prop · H10383 · 2014-02-04 00:00:00 — från och med den dag då de nya bestämmelserna träder i kraft (jfr RÅ 1991 ref. 1). Detta innebär bl.a. att sådan vistelsetid som uppstått innan de nya bestämmelserna trätt i kraft ska beaktas vid prövning som sker efter ikraftträdandet. Något behov av övergångsbestämmelser finns Kostnader och andra konsekvenser Regeringens bedömning: De föreslagna författningsändringarna medför endast marginella kostnadsökningar. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna har inte något att invända mot bedömningen. Förvaltningsrätten i bedömer att intresset för att ansöka om ställning som varaktigt bosatt i i stället för svenskt medborgarskap är större än vad som antas i Skälen för regeringens bedömning: Personer som har beviljats flyktingstatus eller status som alternativt skyddsbehövande och som har vistats i som krävs för att få ställning som varaktigt bosatt, uppfyller i normalfallet även villkoren för att beviljas Det kan därför antas att de föreslagna författningsändringarna kommer att medföra endast en mycket begränsad ökning av antalet personer som ansöker om ställning som varaktigt bosatt Det förhållandet att ändringsdirektivet innebär att även personer som beviljats internationellt skydd kan beviljas ställning som varaktigt bosatt kan antas få till följd en viss ökning av antalet personer med ställning som varaktigt bosatt i andra EU-länder som vill utöva sin rätt till bosättning i . Detta följer dock av de andra ländernas genomförande av ändringsdirektivet och inte av förslagen i denna Personkretsen som omfattas av en återtagandeskyldighet för svensk del vidgas något, men det kan antas att det i praktiken kommer att vara mycket sällsynt att återtagandeskyldigheten aktualiseras. vidare antas att kommer att behöva vidta vissa administrativa åtgärder för att kunna tillämpa bestämmelser om anmärkningar om internationellt skydd i EU-uppehållstillstånden och därtill kan det antas att antalet EU-uppehållstillståndskort som behöver ändras ökar, men sannolikt i mycket begränsad omfattning. kommer vid prövningen av en ansökan om ställning som varaktigt bosatt att i någon omfattning behöva ställa förfrågningar till andra EU-stater om huruvida sökanden åtnjuter internationellt skydd och verket kan också i någon omfattning behöva svara på motsvarande förfrågningar från andra EU-stater. Förvaltningsrätten i anför att det torde finnas en större grupp flyktingar och alternativt skyddsbehövande vilka har vistats här som inte uppfyller villkoren för att beviljas svenskt medborgarskap. Intresset för att ansöka om ställning som varaktigt bosatt bedöms därför av förvaltningsrätten vara större än vad som antas i promemorian. att det inte kommer att bli en sådan omfattande ökning av antalet ansökningar om ställning som varaktigt bosatt i att det finns anledning att göra en annan bedömning av kostnaderna än den som gjorts Sammantaget bedöms att kostnadsökningarna för endast kommer att bli marginella och rymmas inom Förslagen i propositionen bedöms inte heller få annat än marginell effekt på migrationsdomstolarna och bedöms även i det avseendet rymmas inom befintliga anslagsramar. Det antal ärenden som prövas enligt lagen om särskild utlännings- kontroll är mycket begränsat och den omständigheten att också en ansökan om ställning som varaktigt bosatt nu ska kunna prövas enligt denna lag kommer sannolikt inte att leda till några kostnadsökningar alls, eller i vart fall mycket marginella sådana. bedöms därför rymmas inom befintliga anslagsramar. 