prop · H103115 · 2014-03-07 00:00:00 — I övrigt innehåller förslaget regler om ansvar och sanktioner för juridiska personer, tillhandahållande av tvångsmedel vid utredning av misstänkt penningförfalskning samt skyldighet att överlämna falska eurosedlar och euromynt till analysmyndigheten för analys och spårning. har under förhandlingarna verkat aktivt för att påföljdsbestämmelserna ska få ett lämpligt innehåll. Vid rådet för rättsliga och inrikes frågor nåddes enighet om en allmän inriktning om förslaget. Förhandlingarna med har inte inletts. Regeringen informerade justitieutskottet och höll samråd med om förslaget , . Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om ändring av rådets rambeslut /757/RIF om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel (narkotika- rambeslutet) när det gäller definitionen av narkotika (se faktapromemoria 2013/14:FPM 12). Förslaget lämnades med ett förslag till en förordning om nya psykoaktiva ämnen som ska ersätta rådets beslut 2005/387/RIF (se avsnitt 31.1). Direktivförslaget syftar till att utvidga tillämpningsområdet för narkotikarambeslutet till att även omfatta sådana nya psykoaktiva ämnen som är föremål för kontrollåtgärder enligt rådets beslut /387/RIF samt sådana ämnen som efter kommissionens beslut ska vara föremål för marknadsbegränsning enligt den föreslagna förordningen. Kampen mot narkotika är en högt prioriterad fråga och regeringen är mot Skr. 2013/14:115 den bakgrunden positiv till förslaget. Det är dock angeläget att de nationella möjligheterna att förklara ämnen som narkotika inte inskränks genom kommissionens förslag. informerades om direktivförslaget . Förslaget har ännu inte börjat förhandlas. 23.5.6Straffrätt enligt artikel 83.2 i EUF-fördraget Enligt artikel 83.2 i EUF-fördraget får minimiregler för fastställande av brottsrekvisit och påföljder antas på ett harmoniserat område, om det är nödvändigt för att effektivt genomföra unionens politik på det berörda området. Kommissionen lade det första förslaget om straffrätt enligt denna rättsliga grund . Förslaget gäller ett direktiv om straff för marknadsmissbruk (se avsnitt 17.2.3). Grunden har även aktualiserats i förhandlingarna om direktivet om skydd av EU:s finansiella intressen genom straffrättsliga bestämmelser (se avsnitt 23.5.3). 23.6Processuella rättigheter för misstänkta och tilltalade personer presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och rätt att kommunicera vid frihetsberövande (se faktapromemoria 2010/11:FPM126). Direktivet behandlar rätten för misstänkta och tilltalade att få tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder. Direktivet innehåller även regler om rätten att få tredje parter underrättade vid frihetsberövande samt rätten att kontakta tredje parter och konsulära myndigheter under frihetsberövandet. Regeringen har informerat justitieutskottet. 24Asyl, invandring, visering och annan politik som rör rörlighet för personer EU har som mål att skapa en gemensam politik för invandring vilket också stärker unionens konkurrenskraft. Etableringen av ett gemensamt europeiskt asylsystem är ett viktigt övergripande mål inom ramen för EU:s asylpolitik. har verkat aktivt för att avsluta förhandlingarna om de rättsakter som ingår i det gemensamma europeiska asylsystemet. verkar för att genom ett fördjupat europeiskt samarbete säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som, inom ramen för den reglerade invandringen, underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskrafts- 2013/14:115 invandring och tillvaratar och beaktar migrationens positiva effekter för utvecklingsländer. antog rådet och gemensamt de omarbetade asylprocedur- och mottagandedirektiven och Dublin- och Eurodacförordningarna. Det omarbetade skyddsgrundsdirektivet antogs 2011. Därmed har samtliga rättsakter som ingår i det europeiska asylsystemet antagits. Syftet med det gemensamma asylsystemet är bl.a. att uppnå ett mer likvärdigt skydd i