prop · H103100 · 2014-04-09 00:00:00 — Därutöver innebär övergången till en ny programperiod inom Europeiska socialfonden tillfälligt minskade utgifter i samband med infasningen av den nya programperioden. Utgifterna under utgiftsområde 22 Kommunikationer ökar samtliga –2018, främst till följd av regeringens satsningar i budgetpropositionen på drift och underhåll av järnvägar och vägar samt på nya investeringar, framförallt i nya järnvägar. Regeringen tillför också ytterligare medel till infrastruktursatsningar i , i enlighet med bl.a. propositionen Förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i (prop.2013/14:76, bet.2013/14:SkU24, rskr.2013/14:186). Berörda tunnelbaneutbyggnader finansieras delvis med anslagsmedel som motsvarar de ökade intäkterna från trängselskatten i , efter avdrag för system- och administrationskostnader. De tillförda medlen innebär att utgifterna inom utgiftsområdet ökar med ca 2016 och därefter ökar successivt i takt med högre intäkter p.g.a. ökade trafikvolymer. Utgifterna under utgiftsområde 23 påverkas i hög grad av att en ny programperiod för landsbygdsprogrammet (2014–2020) har beslutats. minskar utgifterna jämfört med respektive 2014 som en följd av att utgifterna i uppstartsfasen av den nya perioden är lägre än i slutskedet av den gamla perioden (2007–2013). Under programmets gång förväntas dock utgifterna öka. I propositionen Vårändringsbudget föreslås att den statliga medfinansieringen för landsbygdsprogrammet ökas med 2014. Det finns ett antal reformer som ökar utgifterna under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. För att säkerställa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för landets kommuner och landsting, och begränsa negativa effekter av omfördelningen, har förändringar gjorts i utjämningssystemet. En av förändringarna innebär att vissa kommuner och landsting betalar en lägre avgift till inkomstutjämningen. Övriga kommuner och landsting får därmed lägre bidrag. Genom att staten kompenserar dessa ökar statens utgifter med . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning har vidare ökats med 2014 för att kompensera för att gymnasiereformen som trädde i kraft inte lett till lägre kostnader i den omfattning som tidigare förväntats. ökar anslaget med och åren därefter varierar nivån på anslaget i något mindre omfattning. Sammantaget innebär detta att utgifterna under utgiftstaket till följd av tidigare beslutade och aviserade utgiftsreformer och besparingar samt nu föreslagna åtgärder i propositionen Vårändringsbudget ökar med 2014, minskar med 2015, ökar med 2016, är i princip oförändrade 2017 samt ökar med 2018. Tabell 6.4 Utgiftsförändringar 2014–2018 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade och föreslagna åtgärder och finansieringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Minustecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning.1 -0,14 -0,04 -0,04 -0,01 2Samhällsekonomi och finans- -2,49 -0,13 0,01 0,00 0,00 förvaltning Skatt, tull och exekution -0,12 -0,01 -0,01 -0,03 -0,09 -0,02 Försvar och samhällets kris- -0,11 -0,75 -0,61 -0,61 -0,39 -0,01 Hälsovård, sjukvård och social -0,42 -1,88 -0,76 -0,35 -0,27 Ekonomisk trygghet vid sjuk- -0,06 -0,06 -0,04 -0,01 Ekonomisk trygghet vid ålder- -0,01 Ekonomisk trygghet för familjer -0,01 -0,05 -0,43 -0,02 -0,75 -2,76 -0,26 -0,02 -0,85 -0,24 -0,17 -0,01 -0,56 -0,21 -0,68 -0,09 Kultur, medier, trossamfund -0,01 -0,13 -0,01 -0,04 -0,01 försörjning, byggande samt -0,05 -0,76 Allmän miljö- och naturvård -0,11 -0,07 -0,01 -0,38 -0,19 -0,14 Areella näringar, landsbygd -0,96 -1,15 -0,06 -0,49 -0,02 Allmänna bidrag till kommuner -0,16 -6,73 -0,19 1 Förslag i ändringsbudget redovisas exklusive medel som föreslås tillföras anslag utan att någon ny reform föreslagits (i första hand transfereringsanslag som är känsliga för förändringar i volymer och makroekonomiska förutsättningar). Se tabell 9.7 för en fördelning av förslagen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99). Vidare ingår inte anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten och anslagsförändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen och volymförändringar i transfereringssystemen m.m. Källa: Egna beräkningar. