prop · H103130 · 2014-05-26 00:00:00 — 25Premiesparfonden 2010 och Såfa 26Premiesparfonden hade mellan perioden och en avgift på 0,och lämnade under den tiden en genomsnittlig rabatt på 64,. Från och med har Premiesparfonden och sedan Såfa alltid legat under det fria uttaget om 0,. Den genomsnittliga förvaltningsavgiften har varit 0, AP-FONDERNAS INTEGRATION AV HÅLLBARHET/ESG 27 Fonderna i premiepensionssystemet (Såfa och statens fondportföljer ej inkluderade) har haft en genomsnittlig årlig förvaltningsavgift om 0,med en genomsnittlig rabatt om 28Ej relevant I internationella sammanhang 29Enligt Statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande 2013 REKOMMENDATIONER BASERAT PÅ ÅRETS UTVÄRDERING 4.Grundläggande utvärdering av Första AP- fonden FÖRSTA AP-FONDENS FÖRVALTNINGSMODELL OCH NYCKELHÄNDELSER 2013 31Chief Investment Officer (kapitalförvaltningschef) Beskrivning av Första AP-fonden Förvalta fondkapitalet till största möjliga nytta för pensionssystemet genom att skapa en hög avkastning till en låg risknivå Inte ta någon närings- eller ekonomipolitisk hänsyn Ta miljö- och etikhänsyn i placeringsverksamheten, dock utan att ge avkall på det övergripande målet om hög avkastning Maximera avkastningen till låg risk för pensionssystemet Genomsnittlig avkastning efter kostnader på mätt över en rullande femårsperiod på den totala portföljen Investeringsfilosofin bygger på ledorden lång placeringshorisont, fundamental analys och intern kompetens med fokus på en robustare portfölj (som bättre tål skilda makroscenarier) och totalavkastning Fonden arbetar med en strategisk vy som uttrycks med olika tidshorisonter –Strategisk inriktning () – långsiktig strategisk inriktning –Planeringsportfölj (1-1,) – konkret strategisk inriktning som anger styrningen av den existerande portföljen –Interna och externa mandat (löpande) – används av VD för att styra förvaltningen Baserat på den strategiska inriktningen och planeringsportföljen ger styrelsen ett riskmandat till VD –Riskmandatet är uttryckt som ett allokeringsmandat runt den faktiska portföljen och planeringsportföljen samt avvikelser inom tillgångsslagens mot respektive index i planeringsportföljen Förvaltningen av kapital sker utifrån interna och externa mandat kopplade till både absolut och relativ avkastning Faktiskt innehav per tillgångsslag (2012) varav 24 (2012) i KÄLLA: Första AP-fonden Lång placeringshorisont och helhetssyn genomsyrar verksamheten En lång placeringshorisont kräver uthållighet Analys och framförhållning är en förutsättning för proaktivt agerande En robust portfölj underlättar långsiktigt agerande Investeringarna styrs av fundamental analys Förväntad avkastning och fondens riskprofil är viktigt Intern förvaltning utgör basen för fondens verksamhet Självständig och oberoende analys Tydliga ansvar och mål. Beslut fattas av individer Extern förvaltning är ett komplement Lång sikt – Strategisk inriktning Medelfristig sikt – Planeringsportföljen 1-1,sikt Kort sikt – beslutsprocessen 1-3 månaders sikt Tre beslutsnivåer för lång, medelfristig och kort sikt Den strategiska inriktningen tar avstamp i ALM-analysen (~ ) och utgör de två första stegen i strategiprocessen: –ALM-analys fördjupas genom att tillgångsslag som inte har kontinuerliga marknadspriser modelleras för optimering i jämvikt –En konjunkturell analys genomförs De två perspektiven sammanvägs sedan i den strategiska inriktningen som sätts samman av VD i Portföljgruppen1, varefter styrelsen beslutar om strategin Utvärderas en gång och anger inriktningen för Planeringsportföljen Planeringsportföljen är den medelfristiga portföljen som anger inriktningen för förvaltningen –Portföljen visar prognosen för önskad portfölj om 1-1, –Planeringsportföljen baseras på och konjunkturella analyserna samt en bedömning om möjlig implementering (hänsyn tas till