prop · H103200 · 2014-03-26 00:00:00 — av gymnasieskolorna fick kritik utifrån indikatorn som lyder: Skolan klargör för elever och föräldrar vilka mål utbildningen har, vilka krav skolan ställer eller vilka rättigheter och skyldigheter elever och deras vårdnadshavare har. Statistikuppgifterna för dessa indikatorer är dock inte kvalitetssäkrade av Skolinspektionen, varför den exakta andelen är osäker. av grundskolorna fick kritik utifrån indikatorn som lyder: Lärarna ger elever som lätt når kunskapskraven som minst ska uppnås ledning och stimulans för att nå längre i sin kunskapsutveckling. 151Bedömningsunderlagen för regelbunden tillsyn omfattade 25 bedömningspunkter och 90–100 indikatorer beroende på skolform. De omnämnda indikatorerna har kritiserats på 0–av grundskolorna . Dessa indikatorer är dock inte kvalitetssäkrade av Skolinspektionen, varför den exakta andelen är osäker. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? Det pedagogiska ledarskapet uppmärksammas i tillsynen Rektor har i uppdrag att leda lärarna i utveckling och genomförande av undervisningen.152 Enligt är bedömningen av rektors ledarskap nära sammanknutet med bedömningen av undervisningen, eftersom utfallet av det pedagogiska ledarskapet bör påverka undervisningens förmåga att leva upp till de krav som ställs i lag och förordning. Att Skolinspektionen uppmärksammar rektors centrala roll bekräftas i enkät. I enkäten uppger mer än hälften () av rektorerna att hur det pedagogiska ledarskapet bedrivs bedömdes i tillsynen på den egna skolan.153 av inspektörerna uppger att de i den breddade tillsynen bedömer hur det pedagogiska ledarskapet bedrivs. Motsvarande andel för bastillsyn är 48 procent.154 I intervjuer med inspektörer framkommer att rektors ledarskap tillsammans med det systematiska kvalitetsarbetet är en central fråga i tillsynen. 4.4.2 Blandade uppfattningar om tillsynens träffsäkerhet I enkät har rektorer och huvudmän fått ta ställning till om tillsynen fångar de brister som är av störst betydelse för elevernas kunskapsresultat.155 152På denna punkt fick av skolorna kritik . Skolinspektionen, Statistik regelbunden tillsyn 2012. 153Se fråga 3 bilaga 2. Procentandelen i texten motsvarar andelen som uppgett att tillsynen inkluderade rektors pedagogiska ledarskap avseende såväl formalia (såsom obligatoriska dokument, formell organisation) som faktisk verksamhet (hur verksamheten bedrivs) alternativt i huvudsak praktisk verksamhet (hur verksamheten bedrivs). 154Se fråga 4 och 5 bilaga 1. Procentandelen i texten motsvarar andelen som uppgett att tillsynen inkluderade rektors pedagogiska ledarskap avseende såväl formalia (såsom obligatoriska dokument, formell organisation) som processer (hur verksamheten bedrivs) alternativt i huvudsak processer (hur verksamheten bedrivs). 155I enkätfrågan har inte definierat vad till exempel forskning anser vara av störst betydelse för elevernas kunskapsresultat. Det är således den svarandes egen värdering som speglas i svaren, och dessa värderingar kan skilja sig åt. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Ange i vilken utsträckning du instämmer i följande påstående. (Frågan har ställts till rektorer, huvudmän och inspektörer) Den kritik som framfördes fångade de brister som är av störst betydelse för elevernas kunskapsresultat156 Instämmer helt och hållet Vet ej/Saknar uppfattning Instämmer i någon mån Runt en tredjedel av huvudmännen, , instämmer helt och hållet eller huvudsakligen i påståendet att den kritik som framfördes i tillsynen fångade de brister som är av störst betydelse för elevernas kunskapsresultat.157 Av de tillfrågade rektorerna som svarat instämmer av dem som fått bastillsyn och av dem som fått breddad tillsyn åtminstone huvudsakligen i motsvarande påstående.158 I samtliga grupper (huvudmän samt rektorer med bastillsyn och breddad tillsyn) är det ungefär en femtedel som tycker att den kritik som framfördes inte alls fångade de brister som är av störst betydelse för