11:79). En granskning av kvaliteten i årsredovisningen för staten sker dels genom årliga revision av myndigheterna och deras årsredovisningar, vilka ligger till grund för resultat- och balansräkningarna, finansieringsanalysen samt utfallet för statens budget, dels myndighets- ledningarnas intygande om att myndighetens årsredovisning ger en rättvisande bild. En kvalitetskontroll sker även genom etablerade kvalitetssäkringsrutiner i samband med konsolideringsarbete och genom arbete med att producera skrivelsen. Kvalitetssäkringen innefattar bl.a. kontroller av att myndigheternas rapporterade finansiella information överensstämmer med deras respektive årsredovisningar, formella kontroller, motpartsavstämning av mellanhavanden mellan myndigheter, rimlighetskontroller och analys av poster samt dokumenterade metoder för de beräkningar och förutsättningar som gäller för konsolideringsarbetet. Granskning av myndigheternas årsredovisningar 2013 har inom ramen för den årliga revisionen granskat 234 myndigheters årsredovisningar . uttalar sig med avvikande mening när det finns väsentliga fel som är genomgripande och årsredovisningen som helhet därigenom inte ger en rättvisande bild. Revisionsberättelse med reservation lämnas när inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis, men drar slutsatsen att möjliga fel inte är genomgripande. avstår från att uttala sig när den inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis och bedömer att möjliga effekter av oupptäckta fel kan vara både väsentliga och genomgripande. I vissa fall lämnar en revisionsberättelse med standardutformning men vill ändå lyfta fram viktig information och lämnar därför en upplysning i revisionsberättelsen. har lämnat sju modifierade revisionsberättelser, dvs. med reservation, avvikande mening eller inget uttalande. Följande sex myndigheter har fått revisionsberättelse med reservation: för Myndigheten för utländska investeringar i , i , i , Rymdstyrelsen, samt Universitets- och högskolerådet. har avseende Nämnden för hemslöjdsfrågor avstått från att uttala sig. Tre myndigheter, , och i , har erhållit revisionsberättelse med upplysning, varav en är myndighet som fått en modifierad revisionsberättelse. De myndigheter som fått en modifierad revisionsberättelse eller upplysning återges även utgiftsområdesvis i avsnitt 2. I tabellen nedan redovisas utvecklingen av antalet modifierade revisionsberättelser –2013. Antalet har varierat något men är generellt sett lågt. Det låga antalet bör ses som en indikation på att kvaliteten i myndigheternas årsredovisningar överlag är god och att de ger en rättvisande bild av verksamheten. Antal modifierade revisionsberättelser1 2009–2013 1 användes begreppet invändning i revisionsberättelsen. Uppföljning av de budgetpolitiska målen 1 Uppföljning av de budgetpolitiska målen I detta avsnitt redovisas uppföljningen av två av de tre budgetpolitiska målen , den offentliga sektorns finansiella sparande och utgiftstaket för staten. Därutöver finns ytterligare ett budgetpolitiskt mål för kommunsektorn i form av ett balanskrav som inte följs upp i denna skrivelse, utan ekonomiska vårproposition. 1.1Den offentliga sektorns finansiella sparande Regeringen angav ekonomiska vårproposition att ett överskottsmål för den offentliga sektorn om i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykel bör upprätthållas. I regeringens skrivelse för finanspolitiken (skr. 2010/11:79) ges en närmare beskrivning av det finanspolitiska ramverket och hur regeringen tillämpar detta. Definitioner av finansiellt sparande och överskottsmålet Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeförändringar på tillgångar och skulder. Att överskottsmålet är formulerat i termer av ett genomsnitt i stället för ett årligt krav på av BNP är motiverat av stabiliseringspolitiska skäl. Om målet om 1 procents sparande skulle gälla för varje enskilt år skulle finanspolitiken behöva stramas åt när konjunkturen försvagas, och därmed bli procyklisk, för att säkerställa att det årliga målet uppnås. Det finns således goda skäl för att formulera ett överskottsmål för det finansiella sparandet som ett genomsnitt över en konjunkturcykel. Genomsnittsformuleringen gör det svårare att löpande följa upp om målet uppnås. Eftersom sparandet kan tillåtas avvika från målsatt nivå ett enskilt år är det viktigt att konjunkturläget beaktas när överskottsmålet i efterhand utvärderas. Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn, vilket inkluderar staten, ålderspensionssystemet samt den kommunala sektorn. Affärsverken ingår enligt nationalräkenskapernas definition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn. Det finansiella sparandet 2013 Det offentliga finansiella sparandet 2013 visade ett underskott på , motsvarande av BNP. I prognosen till budgetpropositionen beräknades ett underskott på . Det finansiella sparandet blev således lägre än beräknat. I huvudsak överskattades inkomsterna från skatter och avgifter i beräkningarna i budgetpropositionen , som utgifterna för statlig konsumtion underskattades. Övriga inkomster blev i stället högre än prognosisterat till följd av en återbetalning på från Försäkring. Utfallet innebär att den offentliga sektorns finanser försvagades jämfört med , se tabell 1.1. Tabell 1.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande -0,6 -1,3 -0,7 -0,7 1 av utfallet för skatter och avgifter är fortfarande baserat på prognoser. Det rör t.ex. inkomstskatter för hushåll och företag, avkastningsskatt samt fastighetsskatt och fastighetsavgift. Källor: och egna beräkningar. Samtliga sektorer redovisade underskott 2013. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen blev utfallet för det finansiella sparandet lägre än beräknat för staten och kommunsektorn, medan sparandet i ålderspensionssystemet blev något högre. Beräkningen för statens finansiella sparande svarade för merparten av prognosavvikelsen. I huvudsak kan denna avvikelse förklaras av att inkomsterna från bolagsskatt och moms blev lägre än beräknat, medan utgifterna för statlig konsumtion i stället blev högre. Jämfört med 2012 försvagades det finansiella sparandet för samtliga delsektorer, se tabell 1.2. Tabell 1.2 Det finansiella sparandet i delsektorerna Källor: och egna beräkningar. Principer för uppföljningen av överskottsmålet Regeringen har sedan den tillträdde 2006 kontinuerligt arbetat med att förbättra uppföljningen av överskottsmålet och göra denna mer transparent. Införandet av indikatorer har utgjort ett viktigt steg i arbetet. I detta sammanhang är det viktigt att peka på problemen med en allt för mekanisk tillämpning av indikatorerna för att följa upp överskottsmålet. Framför allt finns en risk för att finanspolitiken vid en allt för mekanisk tillämpning riskerar att förstärka konjunktursvängningarna i stället för att dämpa dem. Regeringens utgångspunkt är därför att inriktningen på finanspolitiken ska bedömas i en bred ansats där ett antal enskilda mål och restriktioner ställs mot varandra. Indikatorerna för att följa upp överskottsmålet utgör därmed endast en del av denna samlade bedömning. För att i efterhand avgöra om det finansiella sparandet i den offentliga sektorn varit i linje med överskottsmålet används som en indikator ett genomsnitt för det finansiella sparandet , perioden –2013. Syftet med denna redovisning är att bedöma om det funnits systematiska fel i den framåtblickande styrningen av finanspolitiken som minskar sannolikheten för att överskottsmålet ska nås . Vid bedömningen av tioårsgenomsnittet bör hänsyn även tas till det genomsnittliga konjunkturläget . Konjunkturläget bedöms i form av ett BNP-gap och uppskattning av hur de offentliga finanserna påverkas av variationer i resursutnyttjandet. BNP-gapet definieras som skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Avvikelsen från den potentiella BNP-nivån ger ett mått på vilket konjunkturläge ekonomin befinner sig i och sammanfattar resursutnyttjandet i ekonomin som helhet. Konjunkturläget kan beskrivas som högt, lågt eller balanserat beroende på hur faktisk BNP förhåller sig till potentiell BNP. Om faktisk BNP påtagligt överstiger (understiger) potentiell BNP råder högkonjunktur (lågkonjunktur). När BNP-gapet är nära noll indikerar det att konjunkturen är balanserad. Resursutnyttjandet och de potentiella variablerna är viktiga som utgångspunkt för en analys av behovet av stabiliserings- och