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål Inom staten genomförs en pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål. Detta görs för att återspegla pris- och löneförändringar i övriga samhället. Anslagen knyts till pris- och löneindex och omräkningen för ett visst år baseras på pris- och löneutvecklingen . De kostnader som räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräkningen används separata index för prisutvecklingen inom de tre nämnda utgiftsgrupperna. Vid omräkningen av löner används ett arbetskostnadsindex som baseras på utvecklingen av lönekostnaden för tjänstemän i den konkurrensutsatta sektorn före det aktuella året, med avdrag för ett tioårigt genomsnitt av produktivitetsutvecklingen i den privata tjänstesektorn. För omräkningen av löner 2015 är omräkningstalet . Lokalhyror som inte omförhandlas under det kommande budgetåret räknas i pris- och löneomräkningen om med ett index som motsvarar av den årliga förändringen av konsumentprisindex före det aktuella budgetåret. För omräkningen av hyror 2015 är omräkningstalet -0,för hyresavtal som inte kan omförhandlas. Omräkningen för hyresavtal som kan omförhandlas bygger på hyresutvecklingen från det att avtalet tecknades eller senast hade kunnat tecknas om. Detta omräkningstal är individuellt för varje berört anslag. För omräkningen av övriga förvaltningskostnader används samma index för samtliga anslag som pris- och löneomräknas. Detta index fastställs genom en sammanvägning av flera index från avseende utgifter som förekommer vid myndighetsutövning. För omräkningen av övriga förvaltningskostnader 2015 är omräkningstalet -0,. Pris- och löneomräkningen gör att utgifterna ökar med 2014 och med 2015. –2018 förväntas den årliga omräkningen uppgå till 3, 5 respektive . De statliga utgifterna påverkas av den ekonomiska utvecklingen i och omvärlden, eftersom utgifterna under flera anslag påverkas av den allmänna pris- och löneutvecklingen. bidrar makroekonomiska förändringar (se avsnitt 3) sammantaget endast till marginella förändringar av de takbegränsade utgifterna jämfört med . ökar utgifterna till följd av sådana faktorer med 17 respektive . ökar utgifterna till följd av makroekonomiska förändringar med 29 respektive . Flera transfereringar till hushållen följer den allmänna pris- och löneutvecklingen, t.ex. sjukpenningen, föräldrapenningen, sjuk- och aktivitetsersättningen samt garantipensionen. Det låga resursutnyttjandet till följd av den ekonomiska krisen förde med sig en svagare pris- och löneutveckling än normalt . Även bedöms pris- och löneökningstakten bli dämpad. Därmed ökar även transfereringsutgifterna relativt långsamt till följd av dessa faktorer. Biståndsramens storlek under utgiftsområde 7 bistånd bedöms uppgå till bruttonationalprodukten (BNI) varje år 2014-2018. Utvecklingen i BNI bedöms därmed leda till en ökning av biståndet med ca . Större delen av makroförändringen 2014-2018 beror på utgiftsförändringar i ålderpensionssystemet. De inkomstgrundade pensionerna följer normalt sett inkomstindex, vilket speglar de tre senaste årens reala genomsnittliga inkomstutveckling, med tillägg för inflationen . befinner sig ålderspensionssystemet i en period av balansering, vilket innebär att pensionerna i stället följer balansindex, vilket påverkas av inkomstindex och det s.k. balanstalet.65 Makroekonomiska faktorer påverkar pensionsutgifterna negativt med 3 miljarder 65 Balanstalet uttrycker förhållandet mellan tillgångar, det vill säga avgiftstillgång och buffertfond, och pensionsskuld i systemet för inkomstpension och tilläggspension. Den