prop · H2031d21 · 2014-10-23 00:00:00 — De regionala utvecklingsstrategierna är därför inriktningsgivande för andra strategier, program, insatser och utvecklingsprocesser i det regionala tillväxtarbetet. De fungerar också som en plattform för dialog och samverkan mellan lokal, regional och nationell nivå och gentemot län och regioner i andra länder. Genom den regionala utvecklingsstrategin skapas även förutsättningar för samordning och gemensam inriktning för sammanhållningspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken samt andra politikområden med betydelse för hållbar regional tillväxt. Vid utarbetandet av program och strategier inom sammanhållningspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken är den regionala utvecklingsstrategin därför en central utgångpunkt. För att anpassa tidshorisonten och innehåll till 2020-strategin och strukturfondsperioden –2020, har drygt tre fjärdedelar av de regionala utvecklingsstrategierna beslutats eller reviderats. Det ligger även i linje 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 med rekommendation om en tydligare koppling till strukturfonderna.3 De regionala utvecklingsstrategierna tar en tydlig utgångspunkt i regionala förutsättningar och har blivit tydligare vad gäller vissa förutsättningar för hållbar tillväxt, bl.a. kompetensförsörjning och tillgänglighetsfrågor. Strategierna innehåller ett tydligare fokus på livskvalitet, attraktiva livs- och boendemiljöer och insatser för ökad delaktighet, t.ex. insatser inom ungdomsarbetslöshet, skolavhopp, validering och segregation. har det även skett en utveckling mot en ökad integration av fysisk och ekonomisk planering i allt fler regionala utvecklingsstrategier. Detta bl.a. genom ett utvecklat inomregionalt arbete med att stärka samordningen mellan den kommunala översiktsplaneringen och det regionala tillväxtarbetet. Samtliga län har lämnat en avsiktsförklaring att ta fram en egen regional digital agenda. Nästan hälften av länen har tagit fram regionala innovationsstrategier eller strategier för smart specialisering. Andra län har valt att i stället särskilt lyfta innovationsfrågorna i sina respektive regionala utvecklingsstrategier. Många aktörer i länen har varit involverade i arbetet med att ta fram den förra regeringens nationella innovationsstrategi. överlämnades en skrivelse till , Ny inriktning för för , som beskriver det svenska deltagandet i strategin (skr. 2013/14:29). En översyn av för avslutades genom en uppdatering av kommissionens handlingsplan för strategin. Som en följd av översynen har strategin blivit mer mål- och resultatinriktad och fått en tydligare förankring i ramförordningen för EU:s struktur- och investeringsfonder och i 3 Territorial Reviews: . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Det finns tre övergripande mål för EU:s : att rädda havsmiljön, sammanlänka regionen och att öka välståndet (se skr. 2013/14:29). Enligt den förra regeringens ovan nämnda skrivelse fastslås att makroregionala strategier uppvisar ett tydligt mervärde genom att de bidrar till utvecklingen av nya gränsöverskridande projekt, nätverk och initiativ och därmed stärker den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen i regionen. är det svårt att visa på snabba effektorienterade resultat. Inom ramen för den förra regeringens uppdrag att aktivt bidra till genomförandet av strategin återrapporterade ett antal myndigheter till . Många myndigheter använder strategin integrerat i ordinarie verksamhet och strategin ger ett mervärde genom bl.a. kunskapsspridning via nätverk, ökat fokus och förankring av nya projektidéer och kontakter. redovisade den årliga rapporten till () som beskriver genomförandet av strategin hos statliga myndigheter samt hos olika lokala och regionala aktörer (Vägen till en , delrapport 5, ). De regionalt utvecklingsansvariga aktörerna har bl.a. haft nytta av strategin som strategiskt underlag för prioriteringar av insatsområden och gränsöverskridande samarbeten vid framtagandet av nya