strukturpolitik. Bedömningen av faktisk och potentiell BNP omgärdas av betydande osäkerhet. utfall för faktisk BNP revideras ofta bakåt i tiden. Efter det att den första BNP- siffran för ett specifikt år offentliggörs uppdateras nationalräkenskaperna med mer detaljerade statistikuppgifter. Inte förrän efter den första BNP-siffran publiceras kan den definitiva BNP-nivån fastställas. I beräkningarna av potentiell BNP förekommer en rad osäkerhetsmoment. Den största källan till osäkerhet är att det, till skillnad från flertalet makroekonomiska variabler, aldrig finns något utfall att stämma av potentiell BNP mot utan varje bedömare gör sin egen uppskattning av dess nuvarande och historiska värden. Bedömningen av den historiska nivån kan därför Tabell 1.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för bakåtblickande avstämning mot överskottsmålet -1,3 -1,0 -0,7 -1,3 -1,4 -0,8 -0,8 -6,5 -3,0 -1,4 -2,3 -2,9 -1,3 1 Konjunkturjusteringen görs genom att indikatorvärdet adderas med BNP-gapet multiplicerat med elasticiteten -0,55. Anm.: Nationalräkenskaperna är preliminära och kan komma att ändras. Källor: och egna beräkningar. skilja sig åt mellan olika bedömare. Ofta revideras synen på BNP-gapet såväl framåt som bakåt i tiden, vilket inte bara beror på en förändrad syn på konjunkturläget utan också på revideringar av utfallsstatistik. Även bedömningen av det offentliga sparandets konjunkturkänslighet är osäker. Den bygger oftast på en empirisk skattning av ett genomsnittligt förhållande , medan varje enskild konjunkturförändring har egenheter som gör att den avviker från den genomsnittliga utvecklingen. I tabell 1.3 redovisas den bedömning av det finansiella sparandet som regeringen gör ekonomiska vårproposition. Avstämning av överskottsmålet 2013 uppgick det faktiska finansiella sparandet till -1,av BNP, se tabell 1.3. Det genomsnittliga finansiella sparandet 2004– uppgick till av BNP. var det genomsnittliga resursutnyttjandet lägre än normalt enligt regeringens uppfattning av BNP- gapet, -1,av potentiell BNP. Det konjunkturjusterade tioårssnittet för det finansiella sparandet 2004–2013 beräknas därför till av BNP. Det gäller givet en elasticitet för det finansiella sparandet med avseende på BNP-gapet på 0,55, vilket är den elasticitet som regeringen normalt använder. En samlad bedömning av det ojusterade och det justerade tioårssnittet indikerar att det finansiella sparandet var i linje med överskottsmålet 2004–2013. Utgiftstaket, ursprungligt fast- Utgiftstak, slutligt fastställt 1Utgiftstaket sänktes med i BP07. Detta är inte en teknisk justering utan en faktisk sänkning av utgiftstaket. Anm.: –2002 se Årsredovisning för staten 2009. Den statliga budgetprocessen kännetecknas av ett tydligt medelfristigt uppifrån och nedperspektiv. Utgiftstaket är den tidiga, övergripande restriktionen som i termer av totala utgifter begränsar budgetprocessen från det att utgiftstaket fastställs till dess att budgetåret är slut. Därmed understryks behovet av prioriteringar mellan olika utgifter. Det medelfristiga perspektivet skapar dessutom förutsättningar för att undvika att tillfälligt höga inkomster (t.ex. på grund av en god konjunktur) används för att finansiera permanent högre utgifter. I och med detta begränsas också möjligheterna att bedriva en destabiliserande (procyklisk) finanspolitik på budgetens utgiftssida. Utgiftstaket infördes och fastställda utgiftstak har aldrig överskridits. Utgiftstaket är ett viktigt budgetpolitiskt åtagande som främjar budgetdisciplinen och stärker trovärdigheten i den ekonomiska politiken. En viktig uppgift för utgiftstaket är att ge förutsättningar för att uppnå överskottsmålet, dvs. att skapa förutsättningar för långsiktigt hållbara finanser. Nivån på utgiftstaket bör även främja en önskvärd långsiktig utveckling av de statliga utgifterna. Tillsammans med överskottsmålet är utgiftstaket styrande för det totala skatteuttagets nivå och bidrar till att förhindra en utveckling där skatteuttaget stegvis måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll. De takbegränsade utgifterna omfattar utgiftsområde 1–25 och 27 samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattas inte av de takbegränsade utgifterna