hela EU genom att höja nivåerna på mottagande av asylsökande och ställa högre krav på asylförfarandet samt säkerställa ökad solidaritet mellan EU:s medlemsstater. Genom den omarbetade Eurodacförordningen ges nationella brottsbekämpande myndigheter och Europol under vissa förutsättningar åtkomst till Eurodac i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott. Rättsakterna ska nu genomföras i nationell rätt. Det europeiska stödkontoret för asylfrågor (EASO) har varit verksamt på flera olika fronter. Stödkontoret har arbetat med utbildning och kvalitet, landinformation, inrättande av ett system för tidig varning och beredskap samt bidragit med expertinsatser i länder där behov förelegat (, och ). Regeringen har framhållit vikten av att medlemsstaterna fortsätter att stärka det praktiska samarbetet, främst inom ramen för stödkontorets verksamhet, för att förbättra tillämpningen av den gemensamma lagstiftningen. 24.2Europeiskt system för laglig migration EU har som mål att utforma en gemensam politik för laglig migration. Syftet är att bl.a. främja ekonomisk tillväxt och öka unionens konkurrenskraft. Som ett led i detta arbete har två direktiv antagits på området. Direktivet om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd samt en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland, det så kallade ramdirektivet, antogs . I departementspromemorian Genomförande av direktivet om ansökningsförfarandet för vissa uppehålls- och arbetstillstånd (Ds 2013:62) ges förslag till hur direktivet kan genomföras i svensk rätt. Direktivet om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning, det så kallade blåkortsdirektivet, antogs och har genomförts i svensk rätt. Lagändringarna trädde i kraft . förhandlas två direktiv avseende arbetskraftsinvandring, ett direktiv som rör säsongsarbetare och ett som rör företagsinterna förflyttningar. Förslagen till direktiv presenterades och förväntas antas . har ytterligare ett förslag presenterats på området laglig presenterade kommissionen ett direktivförslag om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för Skr. 2013/14:115 forskning, studier, elevutbyte, avlönad och oavlönad praktik, volontärarbete och au pair-arbete. Tanken är att gällande direktiv för forskare respektive studerande ska ersättas av ett nytt, sammanslaget direktiv som syftar till att göra EU mer attraktivt för tredjelandsmedborgare. Direktivförslaget omfattar även au-pairer och avlönade praktikanter, två kategorier som inte omfattas av gällande EU- lagstiftning. Förhandlingar pågår på rådsarbetsgruppsnivå. Utrullningen av viseringsinformationssystemet (VIS) fortsatte . VIS togs i bruk och systemet ska användas av samtliga länder som är medlemmar i . Med VIS kommer alla viseringsansökningar att samlas i en central databas för att säkerställa identifieringen av den som söker visering. Biometri (fingeravtryck och foto) ska lämnas vid varje förstagångsansökan om visering. Driftsättningen av VIS startade i . har VIS införts i ytterligare sju regioner i . driftsattes VIS i övriga , , och samt . Den globala driftsättningen av VIS ska vara slutförd . antog kommissionen ett förslag om att ändra i viseringsförordningen så att det under vissa omständigheter (nödsituationer, exempelvis vid plötslig och hög inströmning av ogrundade asylansökningar från ett viseringsfritt land) ska vara möjligt att tillfälligt återinföra viseringstvånget, en så kallad suspenderingsmekanism. Dessutom antogs en mekanism för att hantera situationer då det brister i ömsesidigheten när det gäller viseringskraven från ett enskilt tredjeland, en så kallad reciprocitetsmekanism. Förslaget om en suspenderingsmekanism lades mot bakgrund av den ökade inströmningen av ogrundade asylansökningar från personer från länderna på västra efter att viseringsfrihet införts där. Förslaget antogs av och av rådet . Ett viseringsförenklingsavtal innebär fördelar för medborgarna i samband med utfärdande av Schengenviseringar (korttidsviseringar) i det land med vilket avtalet ingåtts. Förutom de förenklade rutinerna, bl.a. i form av kortare handläggningstider och lägre krav på dokumentation, är ansökningsavgiften ofta också betydligt lägre. är avgiften helt borttagen. 