elevernas kunskapsresultat.159 Bland inspektörerna är det en majoritet () som anger att kritiken, åtminstone huvudsakligen, fångar de brister som är av störst betydelse för elevernas kunskapsresultat. Det är dock som anser att kritiken helt och hållet fångar de brister som är av störst betydelse för elevernas kunskapsresultat.160 Skolinspektionen har i sin så kallade postinspektionsenkät inte ställt någon jämförbar fråga. Däremot har rektorer fått ta ställning till 156I enkäten till inspektörerna vid Skolinspektionen lyder påståendet: Våra bedömningar fångar de brister som är av störst betydelse för elevernas kunskapsresultat. 157Se fråga 14 i bilaga 3. 158Se fråga 19 b i bilaga 2. De granskade, om hur offentliga verksamheter görs granskningsbara, s. 115. instämmer i någon mån och instämmer inte alls. Se fråga 8 i bilaga 1. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? påståendet de områden som tillsynen har granskat är viktiga för skolans verksamhet. svarar att påståendet stämmer mycket eller ganska bra.161 Vilka aspekter av skolverksamheten som väljs ut för kvalitetsgranskning bestäms utifrån vad som har kommit fram i tillsynen eller anmälningsärenden.162 Inom dessa områden görs enligt Skolinspektionen en uttolkning av författningarnas krav med stöd av forskning och beprövad erfarenhet inom det aktuella granskningsområdet.163 genomfördes fyra ämnesgranskningar: Läsundervisning i svenska för årskurs 7–9, Idrott och hälsa för årskurs 4–6, Undervisning i NO årskurs 1–3 och Religionskunskap A/1 i gymnasieskolan och åtta tematiska granskningar, såsom Rektors ledarskap 2012, IT i undervisningen och Skolornas arbete med demokrati och värdegrund. En majoritet () av de inspektörer vid Skolinspektionen som svarat på enkät anser att deras bedömningar inom kvalitetsgranskningen helt eller huvudsakligen lyckas identifiera de utvecklingsområden som är av störst betydelse för elevernas kunskapsresultat.164 En övervägande del av såväl huvudmän () som rektorer () instämmer i detta.165 Sannolikt kan detta kopplas till att flera av kvalitetsgranskningarna specifikt studerar hur undervisningen bedrivs. En stor andel av rektorerna () och huvudmännen () anger i enkät att kvalitetsgranskningarna generellt, helt och hållet eller huvudsakligen, behandlar angelägna ämnen.166 Skolförfattningarna är omfattande vilket ställer krav på analys av vilka delar som ska fokuseras i den regelbundna tillsynen. Skolinspektionen har utgått från forskning i valet av vilka delar av lag och förordning som ska ingå i bedömningsunderlagen för tillsyn. I den breddade tillsynen 161Skolinspektionen, , Aggregerad rapport , fråga 10. Totalt ingick 498 rektorer i Skolinspektinens postinspektionsenkät. I rektorsenkät ingår totalt 1 288 rektorer. 163Skolinspektionen, Årsredovisning , s. 22. 164Se fråga 27 i bilaga 1. 165Se fråga 27 a i bilaga 2 och fråga 23 i bilaga 3. 166Se fråga 25 i bilaga 2 och fråga 20 i bilaga 3. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET är bedömningsunderlaget brett och omfattar såväl indirekta som direkta förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat och ökad likvärdighet. Ingen inbördes prioritering görs mellan områdena. I bastillsynen inkluderas inte bedömningsområdet Undervisning och lärande. Det innebär att en direkt granskning av undervisningen inte ska göras på runt en tredjedel av skolorna. Skolans och huvudmannens kvalitetsarbete framstår som ett av de mest centrala områdena i den regelbundna tillsynen. En genomgående granskning görs också av dokumentation och uppföljning kring elevers särskilda stöd och kunskapsutveckling. Detta är exempel på indirekta förutsättningar för att eleverna ska kunna nå förbättrade kunskapsresultat som Skolinspektionen bedömer och kritiserar i tillsynen. granskning visar att Skolinspektionen till stor del inte bedömer och kritiserar undervisning inom ramen för den regelbundna tillsynen. Detta trots att regeringen har uttalat att tillsynen ska omfatta sådana