prop · H103200 · 2014-03-26 00:00:00 — 187E-post från Skolinspektionen, Skriftlig uppgift från Skolinspektionen med anledning av utkast på revisionsrapport, . 188Se fråga 14 i bilaga 3. svarar vet ej/ej tillämpbart. Procentsatserna i löptexten ovan är beräknade exklusive dessa . Den höga andelen beror sannolikt på att många huvudmän bara har en skola vilket gör att frågan inte är tillämpbar. Enligt Skolinspektionens ledning kan det också bero på att huvudmännen faktiskt inte vet eftersom de inte är med på de inspektioner som genomförs (e-post från Skolinspektionen, Skriftlig uppgift från Skolinspektionen med anledning av utkast på revisionsrapport, ). 189Skolinspektionens hemsida, Samlad tillsyn av skolor i företag, hämtat: . 190Riksrevisionens enkät till rektorer, öppna svar fråga 11. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET förs fram stämmer mycket eller ganska bra överens med rektorns egen bild av verksamheten.191 5.3Tydliga krav i tillsynen? En konsistent granskning förutsätter också att det är tydligt för dem som granskas vilken norm som verksamheten mäts och värderas gentemot. Nedan redovisas i vilken utsträckning de tillfrågade rektorerna och huvudmännen anser att kraven som ställs i tillsynen är tydliga. 5.3.1Drygt hälften av rektorer och huvudmän anser att kraven i tillsynen är tydliga I enkät framkommer att av huvudmännen och av rektorerna anser att det genomgående är tydligt vad som krävs för att inte få kritik alternativt att det i enstaka fall förekommer att det är svårt att veta vad som krävs för att inte få kritik. av huvudmännen respektive 43 av rektorerna anser däremot att det genomgående eller relativt ofta är svårt att veta vad som krävs för att inte få kritik i den regelbundna tillsynen. Är det tydligt vad som krävs för att inte få kritik i den regelbundna tillsynen? (Frågan har ställts till rektorer och huvudmän) 191 Skolinspektionen, , Aggregerad rapport , fråga 12. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? I intervjuer framkommer det att osäkerheten om vad som krävs för att inte få kritik gäller såväl vad bedömer vara mindre konkreta områden såsom Elevernas inflytande över utbildningen som förhållandevis konkreta författningskrav som utformning av åtgärdsprogram. Elevernas inflytande över utbildningen, som är en relativt vanligt förekommande kritikpunkt, har flera rektorer och huvudmannarepresentanter uppgett att det är svårt att veta hur mycket och vilken typ av elevinflytande som lagen kräver. Intervjuer med inspektörer visar att det för somliga inspektörer också är oklart hur lagens krav på elevinflytande konkret ska tolkas. Att rektorer och huvudmän kan uppleva kraven som otydliga kan enligt bland annat bero på att bedömningarna inte fullt ut uppfattas vara likvärdiga. Därutöver påverkar sannolikt det faktum att myndigheten inte tillhandahåller en lättillgänglig och fullständig praxis (se avsnitt 3.2) där beslut är sökbara utifrån olika sökord/ämnen.192 Det har också framkommit i intervjuer att det kan handla om att huvudmän och rektorer inte i tillräcklig utsträckning har ansträngt sig för att identifiera vad lagen kräver. sitt uppdrag att utfärda tydliga styrdokument bör också påverka i vilken utsträckning de krav staten ställer upplevs som tydliga eller ej.193 5.3.2Skolverket och Skolinspektionen tolkar inte alltid lagen på samma sätt enligt de inspekterade För skolhuvudmän och rektorer är det viktigt att få entydiga besked från staten om hur lagkraven ska tolkas i de fall det behövs. Skolinspektionens ledning påtalar i sammanhanget att lagstiftningen ger utrymme för huvudmannen att nå upp till lagens krav på olika sätt varför det kan vara komplicerat för staten att ange tydliga kriterier.194 När delades och Skolinspektionen bildades innebar det att de föreskrivande och de kontrollerande uppgifterna skildes åt. I samband med detta uttrycktes en farhåga bland vissa remissinstanser om att otydlighet skulle kunna uppstå i och med att både