prop · H103115 · 2014-03-07 00:00:00 — I budgetpropositionen beräknas den svenska avgiften uppgå till . EU-avgift fördelar sig på fem olika avgifter. uppgår dessa enligt prognosen i budgetpropositionen till för tullavgiften, för sockeravgiften, för den mervärdesskattebaserade avgiften, för den BNI-baserade avgiften samt för finansieringen av budgetreduktion. Dessa belopp är beräknade efter särskilda avgiftsreduktioner. Enligt årsredovisningen för staten uppgick återflöde från EU- budgeten till sammanlagt ca . Återflödet fördelade sig huvudsakligen på gårdsstöd till lantbrukare (), EU-finansiering av landsbygdsprogrammet (), bidrag från () samt bidrag från (). 20 Skydd av EU:s finansiella intressen Europeiska revisionsrättens granskning av kommissionens genomförande av budgeten ligger till grund för bedömningen av om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för aktuellt budgetår. röstade nej till rådets rekommendation till att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2011 vid . 20.1 Revisionsrättens årsrapport och ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten samt bedrägeribekämpningsfrågor presenterar den Europeiska revisionsrätten sin årsrapport för föregående budgetår. rapporten avseende budgetår som presenterades. Revisionsrättens slutsatser ligger till grund för den rekommendation som Skr. 2013/14:115 rådet ska lämna till om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för det aktuella budgetåret. Detta görs vid ett rådsmöte . Kommissionen presenterade sin årliga rapport om skydd av EU:s ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (KOM(2013) 548 final). I rapporten redovisas vilka åtgärder kommissionen vidtagit på unionsnivå och vilka åtgärder medlemsstaterna vidtagit på nationell nivå. Dessutom sammanställs resultaten från bedrägeribekämpningsarbetet . Därtill antogs en ny förordning för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (), 833/2013 (se faktapromemoria 2010/11:FPM94). beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2011. Samråd med skedde . , och röstade nej till rekommendationen vid omröstningen i . Övriga medlemsstater ställde sig bakom rekommendationen. Rådets rekommendation kompletterades med slutsatser som innehöll rådets bedömning av läget och utvecklingen samt uppmaning till åtgärder från kommissionens sida för att komma till rätta med de brister som revisionsrätten konstaterat. beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2011. Regeringen informerade om innehållet i revisionsrättens årsrapport avseende 2011 i Årsredovisning för staten 2012 (regeringens skrivelse 2012/13:101). publicerade revisionsrätten årsrapporten avseende Rapporten presenterades för av revisions- lämnar revisionsrätten en revisions- förklaring med reservation när det gäller genomförandet av EU:s budget. Revisionsrätten lämnar dock ett uttalande utan reservation för EU:s Revisionsrättens granskning visar att betalningarna från budgeten innehåller väsentliga fel för alla utgiftsområden utom ett – Administration och andra utgifter. Även inkomster bedöms av revisions- rätten vara utan väsentliga fel. De utgiftsområden som enligt revisions- fel är följande: utveckling, b) miljö, fiske och hälsa, c) regionalpolitik, d) energi och transport, e) jordbruk: marknads- och direktstöd, f) forskning och annan inre politik, g) sysselsättning och socialpolitik, h) yttre förbindelser, bistånd och utvidgning samt i) forskning och annan inre politik. nämns i årsrapporten då har ingått i urvalet för granskning av landsbygdsutveckling. Revisionsrätten har vid sin granskning konstaterat att det finns vissa brister i . 2013/14:115 otillräcklig utvärdering av om kostnader är rimliga och att landsbygdsutvecklingssystemen för övervakning och kontroll enbart är delvis ändamålsenliga. Regeringen avser att på sedvanligt sätt informera om vilka åtgärder har vidtagit med anledning av revisionsrättens granskning i Årsredovisning för staten 2013. 20.2Hantering och användning av EU-medel i Regeringen lämnar i ett särskilt avsnitt av Årsredovisningen för staten ett intygande avseende hanteringen av EU-medel i . Intygandet innehåller en årlig räkenskapssammanställning över de medel som har tagits emot från EU:s budget och en redogörelse för hur dessa medel har använts. Årsredovisningen för staten, och därmed även intygandet, lämnas till . Efter att Årsredovisningen för staten har lämnats till översätts avsnittet med intygandet till engelska och skickas till kommissionen och revisionsrätten. I intygandet bedömer regeringen om EU-räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande och intygar att det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU- medlen i . Intygandet grundas