prop · H103115 · 2014-03-07 00:00:00 — Regeringen har informerat och överlagt med respektive september. 29.5 Utökat samarbete mellan de offentliga arbetsförmedlingarna i EU Kommissionen antog ett förslag till beslut om ett utökat samarbete mellan de offentliga arbetsförmedlingarna (se faktapromemoria 2012/13:FPM137). Förslaget innebär att det inrättas ett europeiskt nätverk för offentliga arbetsförmedlingar som ska möjliggöra jämförelser av arbetsförmedlingarnas resultat på europeisk nivå, kartlägga god praxis och främja ömsesidigt lärande för att förbättra arbetsförmedlingarnas kapacitet och flexibilitet. Förslaget syftar till att förstärka och befästa existerande samarbete mellan de offentliga arbetsförmedlingar i Det nuvarande samarbetet i nätverket för nationella offentliga arbetsförmedlingar är frivilligt och inte formaliserat. Regeringen ser positivt på syftet med förslaget, det vill säga att utöka erfarenhetsutbytet mellan offentliga arbetsförmedlingar. anser dock att förslaget inte får innebära en förändring av nätverkets Nätverket får inte ges en beslutande roll och 2013/14:115 det får inte heller dubblera existerande strukturer för samverkan på sysselsättningsområdet. har förslaget förhandlats i rådet. Vid antogs en allmän inriktning om förslaget. Regeringen har informerat och överlagt med . gav 2012 regeringen tillkänna att bör kräva att EU ska anta ett juridiskt bindande protokoll, som tydliggör att grundläggande fackliga rättigheter såsom den fria förhandlings- och konflikträtten samt rätten att fritt teckna kollektivavtal gäller inom EU och att dessa inte underordnas EU:s ekonomiska friheter. Anställda ska bl.a. ha rätt att vidta sympatiåtgärder för löntagare i ett annat land. I tillkännagivandet anges att en sådan femte frihet bör gälla inom hela EU och komplettera dagens fyra friheter på den inre marknaden. presenterade kommissionen ett initiativ för att främja sociala investeringar för tillväxt och sammanhållning det s.k. sociala investeringspaketet. Initiativet är kopplat till 2020-strategin och kan ses som en motsvarighet till det s.k. sysselsättningspaketet som presenterades föregående vår. Meddelandet presenterar inga nya lagstiftningsinitiativ utan syftar till att ge medlemsstaterna strategisk vägledning i arbetet med att modernisera välfärdssystemen. Syftet är att säkerställa långsiktig hållbarhet, underlätta arbetsmarknadsdeltagande och ge tillräckligt stöd och trygghet för att möta utmaningar under olika skeden i livet. Investeringspaketet innehåller ett meddelande om sociala investeringar (se faktapromemoria 2012/13:FPM78), en rekommendation om att investera i barns framtid (se faktapromemoria 2012/13:FPM79) samt ett antal arbetsdokument. Arbetsdokumenten berör den demografiska utvecklingen, investeringar i hälsa, uppföljning av strategin för aktiv inkludering, utnyttjande av Europeiska socialfonden, hemlöshet, äldreomsorg samt en rapport om sociala tjänster av allmänt intresse. Tre övergripande områden i meddelandet för fortsatt arbete pekas särskilt ut; Sociala investeringar som del av den europeiska terminen; EU-medel som stöd för sociala investeringar (ESF) samt Förenklad förvaltning (styrning) och rapportering. Regeringen välkomnar initiativets inriktning och fokus på långsiktigt hållbara lösningar och ett ändamålsenligt och effektivt användande av resurser. Det innebär ett välkommet skifte bort ifrån riktade insatser och utpekande av utsatta grupper. Denna inriktning ligger väl i linje med regeringens politik på området. antog rådsslutsatser om meddelandet. och socialutskottet informerades och samråd Skr. 2013/14:115 inför rådsmötet skedde med . 