aspekter, såsom undervisningen, som kräver kvalitativa bedömningar. Drygt hälften av de rektorer och huvudmän som har svarat på enkät anger att den kritik som framfördes i huvudsak inte fångade de brister som är av störst betydelse för elevernas kunskapsresultat. granskning visar också att det finns vissa brister i Skolinspektionens tillsyn över det arbete som ska bedrivas av huvudmän och skolor för att främja likvärdigheten. Kvalitetsgranskningen har i högre grad en inriktning på undervisningen. granskning visar att såväl rektorer som huvudmän och inspektörer anser att kvalitetsgranskningen i hög utsträckning lyckas identifiera de områden som anses ha störst betydelse för elevernas kunskapsresultat. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 5En konsistent granskning? En effektiv inspektion förutsätter att tillsynen och kvalitetsgranskningen bedrivs konsistent, det vill säga att granskningen är enhetlig och tydlig inom respektive granskningstyp. I det här kapitlet beskrivs inledningsvis Skolinspektionens interna processer för att uppnå likvärdighet och tillförlitlighet i bedömningarna i tillsynen. Därefter redovisas i vilken utsträckning de bedömningar som görs i tillsynen är likvärdiga, om de lagkrav som verksamheterna granskas gentemot upplevs som tydliga av målgrupperna samt om det framgår tydligt vilka slutsatser som kan dras av tillsynen. Kapitlet avslutas med en jämförelse med kvalitetsgranskningen. 5.1Skolinspektionens arbete för en konsistent tillsyn Skolinspektionen utarbetar interna bedömnings-PM för att underlätta för inspektörerna att bedöma hur ett visst område i skollagstiftningen ska tolkas. Interna bedömnings-PM kan också ha till syfte att främja likvärdiga Skolinspektionen utarbetar löpande nya bedömnings-PM, men flera centrala områden i tillsynen omfattas ännu inte av bedömnings-PM.167 Därutöver finns en intern praxisbildning som bildas genom principiella ställningstaganden i myndighetens så kallade kvalitetssäkringsforum. Dit kan en fråga föras när inspektörer uppfattar det vara oklart hur en situation bör tolkas i relation till skollagstiftningen. För varje enskild bedömning finns också interna kvalitetssäkringsprocesser där besluten kontrolleras av avdelningsjurist och enhetschef eller avdelningschef. Förutom Skolinspektionens interna processer och stödmaterial kan inspektörerna använda sig av det stödmaterial som tar fram, bland annat i form av allmänna råd. 167Det finns bedömnings-PM inom områdena: Bedömningar av avgifter i skolan, Innehåll i skolans val inom , Skolbibliotek, Bedömning av kunskapsresultaten i årskurser 3, 5 och 9, Bedömning av kunskapsresultat i gymnasieskolan, Individuella utvecklingsplaner med skriftliga omdömen, Åtgärder mot kränkande behandling, Beslut i kommunen, delegationsordning och anmälningsskyldighet, Utformning av beslut efter regelbunden tillsyn av fristående skolor, Tillsyn i olika ansvarsnivåer, Drogtestning genom urinprovtagning av elever i grund- och gymnasieskolor, Avknoppningar, Återkallelse, statliga åtgärder för rättelse och tillfälligt verksamhetsförbud, Kommunikation av resultat efter tillsyn, Skolinspektionens ingripanden vid konstaterade brister, Bedömning av brister samt val av verktyg samt Rutin för kvalitetssäkring och beslutfattande vid regelbunden tillsyn. De bedömnings-PM som omfattar övriga skolformer än de som behandlas i denna granskning har ej tagits upp här. Uppgifter om bedömnings-PM mottogs från Skolinspektionen . STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? En majoritet av inspektörerna uppger i enkät att de får tillräckligt () och ändamålsenligt stöd () för att göra korrekta bedömningar i tillsynen medan ungefär en tredjedel uppger att de saknar sådant stöd.168 En majoritet av inspektörerna uppger dock att och Skolinspektionens operationalisering av skolförfattningarna sammantaget inte är tillräcklig att utgå från i tillsynen.169 Utifrån intervjuer gör bedömningen att vissa inspektörer har svarat på den förstnämnda