marknadspriser, likviditet, kostnader och andra restriktioner för allokering av portföljen) av VD , eller vid behov, och används för att röra sig mot den strategiska inriktningen Utifrån den strategiska inriktningen och Planeringsportföljen ger styrelsen ett riskmandat till VD. Planeringsportföljen används som indexportfölj vid styrelserapportering för riskuppföljning VD styr och leder förvaltningen med interna och externa mandat som berör strategisk allokering, strategisk förvaltning och operativ förvaltning. Affärsansvarig beslutar om strategi i portföljgruppen efter en bred beredningsprocess i organisationen Investeringsprocessen baseras på tre olika beslutsnivåer: –Strategisk allokering: beslut om tillgångsfördelningen mellan aktier, räntor samt fastigheter, hedgefonder, riskkapitalfonder, riskparitetsportföljen2 och nya investeringar samt storleken på valutaexponeringen och portföljens duration –Strategisk förvaltning: beslut om allokeringen, strategier och förvaltningsformer inom respektive tillgångsslag –Operativ förvaltning: beslut i den faktiska förvaltningen i förhållande till valda strategier För att beskriva portföljens resultat sker en utvärdering på flera nivåer med olika tidshorisonter –Totala portföljen i förhållande till mål, inkomstindex, och jämförbara kapitalförvaltare, utvärderingshorisont respektive 10 år –Totala portföljen i förhållande till möjliga portföljer inom VD:s riskmandat, utvärderingshorisont 5 år –Affärsenheters förvaltning i förhållande till utfärdade mandat, utvärderingshorisont 3-5 år Portföljgruppen består av CIO samt chefen för tillgångsallokering samt förvaltningsansvariga En riskparitetsportfölj är en portfölj där varje portföljskomponent bidrar med lika mycket risk till portföljens totala risk KÄLLA: Första AP-fonden Första AP-fondens investeringsprocess 2013 31/12 2012 31/12 2013 VD:s verktyg att styra förväntas röra sig mot VD efter samråd med VD efter samråd med VD efter samråd med 1 Planeringsportfölj som trädde i kraft den 31/12 2012 2 CIO och chefen för tillgångsallokering samt förvaltningsansvariga KÄLLA: Första AP-fonden 32Asset Liability Modelling-analys: handlar om att hitta den kombination av finansiella tillgångar som bäst matchar de pensionsutbetalningar fonden kommer behöva göra . Analyshorisonten är därför mycket lång, upp till . 33Riskmandatet är uttryckts som bandbredd mellan tillgångsslagen, statistiska riskmått för respektive tillgångsslag (prognostiserad tracking error för aktier och räntor, VaR för valuta) och strategiska inriktningar inom tillgångsslaget alternativa investeringar 34Fastigheter, PE, hedgefonder, riskparitetsportföljen och nya investeringar 35Portfölj där varje portföljkomponent bidrar med lika mycket risk till portföljens totala risk 36Underkategori till tillväxtmarknader. Gränsmarknader (frontier markets) är mindre etablerade kapitalmarknader med lägre likviditet än de traditionella tillväxtmarknaderna 38Nedbrytning av avkastningen är redovisade värden och adderar inte exakt ihop till avkastningen beroende på avrundningar samt eventuella periodiseringseffekter Första AP-fondens totala avkastning 2001–2013 Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2013 -3,2 -1,9 -14,0 -21,9 Riskjusterad avkastning (sharpekvot5) 20011–2013 Genomsnittlig riskjusterad avkastning (sharpekvot) (anges annualiserad avkastning) Första AP-fondens målsättning är att nå en genomsnittlig årlig nominell avkastning på 5,efter kostnader, mätt över rullande femårsperiod Provisions- och rörelsekostnader som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) Likvidportföljen inkluderar noterade tillgångsslag inkl. aktier, räntebärande tillgångar, samt kassa Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive, noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel 2001-10 och 2-årig svensk statsobligation 2011-13 