10.1Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) 1 § I denna lag finns föreskrifter om –lagens innehåll, vissa definitioner och allmänna bestämmelser (1 kap.), –villkor för att en utlänning ska få resa in i samt vistas och arbeta i (2 kap.), –visering (3 kap.), –uppehållsrätt (3 a kap.), –flyktingar och andra skyddsbehövande (4 kap.), –uppehållstillstånd (5 kap.), –ställning som varaktigt bosatt i (5 a kap.), –arbetstillstånd (6 kap.), –EU-blåkort (6 a kap.), –återkallelse av tillstånd (7 kap.), –avvisning och utvisning (8 kap.), –kontroll- och tvångsåtgärder (9 kap.), –förvar och uppsikt avseende utlänningar (10 kap.), –hur en utlänning som hålls i förvar ska behandlas (11 kap.), –verkställighet av beslut om avvisning och utvisning (12 kap.), –handläggningen av ärenden hos förvaltningsmyndigheterna m.m. (13 kap.), –överklagande av förvaltningsmyndighets beslut (14 kap.), –nöjdförklaring (15 kap.), –migrationsdomstolar och Migrationsöverdomstolen (16 kap.), –skyldighet att lämna uppgifter (17 kap.), –offentligt biträde (18 kap.), –kostnadsansvar (19 kap.), –bestämmelser om straff m.m. (20 kap.), –tillfälligt skydd (21 kap.), –tribunalvittnen (22 kap.), och –särskilda bemyndiganden (23 kap.). Paragrafen innehåller en innehållsförteckning till lagen. Övervägandena finns i avsnitt 7.1.1. Paragrafen ändras till följd av att termen tredjelandsmedborgare utgår ur lagen. 7 § Säkerhetsärenden enligt denna lag är ärenden där Säkerhetspolisen av skäl som rör rikets säkerhet eller som annars har betydelse för allmän säkerhet förordar –att en utlänning ska avvisas eller utvisas, –att en utlännings ansökan om uppehållstillstånd eller arbetstillstånd ska avslås eller att en utlännings uppehållstillstånd eller arbetstillstånd ska återkallas, –att en utlänning inte ska beviljas statusförklaring eller att en utlännings statusförklaring ska återkallas, –att en utlänning inte ska beviljas resedokument, eller –att en utlännings ansökan om ställning som varaktigt bosatt ska avslås eller att en utlännings ställning som varaktigt bosatt ska återkallas. Ett ärende hos om huruvida ny prövning ska beviljas enligt 12 kap. 19 eller 19 a § är ett säkerhetsärende om beslutet om avvisning eller utvisning har fattats i ett säkerhetsärende. Paragrafen anger vilka ärenden som utgör säkerhetsärenden. Övervägandena finns i avsnitt 7.6. Av ändringen i första stycket följer att även ärenden som rör ställning som varaktigt bosatt kan bli säkerhetsärenden. En förutsättning är att Säkerhetspolisen – av skäl som rör rikets säkerhet eller som annars har betydelse för allmän säkerhet – förordar att en utlännings ansökan om ställning som varaktigt bosatt ska avslås eller att en sådan ställning ska återkallas. I och med ändringen får Säkerhetspolisen möjlighet bl.a. att motsätta sig att en person beviljas ställning som varaktigt bosatt. 14 § Om en utlänning har ansökt om uppehållstillstånd, statusförklaring, resedokument eller ställning som varaktigt bosatt och Säkerhetspolisen har ansökt om att utlänningen ska utvisas enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll, ska ansökningarna handläggas tillsammans enligt lagen om särskild utlänningskontroll. En ansökan om uppehållstillstånd, statusförklaring, resedokument eller ställning som varaktigt bosatt av en utlänning som är utvisad enligt lagen om särskild utlänningskontroll eller har meddelats motsvarande beslut enligt äldre lag och befinner sig i , ska handläggas enligt den lagen. I paragrafen anges att ansökningsärenden i vissa fall ska handläggas enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Övervägandena finns i avsnitt 7.6. Av ändringen i första stycket följer att i de fall Säkerhetspolisen har ansökt om utvisning enligt lagen om särskild utlänningskontroll och utlänningen har ansökt om ställning som varaktigt bosatt ska ärendet i sin helhet handläggas enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Av ändringen i andra stycket följer att en ansökan om ställning som varaktigt bosatt från en utlänning som redan utvisats enligt lagen om särskild utlänningskontroll, eller motsvarande beslut enligt äldre lag, ska handläggas enligt lagen om särskild utlänningskontroll. 