på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanteringen av EU-medel, revisionsutlåtanden och uttalanden från granskningar av myndigheternas räkenskaper och deras interna styrning och kontroll. har lämnat revisionsutlåtanden med reservation för följande fonder: Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska fiskerifonden, Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare, och Europeiska återvändandefonden. Regeringen noterar att ansvariga myndigheter vidtar åtgärder för att säkerställa korrekt hantering av EU-medel. Myndigheterna har dock inte redovisat några allvarliga brister avseende hanteringen av EU-medel för eller fått revisionsuttalanden med reservation från , varpå regeringen har lämnat följande intygande. -Rättvisande räkenskaper: Sammanställningen av EU-räkenskaperna, omfattande resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. -Betryggande intern styrning och kontroll: Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. Samarbetet handlar om att harmonisera statistiken i medlemsstaterna. Jämförbar statistik är grundläggande för att kunna utveckla, analysera, genomföra, övervaka och utvärdera EU:s politik. har och rådet beslutat om bl.a. revidering av det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen och om europeisk befolkningsstatistik. presenterade kommissionen förslag till förordning om ändring av förordningen om europeisk statistik (se faktapromemoria 2011/12:FPM144). Förslaget syftar till att säkerställa trovärdigheten i den europeiska statistiken. Det ska, enligt kommissionen, uppnås genom att stärka det professionella oberoendet hos de nationella statistikmyndigheterna och deras chefer och stärka samordningen av produktionen av europeisk statistik på nationell nivå. och innevarande år har förhandlingar pågått i rådsarbetsgrupp och i Coreper om förslaget. Utskottet informerades om förhandlingsläget . Överläggningar med i de delar av förslaget som berör utskottet hölls . och rådet har beslutat om förordning om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (se faktapromemoria 2010/11:FPM63) och förordning om europeisk befolkningsstatistik (se faktapromemoria 2011/12:FPM100). Härutöver har pågått förhandlingar om ett flertal förslag till förordningar på statistikområdet (se faktapromemoria 2012/13:FPM46, 89, 104, 130, 131, 145, 157, 158 och 2013/14FPM28). Det europeiska rådgivande organet för statistikstyrning presenterade sin femte årsrapport till och rådet om tillämpningen av uppförandekoden för europeisk statistik. Uppförandekoden är ett självregleringsinstrument som består av femton principer som ska tillämpas vid framställningen av gemenskapsstatistik. Rapporten behandlar huvudsakligen frågan om samordning av statistiken på nationell nivå och om kvaliteten i europeisk statistik. antog slutsatser om EU-statistik. Slutsatserna innehåller en bedömning av utvecklingen inom de statistikområden som rådet tidigare pekat ut som prioriterade. Det handlar om styrning av europeisk statistik och modernisering av det europeiska statistiksystemet, kvalitet i och tillgänglighet till ett antal centrala ekonomiska indikatorer samt pågående utvecklingsarbete av strukturstatistik. Samråd med ägde rum . 2013/14:115 DEL 5 RÄTTSLIGA OCH INRIKES I ett europeiskt område med verklig rättvisa ska medborgarna och företagen fritt kunna hävda sina rättigheter. Den främsta målsättningen med det civilrättsliga samarbetet är att förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter för att undanröja hinder som följer av de rättsliga och administrativa systemens olikheter. En hörnsten i det civilrättsliga samarbetet är ömsesidigt erkännande av domar. I I-förordningen, som är tillämplig på privaträttens område, finns regler om vilken domstol som ska pröva en tvist och om hur det ska undvikas att samma tvist prövas i flera domstolar. Förordningen innehåller också regler om hur en dom ska kunna verkställas i en annan medlemsstat. Förordningen har reviderats. undertecknade det stora flertalet EU-medlemsstater ett mellanstatligt avtal om att inrätta en enhetlig europeisk patentdomstol. Domstolen kommer att vara exklusivt behörig att avgöra flertalet frågor om europeiska patent. För svensk del innebär avtalet att de aktuella patentmålen, som i förekommande fall handläggs i , i stället ska avgöras av den enhetliga europeiska patentdomstolen. För att domstolsavtalet ska träda i kraft krävs bl.a. att ytterligare ändringar görs i I-förordningen. Därför föreslog kommissionen vissa ändringar som väsentligen är av tekniskt slag. har förslaget förhandlats i rådsarbetsgrupp. Vid rådsmötet beslutades om en allmän inriktning som kommer att ligga till grund för förhandlingar med . Samråd har ägt rum med och civilutskottet har informerats om förhandlingarna. 