samt antagande Beräknade sharpekvoter avviker från redovisade värden på 2,1 för totalportföljen samt 2,1 för likvidportföljen då fonden använt en annan metod (se not 5 för definition I denna rapport) Not: Sharpekvoten definieras som riskpremien (fondens avkastning minus den riskfria räntan) dividerat med fondens risk (mäts med standardavvikelsen) KÄLLA: Första AP-fonden; ; McKinsey-analys 39 Nedbrytning av avkastningen är redovisade värden och adderar inte exakt ihop till avkastningen beroende på avrundningar samt eventuella periodiseringseffekter Första AP-fondens faktiska tillgångsallokering 20011-2013 % av totala tillgångar Första AP-fonden2; = SEK miljarder Övrigt (TAA etc.) -0,6 -0,3 -0,2 Inklusive kassa; Riskparitetsportföljen innehåller räntebärande papper, vilket gör att den totala ränteexponeringen uppgår till 31, Alternativa tillgångar inkluderar bland annat investeringar i hedgefonder, fastigheter, PE och riskparitetsportfölj. En riskparitetsportfölj är en portfölj där varje portföljskomponent bidrar med lika mycket risk till portföljens totala risk KÄLLA: Första AP-fonden; McKinsey-analys FÖRSTA AP-FONDENS AKTIVA AVKASTNING 40En högre kostnad för till exempel provisioner till externa förvaltare bör anses motiverad om det genererar en meravkastning som överstiger den ökade kostnaden (allt annat lika) Första AP-fondens aktiva avkastning 20011–2013 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent2 Utveckling aktiv avkastning 20011– 2013 -0,3 -0,2 -0,6 -0,8 Aktiv avkastning per tillgångsslag 2013 -0,2 -0,2 Definition av aktiv avkastning AP1 2001-09: Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl. alternativa investeringar) Differens mot mandatspecifika jämförelseindex för de portföljmandat där jämförelseindex är tillämpbara inkluderas även indexval (+0,). Traditionell aktiv avkastning för totalportföljen redovisas ej Beräknas mot likvidportföljen som bas 2001-09. 2010-13 används den del av portföljen med jämförelseindex som bas Geometriskt snitt av den årliga aktiva avkastningen Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande . Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett. Informationskvoten redovisas ej 2011-13 då den ej bedöms vara jämförbar med andra AP fonder. 10 var informationskvoten 0,4 KÄLLA: Första AP-fonden; McKinsey-analys 5.Grundläggande utvärdering av Andra AP- fonden ANDRA AP-FONDENS FÖRVALTNINGSMODELL OCH NYCKELHÄNDELSER 2013 43Fonden arbetar med ett avkastningsantagande om givet fondens mål att "minimera konsekvenserna av den automatiska balanseringen genom att skapa god avkastning på kapitalet" 44Asset Liability Modelling. Analysmodell för att fastställa fondens strategiska portfölj. Studien, som kontinuerligt revideras, syftar till att fastställa den optimala sammansättningen av fondens olika tillgångsslag som bäst motsvarar fondens långsiktiga åtaganden gentemot det svenska pensionskollektivet 45Fonden varierar risktagandet i den strategiska portföljen i förhållande till hur fonden bedömer de långsiktiga marknadsförutsättningarna utvecklas över tid Beskrivning av Andra AP-fonden Förvalta fondkapitalet till största möjliga nytta för pensionssystemet genom att skapa en hög avkastning till en låg risknivå Inte ta någon närings- eller ekonomipolitisk hänsyn Ta miljö- och etikhänsyn i placeringsverksamheten, dock utan att ge avkall på det övergripande målet om hög avkastning Minimera de negativa konsekvenserna på framtida pensioner av att bromsen aktiveras Långsiktig realt avkastningsantagande med 5,(4,från den strategiska portföljen; 0,från aktiv avkastning) Historiskt realt avkastningsantagande på 4,för 2001-05 samt 5,för 2006-12 (4,i snitt 2001-12) Två grundkällor till värdeskapande: –Exponering gentemot systematiska riskpremier Långsiktig strategi implementeras genom strategisk portfölj –Beslut implementeras främst