enkätfrågan som att de är relativt nöjda med befintligt stöd i de bedömningar som görs. Dock undviker somliga inspektörer att göra kvalitativa bedömningar där lagkravet är mer otydligt och bedömningsstödet svagare. När stödet ses som otillräckligt efterfrågas ofta ett verksamhetsnära och lättillgängligt stöd där lagens krav konkretiseras och stöd ges om hur verksamheterna ska sättas i relation till tolkningen av lagkraven. Av intervjuer har också framgått att gällande hur de mer övergripande lagkraven ska tolkas konkret kommer stödet snarare från en kontinuerlig dialog på enhetsnivå, än från myndighetsgemensamma klargöranden och ställningstaganden. Inspektörer påpekar också att även om det finns bedömnings-PM inom ett område, saknas interna ställningstaganden vid Skolinspektionen om vad som är tillräckligt för att tillsynsobjektet ska anses leva upp till ett lagkrav. Det bidrar i sin tur till att inspektörer i större utsträckning riskerar att göra olika bedömningar på grundval av jämförbara underlag. En stor andel () av inspektörerna använder i regel myndighetens bedömnings-PM under tillsynen.170 Inspektörerna ger i enkät och i intervjuer återkommande uttryck för åsikten att bedömnings-PM i sig är något positivt, men att de i praktiken i alltför liten utsträckning är anpassade till inspektörens behov i det löpande arbetet. Detta beror på att PM:en uppfattas ligga på en alltför hög abstraktionsnivå för att kunna tillämpas i en tidsmässigt pressad arbetssituation. På motsvarande sätt återkommer synpunkter om att strukturen med kvalitetssäkringsforum i sig är positivt, men att det på grund av begränsade resurser i praktiken kan vara svårt att föra upp frågor till dessa forum.171 Enligt en majoritet av inspektörerna som svarat på enkät fokuserar kvalitetssäkringen främst på vad som kan kallas det juridiska perspektivet, 168Se fråga 20 i bilaga 1. 169Se fråga 17 och 18 i bilaga 1. av inspektörerna anger att normering är tydlig, men täcker inte in alla nödvändiga områden av lag och förordning. anger att normering inte är tillräckligt tydlig. av inspektörerna tycker att Skolinspektionens operationalisering är tillräckligt tydlig, men saknas på vissa nödvändiga områden. anger att Skolinspektionens operationalisering oftast inte är tillräckligt tydlig. 170Se fråga 19 i bilaga 1. 171Framkommer i såväl öppna svar i enkät som i intervjuer. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET snarare än de frågor som är av pedagogisk, mer innehållslig natur.172 Mer konkret framkommer synpunkter om att kvalitetssäkringen snarare är inriktad på hur besluten är formulerade än om de bedömningar som har gjorts är rimliga utifrån den insamlade empirin. Underlag för bedömningar i tillsynen Som beskrevs i kapitel 4 bedömer att tillsynen tenderar att inte fullt ut bedöma skolornas eventuella brister vad gäller de förutsättningar som förmodas påverka kunskapsresultaten mer direkt.173 Detta kan delvis kopplas till svårigheterna att samla in tillräckliga och underlag om dessa aspekter av verksamheterna. I intervjuer beskriver inspektörer hur komplicerat det kan vara att göra kvalitativa bedömningar, inte minst för att sådana bedömningar ofta kräver ett annat underlag än befintliga skriftliga källor. I enkät framkommer också att inspektörerna inte anser att de klassrumsbesök som görs i tillsynen ger möjlighet att bedöma undervisningen.174 I intervjuer och i enkäten framkommer att syftet med klassrumsbesöken mestadels är att fånga upp frågor till intervjuer med rektor och lärare.175 I kvalitetsgranskningen däremot, har metoder för lektionsobservationer utvecklats. Att avgöra om ett dokument lever upp till de krav som lagen ställer är ofta mindre komplicerat och mindre tidskrävande än att bedöma om till exempel undervisningen lever upp till de krav som finns angivna i författningarna. Flera inspektörer beskriver hur de i vissa fall framför kritik angående ett dokument i tillsynsbeslutet trots att de allvarligaste bristerna observerats