2013/14:115 Viseringsförenklingsavtalen är uttryck för en politisk vilja inom EU att öka samarbetet och utbytet mellan EU och tredjeländer. Det första viseringsförenklingsavtalet ingicks med och trädde i kraft . Därefter har avtal ingåtts också med , och samt länderna på västra (, och , , och ). Ett mandat för kommissionen att förhandla ett viseringsförenklingsavtal med är antaget. Några förhandlingar har dock ännu inte inletts. Omförhandlingar av viseringsförenklingsavtalen med , och inleddes . Anledningen till omförhandlingarna var viseringskodexens ikraftträdande och önskan att i vissa delar harmonisera avtalen med kodexen samt att införa ytterligare förenklingar och förbättringar av avtalen. De omförhandlade avtalen med och trädde i kraft . Avtalet med är ännu inte färdigförhandlat. beviljades kommissionen mandat att förhandla fram ett viseringsförenklingsavtal med . Förhandlingarna avslutades och avtalet antogs . Avtalet kommer att träda i kraft när har slutfört sina interna beredningsprocesser. presenterade kommissionen förslag till förhandlingsmandat för viseringsförenklingsavtal med och vartefter förhandlingar inleddes. Avtalet med undertecknades och förväntas träda i kraft . Avtalet med undertecknades och förväntas träda i kraft . Ett mandat att inleda förhandlingar om ett viseringsförenklingsavtal med antogs . I rådets förordning (EG) 539/2001 regleras vilka medborgare från tredjeland som är viseringsfria respektive inte viseringsfria vid inresa i Schengenområdet. Förordningen revideras regelbundet. presenterade kommissionen ett förslag om att sexton nya länder ska överföras till den viseringsfria listan i viseringsförordningen. De föreslagna länderna var , , , , , , , , och , , , Timor-Leste, , , samt . Utöver detta har lagts till i förslaget på initiativ av ett flertal medlemsstater samt . Förslaget har behandlats och förhandlingar mellan rådet och har inletts. presenterade kommissionen ett förslag om viseringsfrihet för (se faktapromemoria 2013/14:FPM41). 24.3.5 Fri rörlighet för EU-medborgare och deras Frågan om fri rörlighet för personer har fortsatt vara aktuell . Ansvariga ministrar i , , och har lyft fram utmaningar i relation till denna fråga. 2013/14:115 Medlemsstaterna har uppmanats att lämna in uppgifter och statistik om arten och omfattningen av det påstådda missbruket av den fria rörligheten. Under rådet för rättsliga och inrikes frågor gavs kommissionen i uppdrag att presentera en rapport mot bakgrund av dessa uppgifter. I sin rapport uttrycker kommissionen förståelse för de utmaningar som vissa medlemsstater gett uttryck för, men menar att det finns fungerande skyddsmekanismer i systemet. har i sammanhanget framfört sin syn på vikten av den fria rörligheten som en rättighet att värna. 24.4Återvändande och olaglig invandring Rådet har gett kommissionen mandat att förhandla om återtagandeavtal med ett antal länder utanför EU. Avtalen reglerar villkor och procedurer för återtagande av egna medborgare, medborgare i tredjeland samt statslösa, liksom transitering. Avtal har trätt i kraft med , och , , , , , , , , , , och . beslutade rådet om undertecknande och ingående av återtagandeavtalet med och avtalen med , och undertecknades. Förhandlingsmandat har även beslutats avseende , , och men förhandlingarna har inte avslutats. stöder ingående av återtagandeavtal mellan EU och tredjeländer. Det finns ett värde i att medlemsländerna nära samverkar i återtagandefrågor och avtalen kan bidra till att avlägsnandebeslut verkställs på ett effektivt och humant sätt. 24.4.2Åtgärder som rör migrationstryck godkände rådet en handlingsplan mot olaglig invandring: EU:s åtgärder rörande migrationstrycket – Ett strategiskt svar. Handlingsplanen utgör en redovisning och inventering av konkreta åtgärder för att motverka olaglig invandring till EU. Handlingsplanen uppdaterades under det irländska ordförandeskapet och under det litauiska i syfte att bl.a. beakta de framsteg som uppnås i genomförandet av de konkreta åtgärder som redovisas i handlingsplanen. stöder handlingsplanen som ger en bra översyn av konkreta och resultatinriktade åtgärder. Arbetet med framtagande av handlingsplanen och statusen av ett levande dokument bidrar till att konsolidera och sammanlänka pågående åtgärder. 