3 § En utlänning som reser in i eller vistas i ska ha Schengenvisering eller nationell visering, om han eller hon inte har uppehållstillstånd, har ställning som varaktigt bosatt i eller återtas enligt 6 a kap. 14 §. En utlänning som återtas enligt 4 kap. 5 d § eller 5 a kap. 7 § får resa in i även om förutsättningarna i första stycket inte är uppfyllda. Paragrafen behandlar i vilka fall en utlänning ska ha visering för inresa eller vistelse i . Övervägandena finns i avsnitt 7.3.3 och 7.4. Paragrafen genomför delvis artikel 1.7 a i ändringsdirektivet. Tillägget i första stycket tydliggör att det är den som har ställning som varaktigt bosatt i som kan resa in och vistas i utan Av andra stycket, som är nytt, följer att kravet på visering för inresa i inte ska gälla när återtar en utlänning från en annan EU- stat enligt 4 kap. 5 d eller 5 a kap. 7 §. 4 § Uppehållstillstånd är ett tillstånd att vistas i (tidsbegränsat uppehållstillstånd) eller utan tidsbegränsning (permanent Den som har uppehållstillstånd eller ställning som varaktigt bosatt i får, om villkoret i 1 § är uppfyllt, resa in i . Paragrafen behandlar uppehållstillstånd och ställning som varaktigt Övervägandena finns i avsnitt 7.4. Tillägget innebär att motsvarande ändring görs som i 3 § första stycket. Återtagande av skyddsbehövande som har ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat och deras familjemedlemmar 5 d § Om en annan EU-stat har ålagt en utlänning som har ställning som varaktigt bosatt i den staten och som har flyktingstatusförklaring eller alternativ skyddsstatusförklaring i att lämna den staten, ska han eller hon återtas till . Detsamma gäller hans eller hennes familjemedlemmar, om de har ålagts att lämna den andra EU-staten genom ett beslut som har fattats i samband med beslutet avseende utlänningen. Paragrafen, som är ny, behandlar återtagande av varaktigt bosatta i andra EU-stater som har flyktingstatusförklaring eller alternativ skyddsstatusförklaring i och deras familjemedlemmar. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.3. Paragrafen genomför delvis artikel 1.7 a i ändringsdirektivet. Av paragrafen framgår att en utlänning som har beviljats flyktingstatusförklaring eller alternativ skyddsstatusförklaring i och som åläggs att lämna en annan EU-stat där han eller hon har ställning som varaktigt bosatt ska återtas till . Återtagandeskyldigheten gäller även sådana familjemedlemmar som av den andra EU-staten åläggs att lämna denna i anslutning till ett motsvarande beslut avseende den varaktigt bosatte. Uppehållstillstånd för familjemedlemmar till skyddsbehövande som återtagits enligt 4 kap. 5 d § 2 a § Om en flykting eller en alternativt skyddsbehövande som har återtagits enligt 4 kap. 5 d § har getts uppehållstillstånd, ska uppehållstillstånd ges också till hans eller hennes familjemedlemmar som har återtagits enligt samma bestämmelse. Uppehållstillstånd får dock vägras en familjemedlem som utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet. Paragrafen, som är ny, behandlar rätten till uppehållstillstånd för de familjemedlemmar som återtagits enligt 4 kap. 5 d §. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.3. Paragrafen genomför delvis artikel 1.7 a i ändringsdirektivet. Av första stycket framgår att familjemedlemmar till flyktingar eller alternativt skyddsbehövande som återtagits enligt 4 kap. 5 d § har rätt till uppehållstillstånd om den person som de återtogs tillsammans med beviljas uppehållstillstånd i . Familjemedlemmens uppehållstillstånd ska då utfärdas som för den skyddsbehövande. Vandelsprövning enligt 17 § ska inte göras, men däremot får enligt andra stycket uppehållstillstånd vägras om familjemedlemmen utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet. Rätten för familjemedlemmarna att ansöka om uppehållstillstånd efter inresa regleras i 18 §. För det fall familjemedlemmen själv har skyddsbehov ska uppehållstillstånd istället beviljas enligt de vanliga bestämmelserna om skyddsbehov i utlänningslagen. 