prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — Regeringen har för avsikt att ge , i samverkan med och , i uppdrag att fördela ett statsbidrag för medfinansiering av investeringar i bra arbetsmiljö i klimatsmarta skolbyggnader med moderna läromiljöer. Satsningen bör i första hand avse och motsvarande skolformer och bör också inbegripa lokaler i direkt anslutning till skolan, såsom lokaler för förskoleklass. Även gymnasieskolans lokaler kan till del komma att omfattas. För detta ändamål föreslår regeringen att avsätts och beräknar –2018. Totalt omfattar satsningen därmed – 2018. (Se vidare utg.omr. 18 avsnitt 3). De flesta förslag som har redovisats ovan gäller flera delar av skolväsendet och därmed även gymnasieskolan. Nedan redovisas de förslag som i huvudsak enbart gäller gymnasieskolan. 9 Energianvändning & innemiljö i skolor och förskolor (ER 2007:11), , och Allergi i skola och förskola, (2013). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 9.7.1Alla ungdomar ska gå en gymnasieutbildning Tillgången på jobb för personer med kort ut- bildning minskar och ungdomar utan gymnasial utbildning möter stora svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland unga kvinnor och män som inte avslutat en gymnasieutbildning är ungefär dubbelt så hög jämfört med dem som har det. Gymnasial ut- bildning har i det närmaste blivit en förutsätt- ning för att få ett arbete och för att klara sig i ett allt mer kunskapsintensivt samhälle. Att ha slutfört en gymnasial utbildning är ett kvitto på att man har utvecklat förmågor som är viktiga både i arbetslivet och för vidare studier. går de allra flesta ungdomar, , vidare från till gymnasieskolan men alltför många avbryter utbildningen under det första eller andra studieåret. Samhället och skolan be- höver ta ett större ansvar för att eleverna ska uppnå kraven för gymnasieexamen och de unga ska veta att de behöver slutföra sin utbildning. Regeringen avser därför att låta en utredare analysera möjliga åtgärder för att alla ungdomar som inte fyllt ska gå en gymnasieutbild- ning. Det kommer att krävas stora insat- ser för att alla unga ska slutföra en gymnasie- utbildning. Eleverna ska få det stöd de behöver för att utvecklas efter sina förutsättningar. Lag- stiftningen rörande elevers rätt till särskilt stöd i gymnasieskolan bör av denna anledning ses över. För att minska avhoppen från gymnasieskolan bör nationella mål utarbetas. Regeringen avser även att inleda samtal med den kommunala sek- torn och berörda parter för att utarbeta en ge- mensam strategi i samma syfte. Samtalen bör även omfatta det kommunala informations- ansvaret, som kommer att kallas det kommunala aktivitetsansvaret, ef- tersom detta är av särskild betydelse i samman- hanget. 9.7.2Alla nationella program ska ha en bred gemensam kunskapsbas Den reformerade gymnasieskolan som infördes innebar förändringar som enligt har inneburit en omfattande minskning av antalet elever på yrkespro- grammen. Det är bekymmersamt att unga kvin- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nor och män väljer bort utbildningar som leder till jobb. Arbetslivet kräver en flexibilitet när det gäller att snabbt kunna skaffa sig nya kompetenser och kunna skola om sig till ett nytt yrke under sitt yrkesverksamma liv. Alla nation- ella program måste därför ha en bred gemensam kunskapsbas som ger grundläggande behörighet till högskolan. Det rustar individen, tryggar den framtida kompetensförsörjningen och gynnar konkurrenskraft. Det är väsentligt att alla gymnasieelever får utveckla och använda sin fantasi och kreativitet. Estetik, kreativitet och förmåga att uttrycka sig konstnärligt är en tillgång i många yrken. Rege- ringen anser att ett estetiskt ämne ska ingå i alla nationella program. En särskild utredare bör därför få i uppdrag att analysera dels hur gymnasieskolan kan anpassas så att alla nationella program ger grundläggande behörighet till högskolan, dels hur alla nationella program kan innefatta ett estetiskt ämne. Branschernas