Skolinspektionen och i praktiken skulle komma att få normerande verkan.195 De enkäter som har genomfört visar att det bland rektorer och huvudmän finns en uppfattning att de båda myndigheterna inte fullt ut gör samma uttolkningar av lagen. av huvudmännen och av rektorerna anser att det förekommer relativt ofta att de två myndigheterna tolkar lagen på olika sätt. Av huvudmännen uppger av rektorerna i sina 192Skolinspektionens ledning anför i sammanhanget att den anser att Skolinspektionens praxis är lättillgänglig eftersom samtliga beslut publiceras elektroniskt (e-post från Skolinspektionen, Skriftlig uppgift från Skolinspektionen med anledning av utkast på revisionsrapport, ). 193Förordning (2011:555) med instruktion för . 194E-post från Skolinspektionen, Skriftlig uppgift från Skolinspektionen med anledning av utkast på revisionsrapport, . 2007/08:50, s. 37. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET svar att de anser att det i enstaka fall förekommer att Skolinspektionen och tolkar lag och förordning på olika sätt.196 I intervjuer med och Skolinspektionen har ett fåtal konkreta fall framkommit där Skolinspektionens bedömningar i tillsynen eller ställningstaganden inte helt stämt överens med juridiska PM. Det har till exempel handlat om adventsfirande i kyrkan är förenligt med kraven på en konfessionsfri skola och vilka kraven på ett skolbibliotek ska vara. Myndigheterna har också kommunicerat olika budskap inom ett område där Skolinspektionen ofta ger kritik inom tillsynen, nämligen åtgärdsprogram.197 5.4Kommunikation av tillsynens resultat För att tillsynen ska anses vara tydlig och konsistent krävs också att det framgår vilka slutsatser som är möjliga att dra utifrån tillsynen. Hur resultatet av tillsynen kommuniceras är därför viktigt. 5.4.1Beslut i form av avvikelserapportering I tillsynen identifieras områden där verksamheten inte uppfyller författningarnas krav. Besluten är i enlighet med detta utformade som en avvikelserapportering där framställningen inriktas på de brister som huvudmannen/skolan uppvisar i relation till författningarnas krav. Det innebär att positiva iakttagelser till största del utelämnas. Skolinspektionens tanke med detta är att tillsynen, genom att ringa in brister, ska ge en bra utgångspunkt för skolans eller huvudmannens fortsatta utvecklingsarbete.198 I såväl skolsom huvudmannabeslut finns också en helhetsbedömning. Skolbesluten innehåller således en övergripande bedömning av skolan som, enligt Skolinspektionen, ska bidra till att rektor och lärare känner igen sin skola.199 I helhetsbedömningen belyser Skolinspektionen bland annat elevernas måluppfyllelse och dess koppling till skolans övriga processer. I helhetsbedömningen kan också vissa positiva iakttagelser nämnas. av huvudmän och rektorer anser att och Skolinspektionens uttolkning av lag och förordning helt och hållet överensstämmer. Se fråga 11 i bilaga 2 och fråga 8 i bilaga 3. 197I ett beslutat allmänt råd beskrivs åtgärdsprogrammen som ett redskap för att stödja elever som riskerar att inte nå kunskapsmålen. Skolinspektionen, som har gjort en bredare tolkning av åtgärdsprogrammens syfte, har i sina bedömningar bakåt i tiden gett föreläggande till huvudmän som inte på ett tillfredsställande sätt tagit fram åtgärdsprogram till elever som av sociala skäl är i behov av åtgärdsprogram, även om det inte finns en risk att måluppfyllelsen påverkas. Åtgärdsprogram kan överklagas till . 198Skolinspektionen, Processbeskrivning för regelbunden tillsyn och e-post från Skolinspektionen, Skriftliga svar på frågor från , . 199Skolinspektionen, Att skriva en helhetsbedömning, s. 1. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? Tre av fyra rektorer och en ännu större andel huvudmän anger i enkät att det i huvudsak är negativt att tillsynsbesluten i så liten utsträckning tar upp positiva aspekter.200 I enkäternas öppna svar och i intervjuer framkommer att den upplevda avsaknaden av nyanser i tillsynsbesluten gör att kritiken blir mer svårkommunicerad och att genomslaget försvåras. Många rektorer har under granskningen poängterat att vissa formuleringar i tillsynsbesluten varit alltför hårda och onyanserade, vilket orsakat stark kritik bland dem som granskats.201 Även inspektörer har framfört att de inte ansett formuleringarna rimliga, inte minst eftersom det ansågs finnas ett alltför stort glapp mellan den faktiska kritik (de indikatorer) som föreläggandet byggde på och på de standardiserade formuleringar som använts i föreläggandena.202 Skolinspektionen har utifrån detta tagit bort vissa sådana standardiserade formuleringar. 5.4.2Få hänvisningar till allmänna råd i besluten Ett verktyg för att underlätta för huvudmän och skolor att förändra sin verksamhet utifrån tillsynens resultat är allmänna råd. Enligt representanter för Skolinspektionens ledning är de allmänna råden fylligare än lagtexten och kan därmed vara lättare att ta till sig och förstå.203 genomgång av tillsynsbeslut visar dock att Skolinspektionen relativt sällan hänvisar till de allmänna råden i tillsynsbesluten. Det innebär att de granskande skolorna och huvudmännen inte erbjuds det stöd i att tolka lagens bestämmelser som hade varit möjligt. Att hänvisningar till de allmänna råden tenderar att vara ovanliga i besluten kan, enligt intervjuade inspektörer, ha att göra med att dessa inte är bindande, och att det inom myndigheten därför finns en osäkerhet om i vilken utsträckning det är korrekt att hänvisa till de allmänna råden. Dock anger vissa intervjuade chefer och inspektörer att inspektörerna hänvisar till de allmänna råden muntligen.204 Skolinspektionen genomför så kallade återföringsseminarier som riktar sig till huvudmannen, i vilka även rektorer kan delta. 200Se fråga 20 i bilaga 2 och fråga 15 i bilaga 3. De styrdas röster. Rektorers berättelser om Skolinspektionens regelbundna tillsyn, s. 202En sådan standardformulering var: Rektor tar inte sitt ansvar som pedagogisk ledare och chef. Denna formulering föll per automatik ut om ett antal indikatorer kritiserades i tillsynen. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET är enligt Skolinspektionen bland annat att hos huvudmän och skolor skapa en vilja till förbättringar, en tilltro till sin egen förmåga att åstadkomma förbättringar och en idé om hur förbättringar ska åstadkommas samt att ge kännedom om Skolinspektionens uppföljningsprocess.205 Enligt Skolinspektionens egna undersökningar är en stor majoritet av rektorerna positiva till återföringsseminarierna.206 Skolinspektionen framför att den senaste tidens satsningar på återföringsseminarierna har varit en del i att prioritera råd och vägledningsuppgiften. 5.5Vilka slutsatser kan dras utifrån tillsynsbesluten? 5.5.1Bristerna beskrivs tydligt i de flesta fall En stor andel av de rektorer () som har svarat på enkät anser helt eller huvudsakligen att Skolinspektionen tydligt anger på vilket sätt skolan brister. instämmer i någon mån eller inte alls i att det är tydligt.207 I Skolinspektionens postinspektionsenkät framkommer att anser att det stämmer ganska eller mycket bra att tillsynsbeslutet var lätt att förstå.208 genomgång av ett antal tillsynsbeslut visar också att det för de flesta förelägganden och anmärkningar finns en sådan precisering av bristen som lagen kräver. I ungefär en tredjedel av de studerade besluten är bristerna dock enligt bedömning inte lika tydligt beskrivna. Flera intervjuade rektorer menar att dialogen med Skolinspektionen under tillsynsbesöket och i samband med återkopplingen av tillsynsbeslutet har inneburit ett ytterligare klargörande av de brister som tillsynen visat. 