22.2Europeisk kvarstad på bankmedel presenterade kommissionen ett förslag till en förordning om europeisk kvarstad på bankmedel (se faktapromemoria 2011/12:FPM153). Kvarstad är en tillfällig åtgärd som innebär att egendom kan tas som säkerhet i avvaktan på dom eller för att säkerställa verkställighet av en dom. Förslaget innebär att det inrättas ett europeiskt förfarande för kvarstad . 2013/14:115 på bankmedel, som är tillämpligt i gränsöverskridande fall beträffande fordringar på privaträttens område. I förslaget finns även regler om verkställighet av kvarstadsbeslut som har meddelats med stöd av förordningen. har förslaget förhandlats i rådsstrukturen. Förslaget har behandlats vid rådet för rättsliga och inrikes frågor , först då det antogs generella politiska riktlinjer för det fortsatta arbetet med förslaget och då det nåddes en överenskommelse om allmän inriktning om förordningstexten. har informerats om förhandlingarna och överläggning har ägt rum. Samråd med har ägt rum i anslutning till rådsmötena. 22.3Bättre tillgång till rättslig information Medlemsstaterna samarbetar under samlingsnamnet e-Justice för att skapa lättillgänglig och sammanhållen information om medlemsstaternas rättssystem. Arbetet syftar till att förbättra medborgarnas, företagens och rättstillämpares tillgång till nationella rättsliga förfaranden och till statliga register med rättslig information. Bland annat pågår ett arbete som deltar i för att koppla samman medlemsstaternas fastighetsregister. Den information som tas fram inom samarbetet presenteras och tillgängliggörs på en enhetlig webbplats – e-juridikportalen. Portalen utvecklas kontinuerligt både till innehåll och till funktionssätt. Arbetet, som bygger på frivillighet, bedrivs i en särskild rådsarbetsgrupp. Inom rådsarbetsgruppen pågår även ett kontinuerligt arbete för att förenkla tillgången till medlemsstaternas lagstiftning och EU:s egen rättsliga information. Informationen presenteras på särskilda webbplatser (N-Lex för nationell lagstiftning och för EU:s egen rättsinformation) men är sökbar via e-juridikportalen. pågår bl.a. ett projekt för att, genom en gemensam standard, förbättra möjligheten till sökning i nationell lagstiftning som bygger på . Arbetet bedrivs under samlingsnamnet e-Law. Rådsarbetsgruppen för e-Justice har arbetat fram strategiska riktlinjer för e-Justicesamarbetet 2014–2018. Rådet för rättsliga och inrikes frågor godkände det strategiska dokumentet . 22.4Arbetsgruppen för civilrätt (allmänna frågor) I arbetsgruppen behandlas löpande en rad övergripande frågor om bl.a. förhandlingsmandat för kommissionen om internationella avtal och EU:s externa relationer. har man bl.a. tagit fram gemensamma EU- ståndpunkter till förhandlingar inom ramen för och förhandlingsmandat för att ingå parallellavtal med Luganostaterna om delgivning av handlingar och bevisupptagning. Vidare har kommissionens befogenhet att anta vissa rättsakter på civilrättens område 2013/14:115 (delegerande akter) och strategiska riktlinjer för arbetet på det rättsliga och inrikes området diskuterats. 22.5Makars och partners förmögenhetsförhållanden presenterade kommissionen två förslag till förordningar på familjerättens område. Det är fråga om förslag till förordning om makars förmögenhetsförhållanden och förslag till förordning om förmögenhetsrättsliga verkningar av registrerade partnerskap. Förslagen innehåller regler om behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet i frågor om makars respektive registrerade partners förmögenhetsförhållanden. I praktiken rör det främst frågor om bodelning och andra slags ekonomiska uppgörelser mellan makar eller partners i samband med laglig separation eller dödsfall. Regleringen omfattar även den löpande förvaltningen av makars respektive registrerade partners egendom, så som t.ex. bodelning under bestående äktenskap eller partnerskap. Förslagen syftar till att skapa rättslig klarhet för internationella par och förenkla hanteringen av främst bodelningsärenden oavsett var i egendomen finns. Regeringens bedömning är att det finns ett stort praktiskt behov av gemensamma internationellt privaträttsliga regler i fråga om de förmögenhetsrättsliga verkningarna av äktenskap respektive registrerade partnerskap och har därför välkomnat att förslagen lagts fram. har förhandlingar förts i rådsarbetsgruppen. hölls överläggning med civilutskottet och informerades civilutskottet om läget i förhandlingarna. 