29.8Europeisk fond för stöd till de mest behövande Kommissionen föreslog en förordning om en europeisk fond för stöd till de mest behövande (se faktapromemoria 2012/13:FPM20). Fonden är tänkt att ersätta det program som har fördelat jordbruksöverskott som livsmedelshjälp inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Fonden omfattar ca –2020. Medlen tas från strukturfonderna för detta ändamål. Förhandlingar om förslaget avslutades och fonden är verksam från . EU har en viktig roll i att främja samarbetet mellan medlemsländerna för att motverka fattigdom och social utestängning, men direkta socialpolitiska stödinsatser ska vara ett ansvar för varje medlemsstat. Regeringen har därför starkt ifrågasatt om förslaget är i linje med subsidiaritetsprincipen. Under förhandlingarna har regeringen verkat för ökad flexibilitet i förordningen jämfört med kommissionens ursprungliga förslag, vilket innebär att fonden ger möjlighet att inte bara finansiera materiellt stöd, utan även sociala insatser för ökad inkludering. Fattigdom och social utestängning motverkas bäst genom att främja arbete som möjliggör egen försörjning och genom att utveckla sociala trygghetssystem som omfattar hela befolkningen. Överläggningar om förslaget skedde med socialutskottet och . 30Jämställdhet och arbetet mot diskriminering arbetar aktivt för att främja jämställdhet inom alla politikområden och i genomförandet av EU:s större processer och program. har bl.a. aktivt drivit frågan om att stärka jämställdhetsperspektivet i 2020-strategin och i relevanta slutsatser och rekommendationer som EU:s rådsrekommendation om integrering av romer. Förslag till direktiv om jämnare könsfördelning i börsnoterade bolagsstyrelser Kommissionen beslutade om ett förslag till ett direktiv om förbättrad könsbalans i börsbolagens styrelser. styrelserna för börsbolag med mer än 250 anställda och en årlig 2013/14:115 omsättning på ska bestå av av vartdera könet. Offentligt ägda företag ska uppnå målet . Förslaget har bl.a. föregåtts av en öppen konsultation om möjliga åtgärder på EU-nivå. Som ett inspel i den processen diskuterade jämställdhetsministrarna i rådet frågan . Jämställdhetsministerns inlägg i debatten behandlades i , efter samråd med civilutskottet. Ämnet var också uppe för debatt på och behandlades i . Inom EU sker ett strategiskt arbete med att följa upp för jämställdhet som antogs i . Handlingsplanen är den formella utgångspunkten för EU:s medlemsstaters åtagande beträffande jämställdhetsintegrering och för framtagande av indikatorer för uppföljning av Pekingplattformens 12 kritiska områden. Inom denna process antog rådet slutsatser och beslutade om nya indikatorer med fokus på kvinnors deltagande i beslutsfattande positioner inom mediaorganisationer. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet hölls och samråd med . På rådsmötet antog rådet slutsatser om institutionella mekanismer för jämställdhetsarbetet. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet hölls och samråd med . i , har presenterat omfattande rapporter på respektive tema som bakgrundsunderlag till slutsatserna. Kommissionen lämnade 2008 ett förslag till skydd mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. har välkomnat förslaget och verkat för ett antagande av ett direktiv som säkerställer samma nivå av skydd mot diskriminering inom EU oavsett diskrimineringsgrund (se faktapromemoria 2007/08:FPM127). och har arbetat vidare med förslaget. Frågor om direktivets räckvidd, skäliga stöd- och anpassningsåtgärder för personer med funktionshinder samt innebörden av vissa begrepp har diskuterats. Det krävs enhällighet i rådet för att direktivet ska antas. Vid presenterades en lägesrapport. Samråd med ägde rum . Arbetet avseende romers situation Kommissionen presenterade ett meddelande om en utvärdering av medlemsstaternas genomförande av de nationella strategierna för integrering av romer. Kommissionen presenterade även ett förslag till rådsrekommendation om effektiva åtgärder för romsk inkludering i medlemsstaterna. Regeringen välkomnade meddelandet och ställde sig i huvudsak Skr. positiv till förslagets inriktning (se faktapromemoria 2012/13:FPM 132). Romer är en särskilt utsatt grupp i när det gäller såväl Rådsrekommendationen bidrar till att fortsatt hålla