i den praktiska verksamheten. Skälet till detta uppges vara att det dels är mer komplicerat att avgöra vad lagens krav på den konkreta verksamheten innebär, dels att det är svårare att med de metoder som används inom tillsynen att belägga att verksamheten inte lever upp till dessa krav. Att tillsynen, särskilt inom bastillsynen, till betydande del baseras på skriftliga utsagor innebär också att bedömningar av rutiner, strukturer och dokumentation ligger närmast till hands.176 Dessutom försvåras kvalitativa bedömningar av att lagen kräver att ett föreläggande ska ange de åtgärder som tillsynsmyndigheten 172Se fråga 24 bilaga 1. 173Jämför Ek, . Om hur offentliga verksamheter görs granskningsbara, s. 88. 174Frågan i enkäten lyder: Hur ser du på klassrumsbesökens funktion under tillsynen? På påståendet klassrumsbesöken ger oss möjlighet att bedöma undervisningen på skolan svarade av inspektörerna instämmer inte alls, svarade instämmer i någon mån, svarade instämmer huvudsakligen och svarade instämmer helt och hållet. Se fråga 29 i bilaga 1. 175Se bland annat fråga 29 i bilaga 1. 176Skolinspektionen har redovisat en åtgärdsplan för regeringen för hur myndigheten ska minska den dokumentationsmängd som krävs av skolor och huvudmän inför en tillsyn. Skolinspektionen, Redovisning av regeringsuppdrag att minska dokumentationsinhämtningen. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? anser nödvändiga för att avhjälpa de påtalade bristerna.177 Att ange sådana åtgärder kan vara betydligt mer komplicerat vad gäller processer som syftar till att bedöma praktisk verksamhet jämfört med bedömningar av planer och dokumentation.178 Av diagram 4 nedan framgår att huvudmän och rektorer uppfattar att Skolinspektionen i högre grad har tillfredsställande underlag för bedömningar av dokument, än av styrning och ledning, och i lägst utsträckning för undervisningen på skolan.179 En stor majoritet av såväl rektorer som huvudmän anger att Skolinspektionen, åtminstone huvudsakligen, har ett tillfredsställande underlag för att bedöma rutiner och dokument såsom åtgärdsprogram och handläggningsrutiner.180 Beträffande underlag för att bedöma undervisningen är det under hälften av rektorerna och huvudmännen som menar att det är tillfredställande.181 Hur ser du på tillförlitligheten i Skolinspektionens underlag för besluten? (Frågan har ställts till rektorer och huvudmän) Skolinspektionen har tillfredsställande underlag för att bedöma Styrning och ledning på skolan Instämmer helt och hållet Instämmer i någon mån Vet ej/Saknar uppfattning 17726 kap. 10 § skollagen (2010:800). Bestämmelsen om att föreläggandet ska innehålla uppgifter om vilka åtgärder som är nödvändiga för att tillsynsmyndigheten ska anse de påtalade bristerna åtgärdade finns av rättssäkerhetsskäl. Det är dock bara en rekommendation till hjälp för huvudmannen. Inget hindrar, enligt förarbetena till skollagen, att huvudmannen väljer ett annat sätt att avhjälpa bristen om detta är möjligt. 2009/10:165, s. 898. 178Jfr Ek, . De granskade, om hur offentliga verksamheter görs granskningsbara, s. 179Se fråga 18 i bilaga 2 och fråga 13 i bilaga 3. 180I enkäten betecknas dessa aspekter formalia. 181Se fråga 18 i bilaga 2 och fråga 13 i bilaga 3. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 5.2Likvärdiga bedömningar i tillsynen? Skolinspektionen har prioriterat arbetet med att skapa en tillsynsprocess som ger goda förutsättningar för likvärdiga bedömningar, inspektörer och enheter emellan.182 Likvärdiga bedömningar innebär att en given situation ska bedömas på likartat sätt oavsett vilken inspektör som Förutsättningar för likvärdiga bedömningar är enligt att data samlas in utifrån gemensamma rutiner och metoder samt att det finns en gemensam uppfattning om hur författningskraven konkret ska tolkas i en given situation. 