regionala strukturfondsprogram och gränsöverskridande program samt nya regionala utvecklingsstrategier. Regionala aktörer, bl.a. näringsliv, universitet och högskola, statlig, regional och lokal förvaltning samt det civila samhället, är mycket aktiva i projekt i och många har konkreta samarbeten för att lösa gemensamma problem. Strategin har givit upphov till tvärsektoriella samarbeten men även flernivåsamarbeten och projekt mellan internationell, nationell, regional och lokal nivå. Inom ramen för strategin har bl.a. flernivåsamarbete inom infrastrukturplanering genomförts i syfte att få till en bättre koordinering inom och mellan olika länder. Samtliga regionala, nationella och territoriella program har beaktat strategin i förslagen till regionalfonds-, socialfonds-, samt landsbygdsprogram för perioden –2020. Tvärsektoriell styrning, samverkan och dialog har det genomförts ett flertal dialoger, inom olika forum, i syfte att bl.a. utveckla styrningen, uppföljningen, stärka sektorsamordningen och flernivåsamverkan, identifiera gemensamma utvecklingsmöjligheter, utmaningar och prioriteringar. De har också haft syfte att utveckla lärandet inom den regionala tillväxtpolitiken. Dialogerna har bidragit till en regional förankring om inriktning och prioriteringar inom den regionala tillväxtpolitiken. Myndigheternas medverkan i genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken Statliga nationella myndigheter har i uppdrag att främja goda förutsättningar för hållbar tillväxt lokalt och regionalt. Den förra regeringen har därför tidigare påtalat behovet av att nationella myndigheter förtydligar sin roll i det regionala tillväxtarbetet. Statliga myndigheter har ett utpekat ansvar att medverka i det regionala tillväxtarbetet enligt förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete. Mot bakgrund av detta fick vissa statliga myndigheter i regleringsbreven i uppdrag att ta fram en långsiktig intern strategi som ska vägleda myndigheten i dess arbete med hållbara regionala tillväxtfrågor.4 Enligt till () har arbetet inneburit ett tillfälle för myndigheterna att samla och synliggöra uppgifter av betydelse för regionalt tillväxtarbete. Det har gett myndigheterna en ökad grund och legitimitet för arbete med regionala tillväxtfrågor och gett ett ökat avtryck för regionala tillväxtfrågor i myndigheternas verksamheter. Strategierna har fungerat sammanhållande för myndigheternas arbete inom den regionala tillväxtpolitiken och 4 Uppdrag om intern strategi lämnades till , Verket för innovationssystem, Invest , Myndigheten för , , , , och i regleringsbrev . Uppdrag om intern strategi lämnades till , och i regleringsbrev . Även Rådet för Europeiska socialfonden i fick ett likartat uppdrag i regleringsbrevet . ökat kunskapen i förhållande till aktörer med regionalt utvecklingsansvar. Insatser inom den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjlighet att tillgodose sina behov och innebär att de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna behandlas på ett sammanhållet sätt. Nedan redovisas det arbete som den förra regeringen har bedrivit för att stärka och utveckla miljö-, jämställdhetssamt integrations- och mångfaldsperspektiven inom det regionala tillväxtarbetet. De tre horisontella kriterierna är drivkrafter för hållbar tillväxt genom att de sätter fokus på smarta, inkluderande och hållbara lösningar som kan öka innovationsförmågan och företagandet, stärka kompetensförsörjningen och minska resurs- och energiförbrukningen. Grunden för miljöarbetet är de av beslutade miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Det nationella och de regionala regionalfondsprogrammen för perioden –2020 beaktar miljöaspekten som ett medel för hållbar regional tillväxt och används som hävstång för att nå bättre resultat i projekten. Stödet till åtgärder för att bidra till EU:s klimatförändringsmål uppskattas bli av de totala medlen inom dessa program. Resultatredovisningen beträffande miljökvalitetsmålen beskrivs i