inflytande över den gymnasiala yrkesutbildningen bör öka. Syftet med ett ökat inflytande är att eleverna ska bli bättre förbe- redda för arbetslivet som arbetsgivarna får rätt utbildad arbetskraft. Att utbildningarna kan svara mot arbetslivets krav är också av avgö- rande betydelse för att stärka innovat- ions- och konkurrenskraft. Samverkan mellan branscher och utbildnings- anordnare är en förutsättning för att garantera en yrkesutbildning av god kvalitet och att arbets- livets krav på rätt utbildad arbetskraft kan tillgo- doses. Exempel på väl fungerande samverkan finns inom tekniksektorn och vård- och omsorgssektorn. Genom olika modeller av s.k. yrkescollege samverkar branscher och utbild- ningsanordnare på nationell, regional och lokal nivå för utveckling av olika yrkesutbildningars kvalitet och attraktionskraft. Regeringen anser att sådan samverkan bör stimuleras genom ett särskilt statsbidrag och därmed kunna spridas även till andra branscher. Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål och beräknar –2018. Regeringen avser också att utreda hur yrkescollege eller liknande samverkans- modeller kan utvecklas inom nya branscher. Lärande på arbetsplats utgör en central del i de yrkesintroduktionsavtal som parter inom flera branscher har tecknat. Planering, handledning, uppföljning och dokumentation är viktiga förut- sättningar för att lärandet i arbetslivet ska hålla en hög kvalitet. Detta gäller såväl det lärande som kan ske inom ramen för anställningar på basis av yrkesintroduktionsavtalen som det arbetsplatsförlagda lärandet som förekommer i gymnasieskolan. För att främja arbetsmark- nadens parters arbete med att bygga upp struk- turer för lärande på arbetsplatserna inrättades en nationell delegation för lärande på arbetsplatserna inom ramen för yrkes- introduktionsanställningar. Därutöver har ett riktat statsbidrag inrättats för att arbetsgivar- och arbetstagarparterna gemensamt ska kunna bygga upp stödstrukturer för handledning och lärande på arbetsplatsen inom respektive bransch som har tecknat yrkesintroduktionsavtal. Par- terna kan också söka statsbidrag för att utveckla kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärande som bl.a. sker inom ramen för gymnasieskolan. Rege- ringen anser att det arbete som pågår hos t.ex. , branschorganisationer och parter för att utveckla olika former av lärande i arbetslivet är av stor betydelse för att arbets- kraften ska stå för de krav som arbetslivet ställer. Regeringen välkomnar parternas engage- mang och intresse för att arbeta för ökad kvalitet i det arbetsplatsförlagda lärandet. 9.7.5Satsningar på entreprenörskap i skolan intensifieras Främjande av unga kvinnors och mäns entrepre- nörskap och innovationskraft är ett led i att stärka ungas sysselsättning och förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden. bidrar det till målet om fler och växande företag. Attityder och förmågor, såsom kreativitet, nyfi- kenhet, samarbets- och problemlösningsför- måga, grundläggs tidigt i livet. Satsningar på ungas entreprenörskap kan bidra till fler unga företagare och mer entreprenöriella anställda. Redan i skolan bör samhället introducera möjligheten att ägna sig åt eget företagande, entreprenörskap och innovation. Statens skol- verk har i uppdrag att stimulera arbetet med entreprenörskap i skolan. Det handlar t.ex. om att främja skolors samarbete med arbetslivet, erbjuda kompetensutveckling inom området entreprenörskap och underlätta erfarenhets- utbyte samt att fördela utvecklingsmedel till skolhuvudmän och verksamhetsstöd till orga- nisationer. För att ytterligare stärka detta område föreslår regeringen för en satsning på unga kvinnors och mäns företagande. För samma ändamål beräknar regeringen – 2018. (se även Politikens inriktning, utg.omr. 24, Näringsliv, kapitel Entreprenörskap och företa- gande). Det finns en lång tradition av nationella yrkes- tävlingar inom många branscher. deltar även med ett yrkeslandslag i internationella yrkestävlingar. Den uppmärksamhet som