5.5.2Viss otydlighet för målgrupperna om tillsynen tar ställning till om lagens krav uppfylls Enligt Skolinspektionens ledning kan myndigheten inte ta ansvar för att de aspekter av verksamheten som inte kritiseras (men som inkluderas i tillsynen) har bedömts leva upp till lagens krav.209 Detta har att göra med att inspektörerna, med begränsade resurser, visserligen kan identifiera brister när sådana föreligger, men att de inte har tillräckligt underlag för 205Skolinspektionen, Processbeskrivning för regelbunden tillsyn. Aggregerad rapport , fråga 13. Rektorerna får svara på påståendet: Mötet i samband med återföringen av den övergripande kommunrapporten var givande. svarar stämmer mycket bra, svarar stämmer ganska bra, svarar stämmer ganska dåligt och svarar stämmer mycket dåligt. 207Se fråga 19 a i bilaga 2. Aggregerad rapport , fråga 6. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? att vara säkra på att hitta och belägga alla avvikelser från lagens krav som kan förekomma i en verksamhet. Att myndigheten i tillsynen på så sätt inte fullt ut gör en bedömning av om samtliga delar/aspekter uppfyller de krav som författningarna ställer framgår inte helt tydligt av Skolinspektionens kommunikation med skolor, elever och föräldrar. tillsynsbesluten att tillsynen visar i vilken utsträckning huvudmannen avviker från de krav och förväntningar som uttrycks i författningarna. Det är därmed inte självklart för mottagaren eller andra som tar del av besluten att tillsynen inte innebär något godkännande av de aspekter som inte kritiseras. av rektorerna och av huvudmännen uppger i enkäten, i enlighet med de oklarheter som har beskrivits ovan, att det är otydligt om de aspekter av verksamheten som inte kritiserats ska betraktas som godkända av Skolinspektionen eller om de inte har bedömts. Drygt hälften av huvudmän och rektorer ansåg att det var tydligt i stora drag, men inte i alla detaljer, medan av rektorerna respektive av huvudmännen tycker att det är helt tydligt.210 Bland de rektorer och huvudmän som anser att det är tämligen tydligt vilka aspekter som bedöms, uppfattar dock att Skolinspektionen granskar alla områden/aspekter av verksamheten, vilket alltså inte är fallet.211 Det innebär sammantaget att över hälften av svarande rektorer och huvudmän inte har en fullständig och korrekt uppfattning av hur de ska uppfatta de områden som inte kritiseras i tillsynen. 5.5.3För utomstående är det otydligt vad som granskats Intervjuer med rektorer indikerar att innebörden av tillsynsbesluten inte är helt tydliga för personer som inte arbetar i de skolor som har granskats, såsom elever och vårdnadshavare. I besluten har det när undersökning genomfördes saknats information om tillsynen bedrivits som bas, breddad eller fördjupad tillsyn. Sådan information finns dock numera att tillgå. Det informationsbrev som Skolinspektionen skickar till elever och vårdnadshavare innehåller inte information om vilka områden tillsynen omfattar på den aktuella skolan.212 Besluten blir på så sätt svåra att använda i andra sammanhang, till exempel som information om en skolas kvalitet inför elevers och vårdnadshavares val av skola. Skolinspektionen har dock inte i uppdrag att ge information inför skolvalet. kan ändå konstatera att tillsynsbesluten används för det ändamålet.213 210Se fråga 12 i bilaga 2 och fråga 10 i bilaga 3. av de rektorer och av de huvudmän som tycker att det är tydligt utgår från att Skolinspektionen granskar alla områden/aspekter av verksamheten. 212Skolinspektionen, Information till föräldrar/vårdnadshavare och elever om Skolinspektionens tillsyn, hämtat: . 213Se exempelvis DN Skolkollen, hämtat: . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET I sitt informationsbrev till vårdnadshavare och elever om tillsynen ger Skolinspektionen en bild av att undervisningen inkluderas i tillsynen, vilket innebär att elever och föräldrar kan få en bild av att bastillsynen, där bedömningsområdet Undervisning och lärande inte finns med, omfattar mer än vad den gör. Skrivningen i informationsbrevet lyder: När inspektörerna fått en bild av hur undervisningen är upplagd och fungerar gör de en bedömning av om skolan arbetar enligt vårt nationella regelverk eller om skolan har brister på vissa punkter.214 