redovisningen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Miljödriven näringslivsutveckling för ökad konkurrenskraft Klimat-, miljö- och energiutmaningarna utgör en drivkraft för teknik-, varu- och tjänsteutveckling i alla branscher och därmed en miljödriven näringslivsutveckling. Inom det regionala tillväxtarbetet och inom strukturfondsprogrammen –2020 kommer det därför att bedrivas insatser för miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher. Det finns behov av ett utökat underlag som kan användas för att följa upp och utveckla olika 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 former av insatser för en miljödriven näringslivsutveckling nationellt, regionalt och lokalt. Tillväxtanalys delrapport av regeringens miljöteknikstrategi lämnades till () (Tillväxtanalys, 2013:09). Myndigheten ska lämna en slutredovisning till () senast . I delrapporten finner Tillväxtanalys bl.a. att gröna konkurrenskraft överlag är jämförbar med den i , , och Frankrike.5 har ett litet antal branscher med en hög nivå av grön innovationsaktivitet, framför allt inom fordonsindustrin och i tillverkningen av specialmaskiner och möbler. Men och dess regioner har ett stort antal branscher med en låg nivå av grön innovationsaktivitet. Tillväxtanalys rapport betydelse för en grön omställning av näringslivet redovisades till () i februari 2014.6 Syftet med studien var att, utifrån en fallstudie om skogsindustrin, söka kunskap och dra slutsatser om politikens betydelse och möjlighet att driva på mot ett mer hållbart men konkurrenskraftigt näringsliv. Rapporten visar att skogsindustrin kraftigt minskat sina koldioxidutsläpp parallellt med en positiv ekonomisk utveckling. Tillväxtanalys finner att politiska insatser har haft en avgörande betydelse för att initiera och driva på skogsindustrins gröna omställning, särskilt introduktionen av miljölagstiftningen 1969 och den individuella tillståndsprövningen. Inom övriga näringslivet härrör av tillväxten i ekonomi –2008 från sektorer som både har minskat sina utsläpp och ökat sitt förädlingsvärde, dvs. haft en s.k. grön tillväxt enligt Tillväxtanalys. Inom övriga näringslivet har koldioxidutsläppen per förädlingsvärde minskat kontinuerligt men har det har inte medfört någon absolut minskning av utsläppen. Tillväxtanalys lyfter fram att de minskade koldioxidutsläppen per förädlingsvärde är ett resultat av teknik- 5Analysen utgår från tre dimensioner som enligt Tillväxtanalys bedöms vara viktiga för grön konkurrenskraft: branschernas gröna innovationsaktivitet, branschernas förmåga att vinna och behålla marknadsandelar och om branscherna har ett fördelaktigt utgångsläge. 6Tillväxtanalys rapport 2014:02. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 utveckling och effektiviseringar inom den befintliga näringslivsstrukturen, snarare än ett resultat av strukturella förändringar av näringslivet. Den förra regeringen beslutade om en handlingsplan för en jämställd regional tillväxt –2014, inklusive regionala handlingsplaner. Arbetet med handlingsplanerna har ökat kunskapen om jämställdhetsintegrering i regionerna och stärkt insikten om jämställdhetens betydelse för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft. Handlingsplanerna genomförs nu i samtliga län med olika grad av framgång och omfattning – primärt beroende på ledningens engagemang i frågan. De mest ambitiösa fokuserar bl.a. på: könsuppdelad regional statistik, främja kvinnors företagande, inklusive fördelning av regionala företagsstöd och projektstöd, samt att stärka jämställdhetsperspektivet i regionala utvecklingsstrategier, regionala kompetensplattformar och transportplaner. I strukturfondsprogrammen –2020 slås fast att jämställdhet används som ett medel för hållbar regional tillväxt och för att stärka måluppfyllelsen och effektivisera genomförandet av projekten inom programmen. inleddes också det nya treåriga programmet för resurscentra för kvinnor 2013– 2015. 