frågan om romers inkludering högt på den politiska dagordningen. beslutade rådet enhälligt om att anta förslaget. I förhandlingarna verkade särskilt för att stärka jämställdhets- och icke-diskrimineringsperspektivet. Överläggning med ägde rum . höll kommissionen två möten med nätverket för medlemsstaternas nationella kontaktpunkter för romska frågor. Frågor som var i särskilt fokus under dessa möten var en effektivare användning av EU-fonder för att finansiera insatser för romsk integrering och arbetet för romsk integrering på lokal nivå. Den sistnämnda frågan samt frågan om romska barn och ungdomars situation var huvudämnen vid mötet för plattformen för romers integrering som hölls . Folkhälsa respektive hälso- och sjukvård är huvudsakligen nationell kompetens, men det finns ett mervärde i att arbeta tillsammans i EU inom vissa områden. Som exempel kan nämnas arbetet inom läkemedelsområdet, t.ex. utveckling av läkemedelslagstiftning inom EU. Regeringen fortsatte att aktivt verka för trygg och effektiv vård över gränserna. Det svenska engagemanget var särskilt stort inom arbetet mot antibiotikaresistens och revideringen av tobaksproduktsdirektivet. Det pågår även ett utvecklat samarbete när det gäller hälsohot och har ansvarat för ordförandeskapet i en arbetsgrupp som syftar till att hitta rutiner för att följa upp och jämföra effekt i sjukvårdssystem inom EU. Ett förslag till direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror och liknande produkter presenterades av kommissionen . Förslaget syftar till att uppnå en hög grad av skydd för människors hälsa, att stärka konsumentskyddet och att få en bättre fungerande inre marknad inom EU. Förslaget ökar förutsättningarna för minskade tobaksskador och ett ökat konsumentskydd för EU:s medborgare. Direktivet föreslås ersätta nuvarande tobaksproduktdirektiv . I kommissionens förslag ställs t.ex. krav på medlemsstaterna att tobaksprodukter med karakteristisk smak ska förbjudas och att kombinerade text- och bildvarningar ska täcka av ytan på vilken de trycks (avser t.ex. cigarettpaket). Vid antogs en allmän inriktning av direktivet som innebar att snuset inte omfattades av vissa av regleringarna om tillsatser samt att de kombinerade hälsovarningarnas storlek ska täcka av ytan på vilken de trycks. Vid presenterade en deklaration om att förslaget om hälsovarningarnas storlek är problematiskt utifrån ett grundlagsperspektiv. röstade om sina ändringsförslag i kommissionens förslag till reviderat tobaksproduktdirektiv. Efter förhandlingar mellan kommissionen, rådet och kunde parterna enas kring ett kompromissförslag till nytt direktiv. Innan ett slutligt reviderat direktiv kan antas återstår formella beslut i och rådet. Överläggning skedde med socialutskottet och socialutskottet har även informerats , . Samråd skedde också med . Överläggning har också skett med och information har lämnats till . har en överenskommelse nåtts mellan rådet, kommissionen och om ett beslut om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Reglerna innebär att samarbetet stärks mellan medlemsstaterna när det gäller olika typer av gränsöverskridande hälsohot. Regelverket är brett och omfattar alla typer av hälsohot i likhet med WHO:s internationella hälsoreglemente. EU:s beslut och även WHO:s hälsoreglemente ställer krav på medlemsländerna att ha kapacitet att hantera hälsohot samt att varna och agera vid sådan hot. Ett flertal genomföranderättsakter kommer att tas fram för att implementera beslutet. Överläggning skedde med socialutskottet , och samråd med . Programmet för hälsa och tillväxt 2014–2020 Kommissionen lämnade förslag om inrättande av ett program för hälsa och tillväxt; det tredje fleråriga programmet för EU- åtgärder på hälsoområdet för perioden –2020 (se faktapromemoria 2011/12:FPM53). En överenskommelse om hälsoprogrammet nåddes efter förhandlingar mellan rådet, kommissionen och . De allmänna målen för programmet är att stödja samarbete mellan medlemsländerna