2013/14:115 24.5 Migration i de yttre förbindelserna I takt med en ökad globalisering har migrationsfrågorna blivit en alltmer integrerad del av EU:s yttre förbindelser. Nära och fördjupat samarbete med tredjeländer och med internationella organisationer är en förutsättning för att kunna omsätta politiska prioriteringar i konkreta handlingar, dvs. i syfte att stärka tredje länders kunskap, strukturer och kapacitet att hantera alla aspekter av migration. Det handlar om ett brett angreppssätt, EU-intern solidaritet, balans och partnerskap. I detta arbete verkar bl.a. genom aktivt deltagande i flera partnerskap för rörlighet. 24.5.1EU:s övergripande strategi för migration och rörlighet EU:s övergripande strategi för migration och rörlighet etablerar strukturerade dialoger och samarbeten med prioriterade transit- och ursprungsländer i syfte att stärka dessa länders kunskap och kapacitet att hantera migration, inklusive kapacitet att ge skydd. Genom rådsslutsatser har strategin utökats geografiskt och tematiskt. Ett fjärde område – asyl och internationellt skydd – har tillkommit och geografiskt befäst strategins globala användningsområde. Rörlighetsfrågan har fått ett större fokus med tillägget rörlighet i strategins titel. Jämte de etablerade regionala och bilaterala migrationsdialoger och samarbetsprocesser finns två typer av instrument för strategins genomförande: partnerskap för rörlighet och den gemensamma agendan för migration och rörlighet. har fortsatt att bidra till genomförandet av den övergripande strategin, inte minst genom deltagande i partnerskapen för rörlighet med , , och det undertecknade avtalet med samt inför det planerade partnerskapet för rörlighet med . 24.5.2Regionala och bilaterala samarbetsprocesser Utöver nedan uppräknade samarbetsprocesser har deltagit i de dialoger som finns på migrationsområdet med , , , , , och samt med AVS (, och ). Pragprocessen är det huvudsakliga operativa ramverket för genomförandet av den övergripande strategin för migration och rörlighet i den östliga dimensionen. ingår i processens kärngrupp. Som en del av den handlingsplan –2016 som antogs 2011 har fyra pilotprojekt initierats. () och leder, i samarbete med UNHCR och Europeiska stödkontoret för asylfrågor, pilotprojektet på området för asyl och internationellt skydd. Projektet syftar till att utbilda handläggare och beslutsfattare i länderna inom det Östliga partnerskapet samt genom utbildningsprogrammet . 2013/14:115 European Asylum Curriculum (EAC). 24.5.4EU-Afrikas strategiska partnerskap på migrationsområdet strategiska partnerskap på migrationsområdet omfattar hela den afrikanska kontinenten och är det huvudsakliga ramverket för genomförandet av den övergripande strategin för migration och rörlighet i den sydliga dimensionen. Svenskt engagemang i processen är i huvudsak inriktat på /. har arbetet med att ta fram en ny handlingsplan på migrations- och rörlighetsområdet påbörjats. Denna ska antas vid då även en ny struktur för det övergripande samarbetet mellan och EU kommer att formeras. Ett viktigt inslag i det utrikespolitiska arbetet på migrationsområdet är integreringen av migrationspolitiken i den europeiska utvecklingspolitiken, där migrationens positiva effekter ges en central betydelse. I kommissionens meddelande Maximera migrationens bidrag till utvecklingen (KOM(2013) 292) ges förslag på