2 c § En utlänning som har ställning som varaktigt bosatt i och som på grund av vistelse utanför förlorat sitt uppehållstillstånd ska, efter anmälan, ges ett nytt uppehållstillstånd om han eller hon återvänder till för att bosätta sig här. Paragrafen behandlar rätten för en varaktigt bosatt att under vissa förutsättningar få ett nytt uppehållstillstånd i . Övervägandena finns i avsnitt 7.1.1. Paragrafen ändras till följd av att termen tredjelandsmedborgare utgår ur lagen. Vidare förtydligas att någon ansökan inte krävs för att uppehållstillstånd ska utfärdas. Uppehållstillstånd för familjemedlemmar till utlänningar som har ställning som varaktigt bosatt i och som återtagits enligt 5 a kap. 7 § 2 d § Om en utlänning som har ställning som varaktigt bosatt i och som har återtagits enligt 5 a kap. 7 § har getts uppehållstillstånd, ska uppehållstillstånd ges också till hans eller hennes familjemedlemmar som har återtagits enligt samma bestämmelse. Uppehållstillstånd får dock vägras en familjemedlem som utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet. Paragrafen, som är ny, behandlar rätten till uppehållstillstånd för de familjemedlemmar som återtagits enligt 5 a kap. 7 §. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.3. Av första stycket framgår att familjemedlemmar till en varaktigt bosatt som återtagits enligt 5 a kap. 7 § har rätt till uppehållstillstånd om den person som de återtogs tillsammans med beviljas uppehållstillstånd i . Familjemedlemmens uppehållstillstånd ska då utfärdas som för den varaktigt bosatte. Vandelsprövning enligt 17 § ska inte göras, men däremot får enligt andra stycket uppehållstillstånd vägras om familjemedlemmen utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet. Rätten för familjemedlemmarna att ansöka om uppehållstillstånd efter inresa regleras i 18 §. För det fall familjemedlemmen själv har skyddsbehov ska uppehållstillstånd istället beviljas enligt de vanliga bestämmelserna om skyddsbehov i utlänningslagen. 17 § Vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd enligt detta kapitel ska det, utom i fall som avses i 1, 2, 2 a, 2 d, 3 eller 4 §, särskilt beaktas om den sökande gjort sig skyldig till brottslighet eller brottslighet i förening med annan misskötsamhet. Vid prövning av uppehållstillstånd enligt 3 a § första stycket 1 och andra stycket ska det särskilt beaktas om utlänningen eller utlänningens barn kan antas bli utsatt för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid om uppehållstillstånd skulle beviljas. Uppehållstillstånd enligt 3 § första stycket 2 eller 3 och 3 a § andra stycket får beviljas endast efter medgivande också av den förälder till vilken anknytning inte åberopas, om den föräldern har del i vårdnaden av barnet. Uppehållstillstånd ska inte beviljas en person som har ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat, eller hans eller hennes anhöriga, om personen utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet. Paragrafen innehåller bl.a. bestämmelser om att det vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd enligt 5 kap. ska beaktas om den sökande gjort sig skyldig till brottslighet eller brottslighet i förening med annan misskötsamhet, s.k. vandelsprövning. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.3. Paragrafen genomför delvis artikel 1.7 a i ändringsdirektivet. Av ändringen i första stycket följer att vid prövningen enligt 2 a eller 2 d § av ansökningar om uppehållstillstånd för familjemedlemmar som återtagits ska någon vandelsprövning enligt denna paragraf inte göras. Som framgår av 2 a och 2 d §§ ska dock enligt dessa bestämmelser prövas om familjemedlemmarna utgör hot mot allmän ordning och säkerhet. 18 § En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i ska ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får inte bifallas efter inresan. Det som föreskrivs i första stycket gäller dock inte om 1.utlänningen har rätt till uppehållstillstånd här som flykting eller annan skyddsbehövande enligt 1 § eller kan beviljas uppehållstillstånd här med stöd av 21 kap. 2, 3 eller 4 §, 2.utlänningen med stöd av 6 § bör beviljas uppehållstillstånd här, 3.en ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljats en utlänning med familjeanknytning med stöd av 3 § första stycket 1 eller 2 b eller 3 a § första stycket 1 eller andra stycket, 4.utlänningen kan beviljas eller har tidsbegränsat