för att stimulera innovation inom hälso- och sjukvården, göra hälso- och sjukvårdssystemen mer hållbara, förbättra EU-medborgarnas hälsa samt att skydda dem mot gränsöverskridande hälsohot. Budgeten för programperioden uppgår till . antogs en handlingsplan mot narkotika 2013–2016. Handlingsplanen anger insatser för att genomföra målen för EUs narkotikastrategi som antogs . Förutom de båda målen Skr. 2013/14:115 att minska både utbud och efterfrågan av narkotika innehåller strategin och handlingsplanen även tre tvärsektoriella teman. Dessa är samordning, internationell samordning samt information, forskning, uppföljning och utvärdering. Förslag till förordning om nya psykoaktiva ämnen Genom rådets beslut /387/RIF inrättades ett system för hantering av nya psykoaktiva ämnen (syntetiska och naturliga) som ger anledning till oro på EU-nivå kallat warning system. I beslutet fastställs bestämmelser om informationsutbyte om dessa ämnen mellan medlemsstaterna vilket samordnas av ECNN och Europol, om ämnenas riskbedömning och kontroller och straffrättsliga påföljder i hela EU för de ämnen som utgör en risk. Beslut om kontrollåtgärder och påföljder är inte bindande för medlemsstater. presenterade kommissionen ett förslag till förordning där kommissionen övertar rådets nuvarande rätt att besluta om att begära riskbedömningar av nya psykoaktiva ämnen och på grundval av dessa också besluta om kontrollåtgärder inom EU. Beslut /387/RIF avses upphävas och ersättas av den föreslagna förordningen. Regeringen är allmänt positiv till förslaget, som dock behöver analyseras närmare (se faktapromemoria 2013/14:FPM11). Förslaget lämnades med ett förslag till direktiv om ändring av rådets rambeslut /757/RIF om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel (narkotikarambeslutet) när det gäller definitionen av narkotika (se avsnitt 23.5.5). Överläggning med socialutskottet ägde rum . En överenskommelse nåddes mellan rådet, och kommissionen om förslaget till förordning om ändring i förordning nr 273/2004. Förordningen reglerar kontrollen med mera av handeln på EU:s inre marknad med sådana kemiska ämnen som ofta används vid illegal framställning av narkotika. Beslutet innehåller bättre förebyggande åtgärder mot avledning av ättiksyraanhydrid för att förhindra avledning av detta ämne för olaglig framställning av heroin. I beslutet framgår också att marknadsaktörerna förser de behöriga myndigheterna med sammanfattad information om sina transaktioner med förtecknade ämnen. Kommissionen inrättar en europeisk databas för narkotikaprekursorer i syfte att modernisera insamlingen av de uppgifter som medlemsstaterna tillhandahåller om beslag och stoppade leveranser av narkotikaprekursorer. antog rådsslutsatser om moderna, flexibla och hållbara hälso- och sjukvårdssystem. 2013/14:115 och avslutar den så kallade reflektionsprocessen om hållbara hälsosystem, där varit ordförande i en arbetsgrupp som utvecklat förslag kring uppföljning inom hälso- och sjukvårdssystem. I övrig behandlade rådsslutsatserna frågor kring gemensamma utmaningar inom hälsosystemen där kunskapsutbyte mellan medlemsländerna är av värde, med utgångspunkt i de utmaningar som medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem möter. Regeringen har fortsatt e-hälsoarbetet i genom olika insatser. Inom eHealth Network, en del av patientrörlighetsdirektivet, har det beslutats om en patientöversikt för , vidare samarbete och användning av terminologin SNOMED CT samt diskuterats den ehealth action plan som tagits fram av kommissionen. Inom det Sverige-ledda epSOS (Services for European Patients) har nio länder tagit sina pilotprojekt i drift, inklusive . Ytterligare sju länder har ambitionen att vara i drift senast . Syftet med epSOS är att möjliggöra utbyte av patientinformation mellan medlemsstater samt expediering av elektroniska läkemedelsrecept. Projektet pågår fram . Kommissionen presenterade ett reviderat förslag till direktiv om transparens gällande insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen. Det ursprungliga förslaget presenterades (se faktapromemoria 2011/12:FPM125). Överläggningar skedde med socialutskottet angående det ursprungliga förslaget. Förslaget är framförallt fokuserat på kortare tidsgränser för prissättning av läkemedel framförallt för generiska läkemedel. Förhandlingarna i rådet hölls men har legat helt nere. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om kliniska prövningar (se faktapromemoria 2011/12:FPM182). Förslagen har som syfte att öka attraktionskraft för kliniska prövningar. Kliniska prövningar är en viktig del av den kliniska forskningen, som i sin tur är nödvändig för att man ska kunna utveckla läkemedel och förbättra vården. Nyheter i den nya förordningen, som är tänkt att ersätta nuvarande direktiv, är bl.a. ett förenklat centralt ansökningsförfarande för att få starta kliniska prövningar, ett ansökningsförfarande för prövningar som ska utföras i flera medlemsstater samt ett förbättrat säkerhetsövervakningssystem för incidenter i samband med kliniska prövningar. Efter intensiva förhandlingar lyckades rådet nå en förstaläsningsöverenskommelse med . Överläggning skedde med socialutskottet om förslaget . Avgifter till för säkerhetsövervakning av läkemedel Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om avgifter som ska betalas av läkemedelsbolagen till för säkerhetsövervakning av läkemedel (se faktapromemoria 2012/13:FPM135). Förslaget är en kombination av förfaranderelaterade avgifter och en fast avgift och ska täcka de nya säkerhetsbedömningar som görs sedan systemet för säkerhetsövervakning stärktes genom reviderade lagstiftning 2010 och 2012. Förslaget har förhandlats i rådet och sannolikt kan en överenskommelse med uppnås . De två förslagen till förordningar om medicintekniska produkter om medicintekniska produkter för in vitro diagnostik, som presenterades av kommissionen , har förhandlats i rådet. Förslagen är komplexa och omfattande och har man gått igenom artikel för artikel och detta arbete kommer att fortsätta . Syftet med förslagen är att främja innovation och konkurrenskraft inom det medicintekniska området som folkhälsan ska säkerställas. Det befintliga regelverket har fungerat väl men behöver anpassas till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen. Överläggning skedde med socialutskottet och samråd med ägde rum . 2013/14:115 DEL 7 KONKURRENSKRAFTSFRÅGOR 32 Den inre marknadens utveckling Utvecklingen av det EU-gemensamma regelverket för den inre marknaden utgör en drivkraft för reformer på nationell nivå. Åtgärder som ökar rörligheten på den inre marknaden stärker därmed tillväxten och konkurrenskraften. Regeringen fortsätter att lägga stor vikt vid EU:s inre marknad och ett korrekt genomförande och bättre tillämpning av de gemensamt beslutade rättsakterna, vilket är centralt för att lagstiftningen ska uppnå sitt syfte. Bristen på genomförande i medlemsstaterna pekar tydligt på behovet av att förbättra styrningen av den inre marknaden. Inom ramen för de två inremarknadsakterna har totalt 24 åtgärder presenterats i syfte att stärka tillväxt och öka människors och företags förtroende för den inre marknaden. Regeringen har tidigare välkomnat de två meddelanden som kommissionen presenterat, för den första inremarknadsakten (se faktapromemoria 2010/11:FPM112) och för den andra inremarknadsakten (se faktapromemoria 2012/13:FPM19). Regeringen anser att genomförandet av nyckelåtgärderna i de två inremarknadsakterna (SMA I och SMA II) är centralt för att stärka EU:s konkurrenskraft. Regeringen har verkat för att nyckelåtgärderna får ett tydligt tillväxtperspektiv och att beslut kan fattas av EU-institutionerna för de utestående lagstiftningsförslagen i SMA I och senast för åtgärderna i SMA II. trädde den första av åtgärderna inom ramen för SMA I i kraft, standardiseringspaketet som antogs . har ytterligare sex av förslagen antagits nämligen riskkapitalfonder, yrkeskvalifikationsdirektivet, ett enhetligt patent, alternativ tvistlösning, sociala entreprenörskapsfonder och företagens offentliga redovisning. Överenskommelser har träffats om fonden för ett sammanlänkat och offentlig upphandling. Förhandlingar pågår fortfarande om e- identifiering, energiskattedirektivet och utstationeringsdirektivet. Regeringen har överlagt och samrått med näringsutskottet respektive vid ett flertal tillfällen. Regeringen har dessutom överlagt med andra utskott då dessa berörts av ett förslag. 