22.6Erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor Förslaget till förordning om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor presenterades och var en del av ett lagstiftningspaket som syftade till att stärka brottsoffrens rättigheter inom EU. Förordningen gör det möjligt för personer som erhållit skyddsåtgärder beslutade i civilrättsliga frågor att ta med sig detta skydd till en annan medlemsstat (se faktapromemoria 2010/11:FPM125). Förordningen kompletterar direktivet om en europeisk skyddsorder som gäller för skyddsåtgärder beslutade i straffrättsliga frågor. De skyddsåtgärder som avses med förordningen och direktivet motsvaras i svensk rätt närmast av kontaktförbud. Vid rådsmötet för rättsliga och inrikes frågor kom rådet överens om en allmän inriktning för hela förordningstexten och träffades en överenskommelse om texten med . beslutade respektive rådet att anta den överenskomna texten. Information lämnades till justitieutskottet och samråd med skedde i samband med att information om överenskommelsen med lämnades vid rådsmötet för rättsliga och inrikes Skr. 2013/14:115 frågor . har förhandlingarna om det presenterade förslaget till förordning om en gemensam europeisk köplag fortsatt (se faktapromemoria 2011/12:FPM29). Förslaget syftar till att underlätta den gränsöverskridande handeln och därmed förbättra den inre marknadens funktion. Förordningen innebär i korthet att en näringsidkare och en konsument i ett gränsöverskridande kontrakt om försäljning av varor, tillhandahållande av digitalt innehåll och av anknytande tjänster ska kunna välja att en enhetlig gemensam europeisk köplag tillämpas på kontraktet. Även två näringsidkare där minst en av dem hör till kategorin små och medelstora företag ska kunna välja köplagen. Om parterna på ett giltigt sätt har kommit överens om att använda köplagen, ska frågor som omfattas av dess bestämmelser uteslutande regleras av den. I ett sådant fall blir inte längre den annars gällande dispositiva eller tvingande nationella kontraktsrätten tillämplig. Förordningen innebär alltså inte någon sedvanlig harmonisering av nationell lagstiftning. Information har lämnats till civilutskottet. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om ändring av EU:s insolvensförordning. I förslaget föreslås att tillämpningsområdet för insolvensförordningen utökas i syfte att inkludera fler insolvensförfaranden, bl.a. skuldsaneringsförfaranden. Det föreslås också att reglerna om domsrätt förtydligas, bl.a. genom att behörighetsreglerna för fysiska personer klargörs. Vidare föreslås bestämmelser i syfte att förbättra och förtydliga reglerna om samordning mellan pågående insolvensförfaranden i olika medlemsstater, att underlätta för utländska fordringsägare att anmäla fordringar i insolvensförfaranden, att öka kraven på att information om insolvensförfaranden offentliggörs samt att förbättra samordningen mellan insolvensförfaranden för företag i en koncern. Förslaget syftar till att komma till rätta med identifierade brister i insolvensförordningen och att modernisera den. Syftet med förslaget är också att anpassa insolvensförordningen för att möta behovet av ett modernt och företagsvänligt klimat och att effektivisera hanteringen av gränsöverskridande insolvensförfaranden. Regeringen har ställt sig positiv till att modernisera och förbättra insolvensförordningen och har också välkomnat förslagets övergripande målsättning att främja tillämpningen av förordningen och att bidra till en väl fungerande inre marknad. Förhandlingar i rådsarbetsgrupp har pågått och kan förväntas pågå ytterligare , i vart fall . 2013/14:115 Vid rådet den 6–och den 5–nåddes politiska överenskommelser om riktlinjer för det fortsatta arbetet i delar av förslaget. Samråd har ägt rum med . har informerats om förhandlingarna och överläggning med civilutskottet har också skett. 23Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete Medlemsstaterna samarbetar för att förebygga och bekämpa allvarlig brottslighet med gränsöverskridande inslag, t.ex. organiserad brottslighet, terrorism, penningtvätt, människohandel, narkotikahandel och itbrottslighet. EU:s åtgärder för att förebygga och bekämpa denna brottslighet ska ge ett mervärde och bedrivas på ett effektivt sätt. bevakar att samtliga åtgärder är förenliga med grundläggande principer om rättssäkerhet och respekterar den personliga integriteten. har en överenskommelse träffats om ett initiativ från bl.a. som kommer att leda till en mer effektiv och rättssäker bevisinhämtning över gränserna. antogs även direktivet om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden. har rådet beslutat om nio prioriterade brottsområden där medlemsstaternas myndigheter ska samarbeta i operativa projekt . Europeiska it-brottscentret vid Europol har inlett sitt arbete . Även ett direktiv om angrepp på informationssystem antogs. EU:s policycykel för arbetet mot allvarlig organiserad brottslighet