fortsatta åtgärder på området. I Europeiska unionens rådsslutsatser gällande ökad koppling mellan utveckling och migration bekräftas vikten av detta arbete. Kopplingen mellan migration och utveckling kommer även fortsättningsvis vara en viktig del av både EU:s utvecklingspolitik och EU:s migrationspolitik och konkretiseras i första hand inom ramen för genomförandet av den övergripande strategin för migration och rörlighet. Inom ramen för Budapestprocessen deltar , genom , i arbetsgruppen för Sidenvägsregionen. Arbetet syftar till att fördjupa kontakter och identifiera gemensamma prioriteringar i syfte att etablera en långsiktig migrationsdialog med partnerländerna som i huvudsak är , , , och . Vid en ministerkonferens i etablerades på politisk nivå, på basis av arbetsgruppens arbete, ett partnerskap för migrationssamarbete med fokus på Sidenvägsregionen. I partnerskapet deltar nära 60 länder. 2013/14:115 25 Ett av EU:s fundament är grundläggande rättigheter. Att slå vakt om dess efterlevnad i medlemsstaterna och garantera rättigheterna uttryckta i stadgan om de grundläggande rättigheterna är något EU har åtagit sig. Som ett led i detta arbete har EU antagit rådsslutsatser om grundläggande rättigheter, för grundläggande rättigheter och medborgarskapsfrågor. Därutöver har EU och träffat en överenskommelse om ett utkast till avtal om EU:s anslutning till . I och med Lissabonfördragets ikraftträdande finns en skyldighet för EU att ansluta sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Genom EU:s anslutning till kommer EU och dess institutioner att sättas under extern kontroll av som kan hålla EU:s institutioner ansvariga för kränkningar av de grundläggande rättigheterna i konventionen. övergripande målsättning har varit att anslutningen till ska komma till stånd och att anslutningen ska bidra till att stärka både den enskildes och ställning. Förhandlingarna mellan EU och har pågått och resulterade i en överenskommelse om ett avtalsutkast. begärde kommissionen att skulle yttra sig över om det framförhandlade avtalet är förenligt med . Parallellt med processen i pågår en diskussion i en arbetsgrupp i om de EU-interna regler som ska komplettera anslutningsavtalet. förväntas lämna sitt yttrande tidigast . Under förutsättning att inte invänder mot avtalsutkastet förväntas kommissionen att lägga fram ett komplett förslag till EU-interna regler . Samråd med ägde rum . 25.2 Reformen av EU:s dataskyddsreglering lade kommissionen fram förslag till en omfattande reform av EU:s dataskyddsreglering. Kommissionens förslag innebär att en allmän dataskyddsförordning (se faktapromemoria 2011/12:FPM117) ska ersätta det s.k. dataskyddsdirektivet som genomförts i svensk rätt genom personuppgiftslagen (1998:204). I reformpaketet ingår också ett förslag till dataskyddsdirektiv för det brottsbekämpande området (se faktapromemoria 2011/12:FPM119) som ska ersätta dataskydds- Det huvudsakliga syftet med kommissionens förslag till allmän Skr. 2013/14:115 dataskyddsförordning är att ytterligare harmonisera och effektivisera skyddet av personuppgifter för att förbättra den inre marknadens funktion och öka enskildas kontroll över sina personuppgifter. Förslaget till direktiv för det brottsbekämpande området syftar till att säkerställa ett effektivt informationsutbyte inom ramen för det brottsbekämpande samarbetet till skydd för medborgarna. Detta förutsätter ett stort förtroende för andra medlemsstaters informationshantering både när det gäller dataskydd och informationssäkerhet. Det är av yttersta vikt att inte kommer i konflikt med grundlagsregleringen om offentlighetsprincipen och tryck- och yttrandefriheten. Regeringen verkar därför för att den allmänna dataskyddsregleringen ges formen av ett direktiv i stället för en förordning. Regeringen anser vidare att direktivförslaget för det brottsbekämpande området inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen när det gäller tillämpningen på renodlat nationell personuppgiftsbehandling som inte omfattas av rambeslutets tillämpningsområde. Det måste alltjämt finnas ett tillräckligt utrymme för att på nationell nivå ha den reglering som krävs bl.a. mot bakgrund av grundläggande principer i brottmålsförfarandet liksom medlemsstaternas vitt skilda lagstiftning och organisation när det gäller brottsbekämpning. Förslagen har förhandlats i rådsstrukturen. Förhandlingarna kommer att fortsätta . Informationsgivning, överläggning och samråd med ägde rum , mars, maj, . 