32.1.2 Andra inremarknadsakten Skr. Kommissionen har presenterat samtliga förslag som aviserades i meddelandet om SMA II från , förutom den s.k. Euresförordningen (samarbete mellan arbetsförmedlingar) som väntas presenteras . Regeringen har överlagt och samrått med näringsutskottet respektive vid ett flertal tillfällen. Regeringen har dessutom överlagt med andra utskott då dessa berörts av ett förslag. 32.2 Styrning av den inre marknaden presenterade kommissionen integrationsrapporten för den inre marknaden (se faktapromemoria 2013/14:FPM29). Detta är en årlig integrationsrapport presenteras som ett bidrag till kommissionens årliga tillväxtrapport (se faktapromemoria 2013/14:FPM33). Regeringen delar kommissionens bedömning om vikten av att förbättra styrningen av den inre marknaden. Integrationsrapporten spelar en viktig roll i arbetet med att upprätthålla trycket på genomförande och en korrekt tillämpning av lagstiftningen på nationell nivå. Informationssystemet för den inre marknaden () är ett onlineverktyg för informationsutbyte mellan myndigheter i EU och mellan myndigheterna och kommissionen. är ett effektivt och användarvänligt system som underlättar det gränsöverskridande administrativa samarbetet i nationella myndigheters löpande verksamhet. är nationell samordnare för i . används för att underlätta informationsutbyte inom ramen för tjänstedirektivet, yrkeskvalifikationsdirektivet, direktivet om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård, förordningen om transport över gränserna av kontanter i euro och nätverket för problemlösning Solvit. Det pågår dessutom pilotprojekt för bl.a. utstationeringsdirektivet och e-handelsdirektivet. Kommissionen arbetar med att utvidga till att omfatta fler rättsakter. 2013 har informationsutbytet över gränserna via ökat . Regeringen är positiv till utvecklingen och utvidgningen av som effektiviserar och underlättar det administrativa samarbetet inom unionen. 32.2.2Solvit – ett informellt nätverk för att lösa handelshinder Solvit är ett informellt nätverk Solvit-center i varje EU/EES-land och det svenska finns på företag upplever sig begränsade av nationella myndigheter i rätten till 2013/14:115 den fria rörligheten inom EU/EES. Ett Solvit-ärende definieras som ett gränsöverskridande problem som uppstår till följd av att en myndighet kan ha överträtt unionslagstiftning om den inre marknaden. Solvit har inga formella påtryckningsmedel till sitt förfogande. Trots detta leder Solvit:s arbete ofta till ett positivt resultat. Det är regeringens mening att Solvit:s verksamhet bidrar till att minska gränsöverskridande hinder inom EU/EES. har Solvit hanterat 196 ärenden varav 124 ärenden gäller problem som utländska privatpersoner och företag upplever i . Merparten av ärendena rör personrörlighet och har anknytning till ärenden där EU-medborgare och deras familjemedlemmar har haft svårigheter att få ett svenskt personnummer. Ett svenskt personnummer är i många fall grundläggande för att få tillgång till flertalet tjänster och funktioner i det svenska samhället. Problematiken blir ett hinder för de personer som vill etablera sig i . Resterande ärenden gäller hinder som svenska företag och privatpersoner har upplevt i en annan medlemsstat och är jämt fördelade mellan fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och personer. Statistiken ger en indikation på vilka områden som är särskilt problematiska på den inre marknaden.