Skolinspektionens ledning menar dock, till skillnad mot vad bedömer vara rimligt, att inspektörerna har en bild av undervisningen från resultaten av skolenkäten och annan information som Detta även fast bedömningsområdet Undervisning och lärande inte ingår i bastillsynen.215 5.6Skolinspektionens arbete för en konsistent kvalitetsgranskning Arbetet med kvalitetsgranskning utgår från en processmodell med gemensamma riktlinjer och rekommendationer för genomförandet.216 Som stöd för bedömningarna i kvalitetsgranskningen utformas inför varje projekt ett specifikt bedömningsstöd. Det finns också en standardiserad metod för lektionsobservationer som är framtagen i syfte att underlätta bedömningar av undervisningen. Precis som inom tillsynen kvalitetssäkras kvalitetsgranskningsrapporterna internt, bland annat av juridiskt sakkunniga. Inspektörerna anger i enkät att de anser att stödet för att göra konsistenta bedömningar är något bättre i kvalitetsgranskningen än i tillsynen.217 har inte vidare undersökt om kvalitetsgranskningen i högre grad än tillsynen är entydig och tydlig i sitt utförande. Vilket underlag som bedömningarna i kvalitetsgranskningarna vilar på varierar mellan de olika kvalitetsgranskningsprojekten. Intervjuer och lektionsobservationer används i högre grad i kvalitetsgranskningen än i tillsynen. Då kvalitetsgranskningen är avgränsad till en viss aspekt av verksamheten har inspektörerna betydligt mer resurser för att belysa det aktuella området än i tillsynen, där många olika aspekter ska belysas med hjälp av lika mycket eller mindre resurser. Av svaren i enkät framkommer att rektorerna är mer positiva till underlaget för bedömningarna 214Skolinspektionen, Information till föräldrar/vårdnadshavare och elever om Skolinspektionens tillsyn. 215E-post från Skolinspektionen, Skriftlig uppgift från Skolinspektionen med anledning av utkast på revisionsrapport, . 216Skolinspektionen, Årsredovisning . 217Se frågorna 20 och 28 i bilaga 1. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? i ämnesgranskningarna, än vad de är till underlaget för bedömning av undervisningen i den regelbundna tillsynen.218 Beslutet som följer på en kvalitetsgranskning innehåller Skolinspektionens bedömning i termer av utvecklingsområden istället för förelägganden och anmärkningar. Detta för att den kritik som myndigheten framför inte ska kunna sammanblandas med kritik inom tillsynen, där Skolinspektionen kan förena ett föreläggande med vite.219 Det gör enligt Skolinspektionens ledning att det är lättare för myndigheten att närma sig frågor om de förutsättningar som mer direkt förmodas påverka kunskapsresultaten, såsom undervisning, i kvalitetsgranskningen än i tillsynen.220 De rapporter som kvalitetsgranskningarna utmynnar i skiljer sig också åt från tillsynsbesluten på så sätt att såväl positiva som negativa aspekter lyfts upp. Skolinspektionen har utformat internt stödmaterial och kvalitetssäkringsprocesser för att bedömningarna inom tillsyn och kvalitetsgranskning ska vara konsistenta och likvärdiga. I granskning framkommer att en majoritet av inspektörerna anser att de får tillräckligt och ändamålsenligt stöd, men att det finns en förbättringspotential vad gäller sättet som stödet utformas på. framkommer att det saknas bedömnings-PM för flera områden som ingår i det bedömningsunderlag som Skolinspektionen använder vid tillsynen. Granskningen visar att drygt hälften av rektorer och huvudmän som har besvarat enkät anser att det är tydligt vad som krävs för att inte få kritik i tillsynen. menar den andra knappa hälften av huvudmännen och rektorerna att det genomgående eller relativt ofta är svårt att veta vad som krävs för att inte få kritik. granskning visar också att det finns upplevda problem med likvärdigheten i Skolinspektionens bedömningar i den regelbundna tillsynen. Det kan till exempel handla om att liknande företeelser enligt huvudmännen har bedömts olika hos en och samma huvudmans skolor. För de som har granskats och för övriga som tar del av Skolinspektionens beslut, är innebörden av tillsynsbesluten inte fullt ut tydlig. Drygt hälften av de rektorer och huvudmän som svarat på enkät anser att det 218Se frågorna 18 och 27 b i bilaga 2. 