I Stockholmsprogrammet framgår att rådet ska anta en strategi mot organiserad brottslighet och andra säkerhetshot samt identifiera prioriteringar och utveckla metoder för samarbetet mellan medlems- En intern säkerhetsstrategi antogs av rådet för rättsliga och prioriteringar och metoder, vilket utmynnade i rådsslutsatser om att inrätta en s.k. policycykel för EU för arbetet mot allvarlig och organiserad internationell brottslighet. Inom policycykeln antas prioriteringar, efter förslag som lämnas av Europol i den årliga hotbedömningsrapporten över den organiserade brottsligheten (SOCTA), av för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten (COSI) och därefter av rådet. prioriteringar bryts sedan ner till ett antal operativa projekt med tematiskt fokus som medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och berörda EU-myndigheter deltar i. har rådet efter förslag av COSI och på basis av Europols Skr. 2013/14:115 hotbedömning antagit följande prioriteringar mot grov och organiserad brottslighet för perioden –2017: -Störa brottssyndikat som är inblandade i verksamhet för att underlätta illegal invandring -Störa brottssyndikat som är inblandade i människohandel -Störa brottssyndikat som är inblandade i produktion och spridning av varumärkesförfalskade varor som bryter mot hälso-, säkerhets- och livsmedelsbestämmelser -Störa brottssyndikat och specialister som är inblandade i punktskattebedrägerier och gemenskapsinterna bedrägerier -Minska produktionen av syntetisk narkotika i EU och störa brottssyndikat som är inblandade i handel med syntetisk narkotika -Minska kokain- och heroinhandeln till EU och störa brottssyndikat som underlättar spridningen inom EU och it-angrepp som påverkar viktig infrastruktur och informationssystem inom EU -Minska risken för medborgarna att utsättas för skjutvapen -Bekämpa organiserade egendomsbrott som begås av rörliga brottssyndikat En aktiv uppföljning har också gjorts av den nuvarande policycykeln som avslutas /2014. Andra åtgärder mot grov, organiserad brottslighet Medlemsstaterna utvärderar fortlöpande varandra för att se över hur EU- beslut för att bekämpa olika former av organiserad brottslighet efterlevs. har den så kallade sjätte utvärderingsrundan inom ramen för den ömsesidiga utvärderingen bedrivits. Den sjätte utvärderingsrundan handlar om att utvärdera hur väl medlemsstaterna samarbetar med Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket. utvärderades i den sjätte rundan genom ett besök av experter från andra medlemsstater. Rapporten om behandlades i rådet . Den sjätte rundan beräknas bli avslutad genom att resultatet presenteras i en slutrapport som överlämnas till ministrarna. Den sjunde utvärderingsrundan ska handla om hur väl medlemsstaterna samarbetar för att bekämpa it-brottslighet, internt så väl som i samarbete med Europols it-brottscenter. Den sjunde rundan beräknas inledas och pågå fram . 23.1.2 Europeiskt it-brottscenter vid Europol Ett europeiskt it-brottscenter etablerades vid Europol på basis av kommissionens förslag i ett meddelande . Centrets uppgift är att stödja medlemsstaterna i deras brottsutredningar och bidra till att bygga upp kapaciteten hos medlemsstaternas nationella myndigheter bl.a. genom expertkunskap och utbildning. samarbete med den privata sektorn på detta område utvecklas också. Centret kompletterar andra liknande inrättningar, så som planerade it-brottscenter i , som ska vara verksamt . 2013/14:115 Uppbyggnaden av centret till full kapacitet väntas pågå ytterligare . stöder etablerandet av centret och menar att utredningar av itbrott till stor del bygger på internationellt samarbete och att information inhämtas från aktörer i andra länder. De särskilda utmaningar it-brott innebär för polisen motiverar därför en kraftsamling på EU-nivå. antog rådet en ny EU-strategi mot narkotika för perioden –2020. antogs kommissionens förslag till EU- handlingsplan mot narkotika för den första halvan av perioden, dvs. åren 2013–2016. För varje period presenterar alltså kommissionen en handlingsplan med konkreta förslag till operativa åtgärder och lagstiftningsåtgärder. EU- strategin bygger vidare på den tidigare strategin som gällde för perioden –2012 och är liksom denna uppdelad i två policyområden, nämligen minskning av efterfrågan och minskning av utbudet. För båda områdena innehåller strategin och handlingsplanen tre tematiska delar, nämligen 1) samarbete och samordning, 2) internationellt samarbete samt 3) information, forskning och utvärdering. har arbetet med att genomföra handlingsplanen inletts. Kommissionen har lagt fram förslag till direktiv respektive förordning om förstärkt kontroll av s.k. nya psykoaktiva substanser (se avsnitt 31.1).