36 resurscentra i 20 av 21 län beviljades verksamhetsbidrag om sammanlagt . Resultat från programperioden –2012 visar enligt en rapport från Tillväxtverket7, som redovisades till () , att resurscentra bl.a. varit med och utarbetat jämställda regionala utvecklingsstrategier och stärkt kvinnors företagande genom affärsutvecklingscoachning och genom att bjuda in till dialog mellan politiker och företagare. Resurscentra har även drivit projekt som påverkat ungas yrkesval för en mindre könssegregerad arbetsmarknad, t.ex. mer jämställd it-sektor, samt tagit fram statistik som belyser jämställd- 7 från följeforskningen i programmet Resurscentra för kvinnor 2010–2012. heten och genuskontrakten i olika län.8 Cirka en femtedel av resurscentra har konkret bidragit till att förändra strukturer och verksamhet inom det regionala tillväxtarbetet i respektive län. Resultatet av resurscentras verksamhet påverkas dels av de olika förutsättningar som råder inom olika län när det gäller förmåga och vilja att arbeta för jämställd tillväxt i samarbete med resurscentra, dels av respektive resurscentras kompetens och kontakter. Majoriteten av resurscentra har fört en dialog med de regionalt utvecklingsansvariga och försökt påverka deras verksamhet i en mer jämställd riktning. Den förra regeringen har arbetat för att stärka integration- och mångfaldsperspektivet inom det regionala tillväxtarbetet. Bland annat har tillsammans med de aktörer som har det regionala utvecklingsansvaret i länen fokuserat på validering av utrikes föddas kompetens inom de regionala kompetensplattformarna. har även utvecklat metodstöd och uppföljningssystem för att stärka perspektivet i företagsfrämjande, näringslivsutveckling samt i planering och genomförande av projekt inom de regionala strukturfondsprogrammen för perioden –2020. Särskilda initiativ inom den regionala tillväxtpolitiken Attraktionskraft – goda livs- och boendemiljöer Attraktionskraft har genomförts av den förra regeringen –2014 i syfte att lyfta och främja förutsättningarna för att utveckla attraktiva livs- och boendemiljöer för såväl boende som företag och besökare. Arbetet har utgått från antagandet att hållbara tillväxt inte enbart är beroende av näringslivets villkor. Den är också beroende av de miljöer där människor bor, verkar, vistas i och 8 Se t.ex. webbplatsen . Den nationella, regionala och lokala förmågan att attrahera, behålla och utveckla kompetenser, företag och kapital är avgörande förutsättningar för attraktionskraft och näringslivets konkurrenskraft. Att främja förutsättningar för goda livs- och boendemiljöer är en del i arbetet. Attraktionskraft har tydliggjort hur den förra regeringens politik bidrar till att främja attraktiva livs- och boendemiljöer. Arbetet har haft fokus på områden som identifierats som centrala för attraktionskraft och genomförts tillsammans med ett antal samverkansaktörer: Kommuner och Landsting (SKL), (), Företagarna, små kommuneras samverkan (Småkom). och har dialogen fördjupats, bl.a. genom rundabordssamtal, inom områden som kommersiell service, digitalisering, besöksnäring, kultur och kulturella och kreativa näringar samt förutsättningar för ett gott näringslivsklimat. Vidare har erfarenhetsutbyte med norska och danska aktörer påbörjats, i syfte att ta del av varandras kunskaper och erfarenheter. För att ytterligare stärka arbetet för attraktionskraft har medverkat vid ett stort antal aktiviteter som arrangerats på lokal och regional nivå. Den s.k. digitala arenan har bidragit till att sprida ett stort antal erfarenheter och exempel från hela landet. Regeringens samlade åtgärder för stärkt attraktivitet och hållbar tillväxt har också presenterats via den digitala arenan. Som en del i redovisningen av Attraktionskraft presenterades idéskriften Attraktionskraft för tillväxt och utveckling . Utgångspunkterna i skriften är att beskriva betydelsen av attraktionskraft för hållbar tillväxt, exemplifiera hur arbetet med attraktionskraft kan bedrivas långsiktigt och systematiskt samt presentera kunskap och framgångsfaktorer som framkommit i arbetet. Den förra regeringen poängterade i budgetpropositionen , utg. omr. 19 avsnitt 2.5.1, vikten av stärkt attraktivitet i landets regioner, för människor och företag. Exempel på satsningar är den utredning som den förra regeringen tillsatte och som har i uppdrag att analysera förutsättningarna för att stödja tillgången till en grundläggande nivå av kommersiell service i de glesbygdsområden som är särskilt sårbara och utsatta. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 regeringen har också satsat särskilt på utbyggnad av bredband samt på den statliga transportinfrastrukturen. Vidare har den förra regeringen lämnat stöd till i , fortsatta insatser för hållbar destinationsutveckling, insatser för att främja ökad tillgång till bostäder samt fortsatt stöd till förbättrad utveckling i utsatta stadsdelar i kommuner som omfattas av den utvecklingspolitiken. Den förra regeringen beslutade om propositionen Strandskyddet vid små sjöar och vattendrag (prop. 2013/14:214, bet. 2013/14:MJU26, rskr. 2013/14:358). För dessa områden föreslås få upphäva strandskyddet om området har liten betydelse för strandskyddets syften. Förslaget är ett steg för att nå ett mer ändamålsenligt strandskydd och öka acceptansen och förståelsen för regelverket. Den förra regeringen har också uppdragit åt att föreslå hur strandskyddet skulle kunna inskränkas till att som en huvudregel inte omfatta små sjöar och vattendrag. Uppdraget ska redovisas till () . beslutade den förra regeringen om att –2018 genomföra insatser för att stärka den lokala nivåns attraktionskraft. Stärkt arbete med kompetensförsörjning I den globala ekonomin är tillgång till kunskap och kompetens av yttersta vikt för nationers och regioners utvecklingskraft och företags konkurrenskraft. För regional och lokal nivå är betydelsen av en väl fungerande matchning på arbetsmarknaden mycket stor. Inte minst för att tillgodose näringslivets kompetensbehov och attrahera nya etableringar, men även för en fungerande välfärdssektor vilket blir allt viktigare i takt med en åldrande befolkning. Den förra regeringen beslutade att – 2016 ska fördela till länen för insatser som förstärker och vidareutvecklar de regionala kompetensplattformarna som viktiga verktyg för en förbättrad kompetensförsörjning i hela landet. I respektive län avser berörda aktörer att inrikta sitt arbete på insatser som förbättrar 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 kontakterna med näringslivet i allmänhet och samverkan med branscher inom bristyrkesområden i synnerhet. Andra centrala insatsområden är samverkan inom gymnasieutbildningsområdet, strategisk studie- och yrkesvägledning samt åtgärder som utvecklar, effektiviserar och samordnar valideringsinsatser på regional nivå. En väl fungerande kompetensförsörjning kräver insatser från såväl arbetsmarknads-, som utbildnings- och den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen avser att följa hur samverkan och dialog mellan berörda myndigheter och de regionala kompetensplattformarna utvecklas. Ett resultat av den hittillsvarande dialogen är bl.a. etablerandet av de s.k. Kompetensförsörjningsdagarna där ambitionen är att dessa ska arrangeras gemensamt av berörda aktörer två gånger och fungera som ett forum för dialog mellan regional och nationell nivå gällande aktuella frågor inom kompetensförsörjningsområdet. Fysisk planering som ett verktyg för hållbar regional tillväxt Hur den fysiska miljön utformas har stor betydelse för såväl näringslivets konkurrenskraft som för utvecklingen av attraktiva och hållbara livs- och boendemiljöer. Den förra regeringen har därför fattat beslut om ett program för stärkt lokalt och regionalt samspel mellan fysisk planering och näringslivsutveckling perioden –2015. Programmet genomförs gemensamt av och . Satsningen genomförs i två delar, dels en arena för dialog, erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning, dels i form av pilotprojekt. Pilotprojekten är inriktade på insatser som bl.a. infrastrukturutveckling för att underlätta en effektiv och hållbar