täv- lingarna skapar när det gäller yrkeskunnande och yrkesutbildning kan bidra till att höja utbild- ningarnas kvalitet, status och attraktionskraft. Arrangemang av nationella tävlingar och delta- gande i och sker genom organisationen , ett samar- bete mellan arbetsmarknadens parter och staten. Genom godkännande av propos- itionen Ett steg framåt – en ny dansarutbildning (prop. 2010/11:19) infördes en förberedande dansarutbildning i årskurserna 4–9 i och en yrkesdansarutbildning i gymnasieskolan. (Utbildningsdepartemen- tet) har utarbetat en promemoria (U2014/3793/GV) som bl.a. innehåller förslag om att elever, i stället för en sammanhållen ut- bildning, ska erbjudas en yrkesdansarutbildning med särskilt profilerade utbildningsvägar (nationella profiler). De nationella profilerna är klassisk balett och modern dans. Promemorian har remissbehandlats. Samtliga remissinstanser som har svarat på remissen är positiva till förslaget om att två profilerade utbildningsvägar införs på yrkesdansarutbildningen. Regeringen avser att se över den sammanhållna yrkesdansarutbildningen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 9.7.8Registerkontroll av personal i gymnasie- och gymnasiesärskolan Den som erbjuds en anställning eller som på annat sätt erbjuds eller tilldelas arbete inom för- skolan, förskoleklassen, fritidshemmet och de obligatoriska skolformerna samt inom annan pedagogisk verksamhet ska lämna ett utdrag ur belastningsregistret till den som erbjuder anställningen eller den inom verksamheten som på annat sätt beslutar att anlita personen ifråga. En registerkontroll bör på motsvarande sätt även göras av den som erbjuds eller tilldelas arbete inom gymnasie- och gymnasiesärskolan. Ett förslag med denna innebörd har remitterats (U2014/5176/S). Regeringen avser att åter- komma till med förslag till ändring av skollagen (2010:800) när det gäller denna del. Tabell 9.1 Nya utbildningsplatser10 Arbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. Det finns ett tydligt samband mellan utbild- ningsnivå och sysselsättning. Personer med kort tidigare utbildning – dvs. förgymnasial utbild- ning – är i högre utsträckning arbetslösa än per- 10 En utbildningsplats kan bestå av fler individer. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 soner med gymnasial eller högre utbildning. Detta gäller för alla åldersgrupper och är särskilt allvarligt eftersom det blir allt färre arbets- tillfällen med låga eller inga krav på utbildning. Ytterligare en grupp som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden är personer som har invandrat till . Tiden från uppehålls- tillstånd till dess att hon eller han får sitt första jobb är för många lång. I allt högre grad är den kommunala vuxenutbildningen av stor betydelse för att ge utrikes födda en möjlighet till utbild- ning som leder till arbete och tillräckliga kun- skaper i svenska språket för att fullt ut kunna delta i samhällslivet. Att så är fallet bekräftas av att en allt större andel av eleverna inom vuxen- utbildningen är utrikes födda. Mot denna bakgrund avser regeringen att öka ambitionerna inom vuxenutbildningsområdet. För att ge fler möjlighet att kunna ta del av ut- bildning som skapar vägar in i arbetslivet bör ett nytt och stadigvarande kunskapslyft med perma- nenta utbildningsplatser införas. Regeringens satsning på med finansiering av utbildningsplatser hos bl.a. kommunerna bör bli en viktig del av det livslånga lärandet och syfta till att stärka arbetskraftens kompetens och möjligheter på arbetsmarknaden samt bidra till att förkorta tiden för etablering i samhället och på arbetsmarknaden för många nyanlända. utgör en viktig del i regeringens ambition att förbättra konkurrenskraft. Många företag har pro- blem att hitta personal. Trots hög arbetslöshet råder betydande brist på arbetskraft med rätt kvalifikationer. Bristen på rätt kompetens utgör på så sätt ett tillväxthinder. Arbetsmarknaden är i behov av de människor som står utanför. Regeringens mål är att ska nå den lägsta arbetslösheten i EU till 2020. För att uppnå det målet initierar regeringen en inve- stering i som ökar successivt för att 2018 uppgå till drygt 35 500 utbild- ningsplatser. Platserna föreslås omfatta hög- skoleutbildning, utbildning inom yrkeshög- skolan och folkhögskolan samt både allmänna ämnen och yrkesämnen inom vuxen- utbildning (komvux). Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll i utvecklingen av det livs- långa lärandet. En god dialog med parterna är därför nödvändig för att utveckla . Regeringen avser att bl.a. initiera samtal med parterna på arbetsmarknaden samt näringslivet för att hitta nya vägar när det gäller att utveckla och bygga upp hållbara metoder för ett struktu- rerat lärande på arbetsplatserna. Inom ramen för bör också deltagare i det arbetsmarknadspolitiska pro- grammet jobb- och utvecklingsgarantins sista del, fas tre, ges ökade möjligheter till utbildning. De bör kunna gå kortare utbildningar (upp till långa) inom komvux, högskolan eller yrkes- högskolan med bibehållet aktivitetsstöd. En förutsättning bör vara att de formella behörig- hetskraven är uppfyllda och att antagning sker i konkurrens med andra sökande. Utbildningen bör vidare bedömas medföra förbättrade förut- sättningar för att få ett jobb på den reguljära arbetsmarknaden. Aldrig förr har så många sökt sig till högskolan som . Fler behöriga sökande bör beredas plats i högskolan, särskilt mot bakgrund av en rekordhög ungdomsarbetslöshet. För att fler behöriga ska kunna genomgå högskole- utbildning föreslås även innefatta en utökning av resurserna för högskole- utbildning i hela landet. En del av platserna bör vara i utbildningar som leder till en yrkesexamen där antalet studenter måste öka för att möta arbetsmarknadens behov. Regeringen föreslår därför att medel motsvarande 5 000 nya utbild- ningsplatser i högskolan avsätts . Platserna ökar successivt för att 2018 uppgå till drygt 14 000 (se avsnitt 9.9.1). spelar en central roll för att tillgodose de behov som finns inom arbetslivet av kvalificerad arbetskraft. resultat visar också att utbildningarna i hög grad leder till arbete. För ungdomar som vill fördjupa sina yrkeskunskaper från gymnasieskolan och för äldre som väljer att byta karriär fyller yrkes- högskolan en viktig funktion. Regeringen vill därför kraftigt utöka antalet utbildningsplatser i och föreslår att extra satsas för detta ändamål under utgiftsområde 16 vilket motsvarar utbild- ningskostnaderna för ca 2 000 utbildnings- platser. och framöver beräknar regeringen att satsningen uppgår till 4 000 utbildningsplatser. kostnader för studiemedel (se utg.omr. 15 avsnitt 3.8.2). Komvux är en viktig del i kommunernas vuxen- utbildning. Verksamheten ger många vuxna personer en möjlighet att få behörighet till högre studier som andra får möjlighet att komplettera gammal och inte längre gångbar kunskap. Vissa får mitt under en pågående yrkeskarriär, via komvux, en möjlighet att byta yrkesinriktning medan det för andra kan handla om att vidareutbilda sig inom sitt yrkesområde i syfte att stärka sina yrkeskunskaper och därmed sin ställning i arbetslivet. Den statligt finansierade yrkesinriktade gym- nasiala vuxenutbildningen, yrkesvux, är viktig för den svenska arbetsmarknadens kompetens- försörjning. Yrkesvux når grupper som saknar gymnasieutbildning med yrkesinriktning eller som har behov av att komplettera sin gymnasiala yrkesutbildning. I och med att fler får en yrkes- utbildning motverkas brister på arbetsmark- naden och matchningen stärks. Regeringen föreslår att medel avsätts för en förstärkning av antalet utbildningsplatser i kom- vux och yrkesvux motsvarande 10 000 utbild- ningsplatser. För detta ändamål föreslås avsättas 2015 och samma belopp beräknas . Till detta tillkommer kostnader för studiemedel under utgiftsområde 15. Hanteringen av denna insats kommer att medföra en ökad arbetsbelastning för . Regeringen föreslår därför att anslaget till ska ökas med 2015 och beräknar samma belopp därefter. Regeringen föreslår att det