svagare utvecklingen av pensionerna 2014 beror på en relativt liten ökning i inkomstindex, som balanstalet är under 1,0000 detta år. väntas makroekonomiska faktorer öka utgifterna för ålderspensionssystemet med 2015, 2016, 2017 och 2018. beräknas pensionerna främst höjas till följd av ett högre inkomstindex. väntas balansindex bli högt, vilket leder till en högre ökningstakt av pensionsutgifterna dessa år. De arbetsmarknadsrelaterade utgifterna minskar mot slutet av prognosperioden Arbetslösheten var i princip oförändrad och väntas sjunka 2014 och 2015. Den förväntade nedgången i arbetslösheten leder till minskande utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och de arbetsmarknadspolitiska programmen 2014 och 2015 (se tabell 6.5). Arbetslösheten väntas sjunka ytterligare 2016–2018, vilket bidrar till att volymerna i de arbetsmarknadsrelaterade transfereringssystemen fortsätter att minska. I takt med de fallande volymerna väntas också utgifterna minska (se diagram 6.1). Diagram 6.1 Utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program samt antalet helårsekvivalenter i arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program 2013–2018 Utgifter (vänster axel) Antal helårsekvivalenter (höger axel) Anm.: Avser utgifter på anslagen 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Utfall 2013 och beräknade utgifter/volymer 2014–2018. Källa: Egna beräkningar. Tabell 6.5 Helårsekvivalenter i vissa ersättningssystem 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning räknas till sjuk- och rehabiliteringspenning. I tabellen anges därför endast volymer . 4Avser åldersgruppen 20–. Källa: Egna beräkningar. En stor del av förändringen av de takbegränsade utgifterna förklaras av andra faktorer än beslutade åtgärder, pris- och löneomräkningen och makroekonomiska förändringar. Dessa övriga faktorer medför att utgifterna ökar med sammanlagt 2014–2018. Förändringen är framförallt hänförlig till ökade volymer inom utgiftsområdena 8 Migration, 13 Integration och jämställdhet och 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. I motsatt riktning verkar minskade volymer inom vissa regelstyrda transfereringssystem, vilket medför minskade utgifter –2018. Minskningarna beror främst på att färre personer beräknas få sjukersättning och garantipension (se tabell 6.6). Antalet nya asylsökande i var det högsta sedan i mitten av 1990- talet och antalet asylsökande förväntas förbli högt under hela prognosperioden. Situationen i och dess närområde, och fortsatt svåra förhållanden i t.ex. och , driver många människor på flykt. Det har också börjat ske mer omfattande förflyttningar inom till följd av de svåra ekonomiska förhållanden som råder på delar av kontinenten. uppgick antalet asylsökande till 43 200 och antalet 2014-2018 förväntas uppgå till mellan 53 600 och 58 100 (se tabell 6.6). Utgifterna för asylmottagningen, kommunersättningarna för flyktingmottagande och etableringsersättningen beräknas följaktligen stiga . Utgiftsprognosen är dock gjord med antagande om att förvaltningsanslag ökar efter behov under hela prognosperioden, vilket bedöms korta handläggningstiderna och i förlängningen hålla nere kostnaderna för boende och ersättningar. För utgiftsområde 8 Migration beräknas utgifterna öka från ca 2013 till 2015, för att därefter sjunka till 2018. Dessa utgiftsförändringar påverkar också utgiftsområde 7 Internationellt bistånd eftersom en del av kostnaderna för flyktingmottagning avräknas från biståndet. För utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet beräknas utgifterna öka från ca 9 miljarder kronor 2013 till 2016, för att därefter sjunka till 2018. uppgick antalet kvarstående som omfattas av etableringsuppdraget till 22 900 och motsvarande antal under 2014-2018 beräknas variera mellan 36 200 och 52 500 (se tabell 6.6). Diagram 6.2 Utgifter för sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning samt antalet