5.2.1Datainsamling sker delvis på olika sätt Inför ett tillsynsbesök begär Skolinspektionen in exempel på dokument, såsom individuella utvecklingsplaner, skriftliga omdömen och åtgärdsprogram.183 Myndigheten anger dock inte vilka specifika dokument som ska skickas Om det från huvudmannens eller rektorns sida finns ett intresse av att verksamheten ska framstå som bättre än i verkligheten finns därmed en möjlighet att endast skicka in de bästa exemplen av ovan nämnda dokument. Vad gäller den kvalitativa datainsamlingen skiljer sig sättet som urvalet görs mellan olika inspektörer. Inför de intervjuer som genomförs med lärare vid tillsynsbesöket uppger en majoritet av inspektörerna, som svarat på enkät, att rektorn, inte Skolinspektionen väljer vilka lärare som ska intervjuas. Vidare uppger ungefär hälften av inspektörerna att lärare eller rektorn väljer vilka elever som intervjuas under tillsynen, medan den andra hälften uppger att de själva väljer ut de elever som intervjuas. Vilka klasser som får besök av Skolinspektionen styrs däremot i regel av inspektörerna.184 5.2.2Bedömningarna upplevs vara bristande i sin likvärdighet Granskningen visar att de bedömningar som görs i tillsynen inte alltid uppfattas som likvärdiga av dem som har varit föremål för tillsyn.185 , rektorer och huvudmän uppger i intervjuer att de upplevt att bedömningarna i tillsynsbesluten skiljt sig åt orimligt mycket 183Skolinspektionen har återrapporterat ett regeringsuppdrag angående vilka åtgärder myndigheten har vidtagit för att minska dokumentationsinhämtningen i samband med tillsyn. Här framgår att Skolinspektionen numera bara samlar in en så kallad verksamhetsredogörelse från de skolenheter där bastillsyn genomförs. Inom breddad och fördjupad tillsyn har antalet dokument reducerats till maximalt 10 (Skolinspektionen, Redovisning av regeringsuppdrag att minska dokumentationsinhämtningen). 184Se fråga 9 i bilaga 1. Reinstating national school inspections in – The return of the state, s. 77. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? mellan skolor i likartade situationer.186 Enligt dem skiljer sig bedömningarna åt både vad gäller tillsyn utifrån de författningskrav som innebär bedömningar av indirekta respektive direkta förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat. Skolinspektionens ledning påtalar dock att liknande företeelser kan bedömas olika då de sällan är isolerade utan bedöms i ljuset av annat tillgängligt material.187 Av de huvudmän som i enkät har besvarat frågan om likvärdiga bedömningar instämmer knappt hälften () åtminstone huvudsakligen i påståendet att huvudmännens skolor fick en likvärdig bedömning. Det är emellertid av huvudmännen som helt och hållet anser att huvudmannens skolor sinsemellan fick en likvärdig bedömning.188 Generellt är det en stor spridning i svaren från huvudmännen. Skolinspektionen antyder också att bedömningarna kan skilja sig åt genom att uppge att de fristående skolorna kunde få olika bedömningar om skolorna hörde till olika avdelningar inom Skolinspektionen. Risken för detta var ett av de skäl som angavs som motiv till att Skolinspektionen börjat granska fristående skolor som har samma huvudman , så kallad koncerngranskning.189 I intervjuer med inspektörer har det vidare framkommit att strävan att främja likvärdighet i bedömningarna i sig riskerar att verka hämmande på andelen författningskrav som behöver tolkas kvalitativt, som bedöms och kritiseras i tillsynen. Bedömningar som grundar sig på dokument har lättare att leva upp till kravet på likvärdighet än kvalitativa bedömningar som kräver viss grad av skönsmässig, professionellt grundad bedömning. Å andra sidan, som lyfts fram i kapitel 4, är det bland annat sådana professionellt grundade bedömningar som bidrar till att ge inspektionen legitimitet.190 visar granskning att det är ovanligt att Skolinspektionens bedömningar uppfattas som helt och hållet felaktiga, bland annat tack vare den faktagranskning som är en del i tillsynsprocessen. Den bilden bekräftas även av Skolinspektionens egen undersökning där de flesta rektorerna () bedömt att den kritik som 186Intervju , , och .