genom long-only mandat AP2 fattar inga medelfristiga beslut som kan särskiljas från de långsiktiga besluten. Fonden har en TAA-grupp1 som kan föreslå större förändringar i den strategiska portföljen då förändringar i de långsiktiga marknadsförutsättningarna motiverar detta extern förvaltning (2012) 1 Fattade beslut om ny enhet 2012, implementerades 2013 KÄLLA: Andra AP-fonden 59 (2012) 29 (2012) inom Två grundkällor till värdeskapande: Systematisk exponering mot riskpremier –Dynamiskt förhållningssätt, med avseende på tidsvarierande riskpremier och nya strategier –Endast när förutsättningarna finns –Fokus, flexibilitet och enkelhet Extern vs intern förvaltning Fördelning av vikter mellan tillgångar och strategier som utgör fondens strategiska portfölj inom ramen för (Asset-Liability-Model) analys Fondens strategiska portfölj utvärderas på tidshorisonter om , medan har en tidshorisont . Förändringar av strategisk portfölj beslutas av styrelsen. Implementeras till största del genom long-only positioner i tillgångsslag. Fonden kan fatta beslut på kortare sikt inom ramen för den strategiska portföljen, men dessa beslut särskiljs ej från de långsiktiga besluten och tas också av styrelsen Implementering av aktiva mandat sker företrädesvis genom long-only mandat men kapitallösa mandat förekommer också. TAA (Allocation) är en grupp (CIO, chefsstrateg, makroansvarig samt tillgångslagsansvariga) som träffas regelbundet för att besluta taktiska positioner (~3-12 månaders sikt) inom ramen för den aktiva riskbudgeten. TAA-gruppens arbete kan också leda fram till förslag på förändringar i den strategiska portföljen om förändringar i de långsiktiga marknadsförutsättningarna bedöms motivera detta av totalt kapital förvaltas genom externa förvaltare (2012) Fonden utvärderas utifrån två perspektiv –Strategiska portföljen med de avkastningsantaganden som ligger till grund för ALM-analysen som jämförelse –Aktiva beslut på < med strategiska portföljen som jämförelseindex KÄLLA: Andra AP-fonden 46Från och med 2010 består TAA-gruppen av CIO, chefsstrateg, makroansvarig samt tillgångslagsansvariga 47Mandat som baseras på handel utan kapitalinsats, till exempel med derivatkontrakt eller finansiering av värdepappersköp genom belåning 49Nedbrytning av avkastningen är redovisade värden och adderar inte exakt ihop till avkastningen beroende på avrundningar samt eventuella periodiseringseffekter 50En högre kostnad för till exempel provisioner till externa förvaltare bör anses motiverad om det genererar en meravkastning som överstiger den ökade kostnaden (allt annat lika) Andra AP-fondens totala avkastning 2001–2013 Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2013 -1,5 -2,1 -15,5 -24,1 Riskjusterad avkastning (sharpekvot4) 20011–2013 Genomsnittlig riskjusterad avkastning (sharpekvot) (anges annualiserad avkastning) Andra AP-fondens genomsnittliga målsättning. 2013 var målsättningen i real avkastning. Under 2001-2013 har målsättningen fluktuerat mellan 4,0 och 5,i real avkastning med en genomsnittlig inflation på ~1, Likvidportföljen inkluderar noterade tillgångsslag inkl. svenska och globala aktier, räntebärande tillgångar, samt overlaymandat Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel 2001-10 och 2-årig svensk statsobligation 2011-13 samt antagande Provisions- och rörelsekostnad som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) Avviker från redovisad sharpkvot på 2,4 då fonden använt en annan riskfri ränta KÄLLA: Andra AP-fonden; ; McKinsey-analys Andra AP-fondens faktiska tillgångsallokering 20011–2013 % av totala tillgångar Andra AP-fonden2,3; = SEK miljarder Övrigt (TAA etc.) 20011–13 2012–13 223 217 242 2654 20011 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Tillgångsfördelning kan avvika från den redovisade fördelningen då terminsexponeringen summeras separat och ej