helårsekvivalenter i sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning 2012–2017 Utgifter (vänster axel) Antal helårsekvivalenter (höger axel) Anm.: Avser utgifter på anslagen 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. och 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Utfall 2013 och beräknade utgifter/volymer 2014–2018. Källa: Egna beräkningar. Utgifterna för sjukfrånvaron ökar Den sammantagna sjukfrånvaron, mätt med ohälsotalet66, minskade kraftigt –2013. har emellertid nedgången planat ut. Volymerna i sjukpenning har ökat , som antalet personer med sjukersättning fortsatt att minska. prognostiseras antalet sjukpenningdagar fortsätta öka, dock med en avtagande ökningstakt (se tabell 6.6). Antalet personer med sjukersättning beräknas fortsätta minska (se tabell 6.6). Det beror framför allt på att många personer med sjukersättning fyller och övergår till ålderspension samt på att nybeviljandet av sjukersättningar är lågt. Sammantaget beräknas ohälsotalet minska framöver. 66 Ohälsotalet anger hur många heldagar befolkningen (16–) i genomsnitt uppbär sjuk- och rehabiliteringspenning samt sjuk- och aktivitetsersättning. utgifterna för ohälsa beräknas däremot öka något (se diagram 6.2).67 Fler barn och pensionärer Antalet personer med inkomst- och tilläggspension beräknas öka markant framöver, vilket huvudsakligen beror på demografiska faktorer. Allt fler nytillkomna pensionärer har inkomstgrundad pension och generellt en högre inkomstgrundad pension än dagens ålderspensionärer. De nytillkomna pensionärerna väntas därför inte erhålla garantipension och bostadstillägg i samma utsträckning som dagens pensionärer. Som en följd av detta väntas antalet pensionärer med garantipension eller bostadstillägg minska något . Antalet uttagna dagar med föräldrapenning har ökat kontinuerligt och beräknas fortsätta att öka med . Ökningen beror framför allt på att fler barn föds. Det ökade barnafödandet medför även att antalet barnbidrag väntas öka med . 67 Se även fördjupningsrutan Sjukfrånvarons orsaker i avsnitt 2. Tabell 6.6 Volymer inom olika transfereringssystem 38,3%kv 38,9%kv 61,7%m 61,1%m 46,1%kv 46,1%kv 53,9%m 53,9%m 62,5%kv 62,9%kv (netto), miljoner 37,5%m 37,1%m 65,8%kv 67,5%kv penningdagar (netto), 34,2%m 32,5%m 59,4%kv 59,6%kv 40,6%m 40,4%m 47,0%kv 46,6%kv 53,0%m 53,4%m 10Antal personer med sjuk- och aktivitetsersättning som erhåller bostadstillägg 54,2%kv 54,2%kv 45,8%m 45,8%m 80,1%kv 80,2%kv 19,9%m 19,8%m 79,0%kv 78,5%kv 21,0%m 21,5%m 52,2%kv 52,2%kv 47,8%m 47,8%m 49,6%kv 49,8%kv 50,4%m 50,2%m 92,1%kv 91,6%kv 7,9%m 8,4%m 75,6%kv 75,2%kv 24,4%m 24,8%m 58,8%kv 55,2%kv 41,2%m 44,8%m 46,0%kv 48,0%kv 54,0%m 52,0%m 48,5%kv 48,5%kv 51,5%m 51,5%m 59,6%kv 59,3%kv 40,4%m 40,7%m Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundade till närmaste hundratal. Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, vilka redovisas i avsnitt 3. I tabellen anges därför endast volymer . När stödtagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Nettoräknat var antalet studiemedelstagare 467 200 personer 2012 och 472 200 personer 2013. Källa: Egna beräkningar. Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld 7 Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld –Den offentliga sektorn redovisade 2013 ett underskott i det finansiella sparandet som uppgick till . Den utdragna lågkonjunkturen och de reformer som beslutades i efter förslag i budgetpropositionen medför att den offentliga sektorns finansiella sparande minskar 2014. Underskottet uppgår 2014 till , eller av BNP. När tillväxten åter tar fart i kombination med oförändrad politik åren efter 2014, stärks det finansiella sparandet och beräknas ett överskott på av BNP.68 –Den offentliga sektorns finansiella ställning är stark. De finansiella tillgångarna översteg skulderna 2013 med av BNP. Den konsoliderade bruttoskulden uppgick av BNP, vilket med god marginal