avsätts medel för fler utbildningsplatser inom vuxenutbildningen. Detta bör möjliggöra att ungdomar som erbjuds traineejobb kan kombinera arbete med relevant yrkesutbildning (se utg.omr. 14 avsnitt 4.5). Utöver de platser som nämnts ovan finns även pågående satsningar på yrkesförarutbildningar 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). Satsningen på yrkesförarutbildningar är perma- nent och de medel som fördelas till satsningen brukar uppgå till ca 1 000 utbildningsplatser . Satsningen på lärlingsvux omfattar ca 2 000 utbildningsplatser respektive 2016. Folkhögskolans pedagogik, som i hög grad bygger på samtal och erfarenhetsutbyte i mindre studiegrupper, kan ge det stöd och den stimulans som många som inte har lyckats i det reguljära utbildningssystemet kan behöva. För att ge fler i denna grupp möjlighet att få gymnasiekompe- tens föreslår regeringen att ytterligare medel för statsbidraget till folkbildningen tillförs så att folkhögskolans allmänna kurser 2015 kan utökas med 1 500 utbildningsplatser Regeringen beräknar att ytterligare medel för statsbidraget därefter tillförs så att antalet utbildningsplatser i allmän kurs kan utökas med 2 000 platser (se utg.omr.17 avsnitt 2.6.1). Arbetslösheten bland unga utan gymnasie- examen är mer än dubbelt så hög som bland dem som har examen. För att stödja arbetslösa ung- domar som inte har fullföljt sina gymna- siestudier avser regeringen att, stegvis , införa en 90-dagarsgaranti (se utg.omr. 14 avsnitt 4.5). Denna 90-dagarsgaranti ska omfatta alla arbetslösa ungdomar, även de med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Som en viktig del av 90-dagars- garantin avser regeringen att införa utbildnings- kontrakt för unga arbetslösa som inte har full- följt sin gymnasieutbildning. Studier bör kunna bedrivas inom komvux och folkhögskola och en viktig målsättning bör vara att studierna, om behov finns, ska kunna kombineras med praktik eller arbete på deltid (se utg.omr. 14 avsnitt 4.5). Som ett led i införandet av utbildningskontraktet bör de möjligheter som finns för arbetslösa ungdomar i åldern 20–att under vissa förut- sättningar få den högre bidragsnivån inom studiemedlet finnas kvar och framöver anpassas till hur 90-dagarsgarantin utformas (se utg.omr. 15 avsnitt 3.8.2). Regeringen föreslår bl.a. att medel avsätts för statsbidrag motsvarande ca 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 3 675 utbildningsplatser inom komvux för detta ändamål. anpassas även stats- bidraget för den pågående satsningen på arbets- lösa ungdomar i åldern 20–. För statsbidrag föreslås således avsättas . För samma ändamål beräknas och därefter . Medel föreslås även avsättas under utgiftsom- råde 14 för att ungdomarna inom ramen för utbildningskontraktet ska kunna kombinera studier med arbete. Regeringen föreslår också att den satsning som finns på studiemotive- rande kurser på folkhögskola förlängs och att medel avsätts för 1 600 utbildningsplatser i dessa studiemotiverande folkhögskolekurser (se utg.omr. 14 avsnitt 4.5). Det bör poängteras att det är viktigt att de satsningar som beskrivs i dessa avsnitt inte utfor- mas så att de stimulerar till avhopp från gymnasieskolan. Som tidigare nämnts har andelen utrikes födda ökat inom vuxenutbildningen. Många nyanlän- das första och ibland enda kontakt med det svenska utbildningsväsendet är med vuxenut- bildningen, för de flesta i form av utbildning i svenska för invandrare (sfi). En del väljer sedan att fortsätta sina studier genom att läsa svenska som andraspråk, yrkesförberedande eller högskoleförberedande utbildningar inom kom- vux. En del går vidare till andra utbildnings- former, t.ex. yrkeshögskola, folkhögskola eller högskolestudier. Två utredningar, (SOU 2013:20) och (SOU 2013:76), har föreslagit hur vuxenutbildningen kan anpas- sas för att bättre möta utrikes föddas behov och förutsättningar. Vuxenutbildningen fyller ett stort behov för många som kommer till från andra länder. Den heterogena sammansätt- ningen av elever inom vuxenutbildningen med- för krav på anpassning av utbildningen efter vars och ens individuella behov och förutsättningar. Behovet av åtgärder för att stödja utvecklingen av en mer individuellt utformad vuxenutbild- ning, som är bättre anpassad för uppgiften att utbilda utrikes födda liksom korttidsutbildade, är enligt regeringens mening stort. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att avsätts för att möjliggöra vissa anpassningar av bl.a. vuxen- utbildningens styrdokument. Syftet är att bättre anpassa utbildningen till elevernas behov och förutsättningar och därmed också öka genom- strömningen. Detta kan i sin tur motverka en onödigt hög skuldsättning för eleverna. Den kortsiktighet som har präglat yrkes- högskolan med en ständig omprövning av ut- bildningsutbudet har skapat osäkerhet när det gäller utbildningarnas framtid. Det har gjort det svårt för studerande som vill planera sin yrkes- karriär och för arbetslivet som behöver mer långsiktiga förutsättningar. Vissa utbildningar är efterfrågade och där arbetslivet och dess branschföreträdare ser mer långsiktiga be- hov måste utbildningar få mer kontinuitet och stabilitet. Regeringen avser att återkomma i frågan. 9.8.4Kartläggning av system för validering () har uppdragit åt en utredare att kartlägga de valideringsinsatser som finns inom arbets- marknads- och utbildningssektorn och bl.a. föreslå hur valideringssystem som är lättare att överblicka för individen än dagens system ska utformas. Förslagen ska syfta till att skapa en effektivare användning av befintliga resurser för att möjliggöra att fler individer, såväl inrikes som utrikes födda, ska kunna få sin reella kompetens validerad. I uppdraget ingår även att beakta Europeiska rådets rekommendation om vali- dering av icke-formellt och informellt lärande. har ställt sig bakom rekommendationen som poängterar vikten av väl fungerande system för validering för att stärka människors möjlig- heter till livslångt lärande, förbättra anställnings- barheten och öka rörligheten på arbetsmark- naden. Regeringen avser att med utgångspunkt i detta arbete införa ett sammanhållet, nationellt och permanent system för validering. 9.8.5En referensram för kvalifikationer för livslångt lärande införs och rådet antog en rekommendation om en europeisk refe- rensram för kvalifikationer för livslångt lärande (2008/C 111/01), EQF. EQF är en gemensam och neutral referensram med åtta nivåer som kan fungera som ett översättningsverktyg mellan olika kvalifikationssystem. Det övergripande syftet med EQF är att främja rörlighet och livs- långt lärande. Med kvalifikation avses i detta sammanhang ett dokumenterat resultat av lärande i form av kunskaper, färdigheter och kompetenser, t.ex. utbildningsbevis, examina, certifikat eller diplom. () har remitterat en promemoria, En nationell referensram för kvali- fikationer (U2014/4373/GV). Promermorian innehåller bl.a. ett förslag om en förordning om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. Remisstiden löpte ut . Den nationella referensramen föreslås innehålla åtta nivåer som var och en beskriver det resultat av lärande uttryckt i form av kunskaper, färdigheter och kompetenser som är av betydelse för respektive nivå. En kvalifikation ska anses motsvara den nivå i referensramen som bäst överensstämmer med de kunskaper, färdigheter och kompetenser som kvalifikationen representerar. När det gäller kvalifikationer som är författningsreglerade, kvalitetssäkrade och vars resultat av lärande anges i författningsregleringen föreslås att nivån på sådana kvalifikationer ska anges direkt i för- ordningen. Det är i huvudsak kvalifikationer inom det offentliga utbildningsväsendet, t.ex. gymnasie-, yrkeshögskole- och högskole- examina, som avses. När gäller de kvalifikationer som inte anges i förordningen föreslås kvalifi- kationens nivåer i referensramen fastställas efter ansökan från kvalifikationens utfärdare. En sådan ansökan föreslås prövas av Myndigheten för och myndighetens beslut förslås få överklagas till .