arbetspendling, utveckling av stadscentrum samt att stärka samarbetet över kommungränserna med fokus på kommunernas översiktsplaner. Genomgående är det i projekten ett stort fokus på att skapa ett helhetsperspektiv på arbetet med fysisk planering och näringslivsutveckling. har till sammanställt det arbete som skett i respektive län med att beskriva sambandet mellan det regionala tillväxtarbetet och kommunernas översiktsplanering (Rapport 2014:15). konstaterar att det fortfarandet finns många brister i kopplingen mellan den kommunala översiktsplaneringen och det regionala tillväxtarbetet, men att intresset för att utveckla detta samarbete ökar. I flera län har ett arbete för att integrera ett tydligare rumsligt perspektiv i det regionala tillväxtarbetet påbörjats eller avser att påbörjas. Vidare menar att den kommunala medverkan är betydelsefull för ett framgångsrikt regionalt utvecklingsarbete samt att samspelet mellan och aktörer med regionalt utvecklingsansvar behöver stärkas i dessa frågor. konstaterar också att viljan till ett utvecklat samarbete mellan lokal och regional nivå i dessa frågor hämmas av bl.a. bristande metodstöd från nationell nivå. Ökad samordning för hållbar stadsutveckling Storstäderna, storstadsregionerna och övriga större städer med omland växer i medan framför allt glesbygdskommuner, men även andra befolkningsmässigt mindre kommuner, tappar i befolkning. En tilltagande urbanisering skapar såväl utmaningar som möjligheter för att åstadkomma en ekonomisk, social och miljömässigt hållbar stadsutveckling. En utvecklad helhetssyn som innefattar samtliga hållbarhetsdimensioner och ökad samordning mellan olika politikområden med bäring på hållbar stadsutveckling är därför betydelsefull. Som ett led i detta har den förra regeringen uppdragit åt fem myndigheter9 att gemensamt upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling. Plattformen ska syfta till ökad samverkan, samordning, kunskapsutveckling, kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte. Av Europeiska regionala utvecklingsfondens medel –2020 ska öronmärkas för hållbar stadsutveckling och de regionala programmen för , och innehåller medel som är särskilt avsatta för sådana insatser. Plattformen ska även utgöra ett processtöd för de 9 , , , och . regionala strukturfondsprogrammens arbete med hållbar stadsutveckling. Projekt och regionala företagsstöd för hållbar regional tillväxt Medel för regional projektverksamhet har beviljats av länsstyrelser, samverkansorgan, och berörda landsting.10 Samtliga insatser som inkluderas i redovisningen av regional projektverksamhet är finansierade av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Insatserna är ofta medfinansierade av anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013. Den regionala projektverksamheten är dessutom medfinansierad av olika aktörer, bl.a. statliga myndigheter, samverkansorgan, landsting, kommuner och privata aktörer. uppgick totalt beslutade regionala projektmedel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder till ca . I diagram 2.1 redovisas verksamhetens fördelning på prioriteringarna i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. I tabell 2.8 redovisas hur verksamheten har fördelats på respektive län och den nationella strategins prioriteringar. Fördelningen mellan den nationella strategins prioriteringsområden var följande: –Innovation och förnyelse, dvs. Innovativa miljöer och Entreprenörskap: , ca . –Kompetensförsörjning och ökat arbets- –Tillgänglighet, dvs. Ett utvecklat informationssamhälle: , ca . –Strategiskt gränsöverskridande samarbete: I posten övrigt som uppgick till , ca , finns framför allt insatser 10 Se rapporten av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet, (rapport 0172. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 som beslutsfattarna har haft svårt att applicera på någon av prioriteringarna samt insatser för uppföljning och utvärdering. De nationella prioriteringarna utgör en grov uppdelning av beslutade insatser.