understiger referensvärdet inom EU på av BNP. –Den konsoliderade statsskulden beräknas 2014 uppgå till och motsvara av BNP, vilket är en 68 De reformer och den finansiering som redovisas i tabell 2.2 i avsnitt 2 ingår inte i beräkningen av statens budget och offentliga sektorns finanser i denna proposition. ökning med jämfört med . och framåt beräknas den däremot gradvis minska, både nominellt och som andel av BNP. beräknas den konsoliderade statsskulden uppgå till av BNP. –Kommunsektorns finanser bedöms vara stabila –2018. Resultatet beräknas uppgå till . antas sektorn uppvisa ett resultat i linje med god ekonomisk hushållning. I detta avsnitt redovisas den offentliga sektorns finanser enligt redovisningsprinciperna i nationalräkenskaperna (NR).69 Vidare innehåller avsnittet en redovisning av utvecklingen för statens budgetsaldo och statsskulden enligt de principer som följer av budgetlagen (2011:203) och beslut om statens budget. 69 Skatter och statsbidrag redovisas enligt den ordning som gällde innan den genomgripande revideringen av NR . Därmed överensstämmer redovisningen bättre med redovisningen i statens budget och den kommunala redovisningen. Det innebär dock att skatter och statsbidrag för delsektorerna (staten, ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn) avviker från den nuvarande redovisningen i NR. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn och dess delsektorer påverkas emellertid inte av denna avvikelse. Redovisningen av inkomster och utgifter för den konsoliderade offentliga sektorn påverkas inte heller. Avsnittet innehåller också en jämförelse av olika bedömares prognoser av den offentliga sektorns finansiella sparande i . Slutligen redovisas Europeiska kommissionens uppgifter om finansiellt sparande och bruttoskuld i EU-länderna, och . 7.1Effekterna på de offentliga finanserna av regeringens politik Statens budget är det viktigaste medlet för regeringen att genomföra sin ekonomiska politik och för att utöva sin finansmakt. Budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen är regeringens förslag till om hur budgetpolitiken ska utformas. Regeringen kan förändra politikens inriktning genom att föreslå att medel allokeras till nya utgiftsändamål eller att den tidigare aviserade fördelningen till befintliga ändamål ändras. Förändringar i skattesystemet är också ett sätt att ändra politikens inriktning. Detta avsnitt innehåller en översiktlig redovisning av effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som regeringen förslår eller aviserar . Inledningsvis redovisas effekterna av de aviseringar och förslag som tillkommit sedan budgetpropositionen , dvs. i denna proposition och i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99). Vidare följer en redovisning av effekterna i förhållande till föregående år som även inkluderar effekterna av åtgärder som tidigare beslutats eller aviserats, dvs. samtliga förslag till och aviseringar av reformer och finansiering som regeringen lämnat till och som antingen beslutat eller godkänt beräkningarna för.70 I redovisningen förutsätts att anslagsförändringar motsvaras av lika stora utgiftsförändringar. 70 Regeringen föreslår och beslutar om allokering av medel för det kommande budgetåret. Regeringen kan även avisera åtgärder vars ikraftträdande ligger längre fram i tiden än det närmast följande budgetåret och som normalt ingår i anslagsberäkningarna. godkänner dessa beräkningar i samband med behandlingen av budgetpropositionen. I tabell 7.1 redovisas hur effekten på den offentliga sektorns finansiella sparande av aviseringar och förslag i denna proposition och i propositionen Vårändringsbudget fördelar sig på utgifter och inkomster enligt Nationalräkenskaperna. Av tabellen framgår att den offentliga sektorns finanser försvagas med 2014. I redovisningen av effekten på det finansiella sparandet i tabell 7.1 ingår endast den del av förslagen i propositionen