25.3EU:s stadga om grundläggande rättigheter Kommissionen lämnade för tredje året en rapport om tillämpningen av EU:s stadga för grundläggande rättigheter. Rådet antog därefter rådsslutsatser på rådet för rättsliga frågor , med fokus på frågor om grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen. I rådsslutsatserna uppmanas kommissionen att initiera en diskussion om det finns ett behov av en metod för granskning av medlemsländernas efterlevnad av grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen och hur en sådan metod bör se ut. Viktiga utgångspunkter för en sådan diskussion är bl.a. att det behövs en gemensam förståelse för initiativets omfattning och att samarbete bör ske med bl.a. som har lång erfarenhet av granskning av mänskliga rättigheter. är positivt till att stärka efterlevnaden av grundläggande värden inom EU och medlemsstaterna och välkomnar en fortsatt diskussion kring hur det kan ske. Samråd med ägde rum . 25.4EU:s byrå för grundläggande rättigheter för grundläggande rättigheter blev operativ 2007 och dess sammansättning, mål, uppgifter, m.m. regleras i rådets förordning (EG) nr 168/2007. Enligt förordningen om byrån ska en oberoende utvärdering 2013/14:115 göras av byråns verksamhet . Resultatet av utvärderingen som blev klar , har analyserats av byråns styrelse som därefter har lämnat rekommendationer till kommissionen om byråns framtida arbete och roll. Kommissionen kan därefter komma att lämna förslag på ändringar i byråns mandat. Rådet har som ett inspel till kommissionens överväganden i frågan antagit rådsslutsatser på rådet för rättsliga frågor . I rådsslutsatserna välkomnas utvärderingen. Rådet noterar även idén om att för grundläggande rättigheter i lagstiftningsprocessen skulle kunna lämna egna yttranden samt att byråns nuvarande mandat bör granskas. I sammanhanget påminns också om rådets tidigare överenskommelse om att frågan om att inkludera polisiärt och straffrättsligt samarbete ska tas upp för diskussion när utvärderingen är gjord. har gett sitt stöd till rådsslutsatserna. Samråd med ägde rum . har utsetts till Europaåret för medborgarna och har till syfte att främja debatten och öka medvetenheten om de rättigheter och skyldigheter som är kopplade till unionsmedborgarskapet. Debatter och seminarier har därför hållits på flera platser i landet . har deltagit i egenskap av kontaktpunkt. Kommissionen presenterade ett meddelande och en rapport om den viktigaste utvecklingen när det gäller EU-medborgarskapet 2013. Därefter har rådet antagit rådsslutsatser på rådet för rättsliga frågor om arbetet för att undanröja de hinder som gör att medborgarna inte kan utöva sina EU-rättigheter. I rådsslutsatserna tas bl.a. frågan om att ta bort hinder för arbetstagare, studerande och praktikanter, exempelvis genom att främja och underlätta rörligheten inom EU upp, liksom frågan att stärka och utveckla EU-medborgares möjligheter att delta i det demokratiska och politiska livet i EU. Kommissionen uppmanas att fortsätta med de åtgärder på området som de initierat och medlemsstaterna uppmanas också att bidra till processen för att öka medvetenheten om de rättigheter som följer med EU- medlemskapet. var positivt till att undanröja hinder för den fria rörligheten inom EU och till att stärka det demokratiska deltagandet, och välkomnade därför rådsslutsatserna. Samråd med ägde rum . 26Finansieringsprogram för rättsliga och inrikes frågor