som en del av tillgångsslagens marknadsvärden Avviker med miljoner från det redovisade värdet, främst orsakat av periodiseringseffekter I alternativa tillgångar ingår kinesiska A-aktier KÄLLA: Andra AP-fonden; McKinsey-analys ANDRA AP-FONDENS AKTIVA AVKASTNING 52Från och med 2009 särredovisas implementeringseffekter och fondens strategiska portfölj har rörliga vikter, vilket gör att oönskade allokeringseffekter ej uppstår Andra AP-fondens aktiva avkastning 20011–2013 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent2 Utveckling aktiv avkastning 20011– 2013 -0,2 -0,4 -0,5 -0,6 -0,4 -1,8 Aktiv avkastning per tillgångsslag 2013 -0,2 Definition av aktiv avkastning AP2 Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl. alternativa investeringar) Allokeringseffekter (inkl. implementeringseffekter) Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl. alternativa investeringar) Beräknas mot likvidportföljen som bas Geometriskt snitt av den årliga aktiva avkastningen redovisas aktiv avkastning endast på årsbasis (tidigare beräknades aktiv avkastning på dagsbasis) Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett. informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande Fonden redovisar relativ avkastning, beräknat som den aktiva avkastning från förvaltningen justerat för implementeringseffekter, vilket inkluderar effekter från avvikelser mot den strategiska portföljen, avvikelser i allokering mellan olika index inom tillgångsslag, resultat från valutaderivat samt likviditet som ej speglas i jämförelseindex KÄLLA: Andra AP-fonden; McKinsey-analys 6.Grundläggande utvärdering av Tredje AP- fonden TREDJE AP-FONDENS FÖRVALTNINGSMODELL OCH NYCKELHÄNDELSER 2013 54Value at Risk (VaR), är ett riskmått som med en bestämd (vanligen eller ) sannolikhet anger en portföljs maximala förlust . Beskrivning av Tredje AP-fonden Förvalta fondkapitalet till största möjliga nytta för pensionssystemet genom att skapa en hög avkastning till en låg risknivå Inte ta någon närings- eller ekonomipolitisk hänsyn Ta miljö- och etikhänsyn i placeringsverksamheten, dock utan att ge avkall på det övergripande målet om hög avkastning Långsiktig real avkastning om –Absolutavkastande strategier ska generera miljoner mätt över en rullande treårsperiod (VaR 100-150 miljoner) –ska vara kostnadseffektiv (VD har satt ett mål på 5 punkter över jämförelseindex, 3 månaders tracking error är 0,1-0,) Fokus på totalportföljens förväntade avkastning och risk på absolutnivå, ingen uppdelning på statisk jämviktsportfölj och medelfristiga relativa avvikelser Totalportföljens förväntade avkastning och risk anpassas dynamiskt till det övergripande avkastningsmålet, utifrån både långsiktiga och medelfristiga prognoser Allokering till riskklasser istället för tillgångsklasser Investering i absolutavkastande strategier helt separerad från betarisk genom investering i kapitallösa mandat i overlay-strukturer (2012) av kapitalet i externa beta-portföljen förvaltas semipassivt1, i övrigt förvaltas beta-portföljen passivt (2012) extern förvaltning av beta-portföljen (semipassivt) Av fondens aktiva och kapitallösa mandat (alfa) har externa förvaltare stått för (2012) av den aktiva risken 53 (2012) anställda varav 30 arbetar direkt med förvaltningen (32 år 1 Enhanced beta (förvaltningsstil som med små avvikelser från index (liten aktiv risk) försöker överträffa index-avkastning) KÄLLA: Tredje AP-fonden Risktagande på de finansiella marknaderna ger en positiv avkastning Med hjälp av strukturerad analys kan avkastning och risk på olika finansiella tillgångar prognosticeras Genom att diversifiera risktagandet kan den riskjusterade avkastningen höjas Genom att kombinera investeringsbeslut med lång, medellång respektive kort placeringshorisont, erhålls en högre, riskjusterad avkastning Långfristiga beslut (beta) Aktiv (alfa) förvaltning Dynamisk allokeringsprocess (DAA) som inkluderar både lång- och medelfristiga beslut med löpande anpassning av totalportföljens förväntade avkastning och risk till det övergripande avkastningsmålet Beslut implementeras genom investering i riskklasser Beslut baseras på långsiktiga prognoser på olika riskklassers avkastningspotential och risk, tillsammans med medelfristiga prognoser baserade på makroekonomisk analys samt marknadens värdering och riskaptit/sentiment VD ges mandat att implementera och förvalta portföljens risk inom av styrelsen givet mandat uttryckt i exponeringsintervall per riskklass Tre sätt att genomföra både långsiktiga och medelfristiga beslut beroende på vad som bedöms som mest effektivt –Placering i faktiska tillgångar inom betaförvaltningen (påverkar även betaförvaltningens jämförelseindex) och alternativa investeringar –Kapitallösa mandat genom overlay-strukturer inom dynamisk allokering –Placering i faktiska tillgångar inom dynamisk allokering Investering i absolutavkastande strategier helt separerad från beta-risk genom investering i kapitallösa mandat i overlay-strukturer (2012) av kapitalet i externa beta-portföljen förvaltas semi-passivt1 extern förvaltningav betaportföljen (2012) Av fondens aktiva och kapitallösa mandat (alfa) har externa förvaltare stått för av den aktiva risken (2012) Styrelsen ger fonden mandat uttryckt som risk- och exponeringsintervall per riskklass som rapporteras löpande till styrelsen Ny integrerad utvärderingsmodell av den dynamiska portföljen uppdelad i fyra delar togs i bruk 2012 –Fondens långsiktiga mål om real avkastning i snitt –Jämförelse mot andra aktörer med liknande uppdrag –Långsiktig statisk portfölj över en konjunkturcykel –Intern kvalitativ utvärdering av allokeringsbeslut 1 Enhanced beta (förvaltningsstil som med små avvikelser från index (liten aktiv risk) försöker överträffa index-avkastning) KÄLLA: Tredje AP-fonden Översikt över Tredje AP-fondens riskklasstruktur KÄLLA: Tredje AP-fonden 56Förvaltning som försöker överträffa index med liten aktiv risk (små avvikelser från index) 57Förändringarna i Tredje AP-fondens portfölj uttrycks i riskexponering istället för andel av totalt marknadsvärde, i enlighet med Tredje AP-fondens förvaltningsmodell 58GRI, Global Reporting Initiative, är en icke vinstdrivande organisation som utarbetat riktlinjer för hållbarhetsredovisning Tredje AP-fondens totala avkastning 2001–2013 Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2013 -2,1 -2,5 -12,2 -19,8 Riskjusterad avkastning (sharpekvot5) 20011–2013 Genomsnittlig riskjusterad avkastning (sharpekvot) Målsättning på 4,i real avkastning. Den genomsnittliga årliga inflationen under 2001-13 har varit ~1.5% baserat på inflationstakt mätt från SCB Provisions- och rörelsekostnad som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) Likvidportföljen exkluderar investeringar i onoterade aktier, fastigheter, jordbruk, skog, infrastruktur, konvertibler, divergerande strategier samt makro Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel 2001-10 och 2-årig svensk statsobligation 2011-13 samt antagande Beräknade sharpekvoter avviker från redovisade värden på 2,8 för totalportföljen samt 2,3 för likvidportföljen då fonden använder en annan riskfri ränta KÄLLA: Tredje AP-fonden; ; SCB; McKinsey-analys 60 En högre kostnad för till exempel provisioner till externa förvaltare bör anses motiverad om den genererar en meravkastning som överstiger den ökade kostnaden (allt annat lika) Tredje AP-fondens faktiska tillgångsallokering 20011–20132 % av totala tillgångar Tredje AP-fonden2; = SEK miljarder Marknadsvärde baserad på tillgångsslag Marknadsvärde baserad på riskklasser 1 ; 2 2010 skedde en övergång från tillgångsallokering till allokering enligt riskklass; 3 Allokering baserad på riskklass enligt förvaltningsmodell