Vårändringsbudget som avser reformer, ca . Totalt föreslår regeringen i Vårändringsbudgeten högre anslagsnivåer om . Större delen av detta belopp, ca , avser främst transfereringsanslag där utgiftsförändringar uppkommit som är föranledda av att volymer eller makroekonomiska förutsättningar förändrats jämfört med den bedömning som låg till grund för anslagsberäkningen i budgetpropositionen. På ändringsbudget tillförs i dessa fall medel på befintliga anslag, utan att någon ny reform föreslås. Tabell 7.1 föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar 2014–2018, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande Förändring i förhållande till budgetpropositionen . Justering för olika redovis- ningsprinciper i statens budget -0,4 -0,1 -0,1 -0,1 1 Föreslagna anslagsförändringar 2014 beskrivs närmare i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99). Medel som föreslås tillföras anslag utan att någon ny reform föreslås ingår inte (främst transfereringsanslag). Inklusive medel till dessa anslag uppgår förslagen i propositionen Vårändringsbudget till (se vidare tabell 9.7). Källa: Egna beräkningar. När det gäller 2016 och framåt beslutade i enlighet med förslagen i regeringens proposition Förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i (prop. 2013/14:76, bet. 2013/14:SkU24, rskr.2013/14:186). Medel motsvarande ökade intäkter från trängselskatten i , efter avdrag för system- och administrationskostnader, ska delfinansiera en utbyggnad av tunnelbanan i . En mer detaljerad genomgång av de förslag och aviseringar som påverkar budgetens utgiftssida finns i avsnitt 9.2. Tabell 9.7 visar beräknade budgeteffekter av förslagen och aviseringarna per utgiftsområde och större anslagsförändringar under varje utgiftsområde. Effekter av åtgärder i förhållande till föregående år Vid bedömningen av finanspolitikens inriktning är det viktigt att hänsyn tas till den samlade effekten av regeringens åtgärder, dvs. i vilken utsträckning både beslutade och föreslagna åtgärder sammantaget påverkar förändringen över tiden av de offentliga finanserna. Regeringens bedömning av finanspolitikens inriktning sammanfattas i tabell 7.4. Underlaget till bedömningen av den aktiva finanspolitiken i tabell 7.4 redovisas i tabell 7.2. Tabell 7.2 visar de samlade budgeteffekterna av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer, inklusive finansieringen av dessa, i förhållande till föregående år. På detta sätt redovisas på en övergripande nivå regeringens prioriteringar. Sammantaget bedöms den offentliga sektorns finansiella sparande försvagas 2013 och 2014 med ca , varav ca avser försvagningen 2014. Åren därefter är den aviserade aktiva finanspolitiken något åtstramande men något expansiv –2018. Utgifterna i statens budget ökade med till följd av beslut om reformer, främst till följd av de åtgärder som föreslogs i budgetpropositionen . Effekten motverkades dock vid justering till NR:s redovisningsprinciper. Det förklaras i första hand av två poster. Lånefinansierade infrastrukturinvesteringar ingår inte i de takbegränsade utgifterna och ska inkluderas för överenstämmelse med NR. Eftersom de minskade i omfattning bidrar de lånefinansierade infrastrukturinvesteringarna till att effekten av regeringens politik på de offentliga finanserna minskar mellan åren. Vidare redovisas kapitaltillskott i de takbegränsade utgifterna men inte i NR. Dessa ska därmed exkluderas för att erhålla budgeteffekten för det finansiella sparandet enligt NR. Sammantaget beräknas regeringens politik, enligt redovisningen i NR, ha medfört att den offentliga sektorns utgifter har ökat med 2013. Tabell 7.2 Utgifts- och inkomstförändringar 2013–2018 i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade åtgärder och finansieringar, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande Budgeteffekt i förhållande till föregående år. -6,7 -0,2 Justering för olika redo- -4,8 -1,2