219Kvalitetsgranskningen omfattas inte av de sanktionsmöjligheter som finns kopplade till tillsynen. I de fall där kritik riktas mot skolan och/eller huvudmannen görs dock en uppföljning. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET är oklart i vilken utsträckning tillsynen ger godkänt inom de områden som inkluderats i tillsynen, men som inte har kritiserats. Skollagens definition av tillsyn, där den beskrivs som en kontroll av om en verksamhet uppfyller de krav som följer av lag och andra föreskrifter, gör enligt att det inte är helt orimligt att förväntningar finns på att tillsynen ska identifiera om en skola respektive huvudman har brister inom ett område eller inte. Å ena sidan är det enligt rimligt att Skolinspektionen, med de resurser en breddad tillsyn tar i anspråk, inte har möjlighet att ta ansvar för att de bedömningspunkter som inte har kritiserats (men som inkluderas i Skolinspektionens bedömningsunderlag) lever upp till Å andra sidan är det också rimligt att de som granskats samt elever och vårdnadshavare har föreställningar om att det som inte kritiserats, bedömts fungera väl. Ett vidgat användande av Skolinspektionens tillsynsbeslut, till exempel som underlag inför skolvalet, försvåras således. Trots att det inte är Skolinspektionens uppdrag att tillhandahålla sådan information, används tillsynsbesluten på det sättet. Det medför enligt att även utomstående har ett behov av tydlig information om vad tillsynen omfattar. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 6Verkar inspektionen för att brister åtgärdas? För att inspektionen ska kunna bidra till ökad kvalitet och goda förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat för eleverna krävs att skolor och huvudmän genomför förbättringsåtgärder utifrån den genomförda tillsynen eller kvalitetsgranskningen. I detta kapitel redogörs för granskning av hur Skolinspektionen arbetar för att säkerställa att de brister som identifieras i tillsynen åtgärdas. Kapitlet innehåller också en redogörelse för rektorers och skolhuvudmäns uppfattningar om tillsynens genomslag. Sist görs en jämförelse med kvalitetsgranskningen. Genom uppföljningen ska Skolinspektionen se till att skolor och huvudmän verkställer de åtgärder som behövs för att avhjälpa påpekade brister.221 Uppföljningen behöver därmed vara utformad på så sätt att Skolinspektionen har möjlighet att kontrollera att bristerna åtgärdas. Skolinspektionen har utformat en modell för uppföljning som delas in i tre typer: förenklad uppföljning där endast skriftlig kommunikation med skola respektive huvudman sker reguljär uppföljning där den skriftliga uppföljningen kompletteras med ett möte med huvudmannen utökad uppföljning där enskilda skolor besöks igen Uppföljningen ska ske eller i undantagsfall , dock senast efter tillsynen.222 Enligt Skolinspektionen avgörs typen av uppföljning utifrån en bedömning där ett flertal faktorer vägs in baserade på de styrkor och svagheter som konstaterats under tillsynen samt huvudmannens beredskap att ta itu med utvecklings- och förbättringsarbete.223 En majoritet av huvudmännens/skolornas åtgärder godkänns vid ett första 221Skolinspektionen, Årsredovisning , s. 11. 222Skolinspektionen, Årsredovisning , s. 11. 223Skolinspektionen, Kommunikation av resultat efter tillsyn. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? av redovisningarna av vidtagna åtgärder från huvudmännen bedömdes däremot som otillräckliga och Skolinspektionen krävde ytterligare kompletteringar. I några enstaka fall, vid omfattande brister, innehöll redovisningarna brister även efter det att de kompletterats en första gång.224 Ovanstående beskrivning baseras på de förhållanden som gällde när genomförde materialinsamlingen.