uppehållstillstånd här med stöd av 15 §, 5.utlänningen enligt 3 § första stycket 1–4, 3 a § första stycket 1–3 eller andra stycket har stark anknytning till en person som är bosatt i och det inte skäligen kan krävas att utlänningen reser till ett annat land för att ge in ansökan där, 6.en ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som med stöd av 10 § har beviljats en utlänning i fall som avses i 6 kap. 2 § första stycket, 7.utlänningen kan beviljas uppehållstillstånd enligt 15 a eller 15 d §, 8.utlänningen med stöd av 10 § har beviljats ett tidsbegränsat uppe- hållstillstånd för studier och antingen slutfört studier som motsvarar 30 högskolepoäng eller fullföljt en termin vid forskarutbildning, 9.utlänningen har rätt till uppehållstillstånd enligt 2 a eller 2 d §, eller 10.det annars finns synnerliga skäl. Det som föreskrivs i första stycket gäller inte heller om utlänningen har beviljats en visering för att besöka en arbetsgivare i eller är undantagen från kravet på visering om han eller hon ansöker om ett uppehållstillstånd för arbete inom ett slag av arbete där det råder stor efterfrågan på arbetskraft. En ytterligare förutsättning är att arbetsgivaren skulle förorsakas olägenheter om utlänningen måste resa till ett annat land för att ge in ansökan där eller att det annars finns särskilda skäl. Vid skälighetsbedömningen enligt andra stycket 5 ska konsekvenserna för ett barn av att skiljas från sin förälder särskilt beaktas, om det står klart att uppehållstillstånd skulle ha beviljats om prövningen gjorts före inresan i . I fråga om uppehållstillstånd för en utlänning som ska avvisas eller utvisas enligt ett beslut som har vunnit laga kraft gäller föreskrifterna i 15 a och 20 §§ samt 12 kap. 16 b, 16 c och 18–20 §§. Paragrafen reglerar i vilka fall en ansökan om uppehållstillstånd som har gjorts i får beviljas. Övervägandena finns i 7.3.3. Paragrafen genomför delvis artikel 1.7 a i ändringsdirektivet. Av andra stycket 9, som är ny, framgår att en utlänning som har återtagits enligt 4 kap. 5 d § eller 5 a kap. 7 § och som har rätt till uppehållstillstånd enligt 2 a eller 2 d § kan beviljas uppehållstillstånd efter inresa i landet. En utlänning som återtagits och som kan beviljas uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande omfattas av undantaget i andra stycket 1. Den nya undantagsbestämmelsen avser familjemedlemmar till den som är flykting eller alternativt skyddsbehövande i de fall familjemedlemmarna inte kan beviljas uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov, samt familjemedlemmar till en person som är varaktigt bosatt i . 23 § Regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för studier eller besök. Regeringen får meddela föreskrifter om att en ansökan om uppehållstillstånd får bifallas om det följer av en överenskommelse med främmande stat. Regeringen får meddela föreskrifter om när uppehållstillstånd får ges till en utlänning som har ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat och till anhöriga till en sådan utlänning. Regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för forskning och för medföljande familjemedlemmar till en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd för forskning. Regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd för Paragrafen innehåller bemyndiganden för regeringen att meddela föreskrifter om uppehållstillstånd i vissa fall. Paragrafens tredje, fjärde och femte stycke ändras till följd av att termen tredjelandsmedborgare utgår ur lagen. 1 § En ansökan från en utlänning om ställning som varaktigt bosatt i ska beviljas om sökanden har vistats i utan avbrott under och har haft, och vid tiden för ansökan har, 2.ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat och uppehållstillstånd i , eller 3.uppehållstillstånd i som anhörig till en person med ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat. Vid beräkningen av vistelsetiden ska tid då sökanden haft uppehållstillstånd syftande till bosättning beaktas. Vid beräkningen av vistelsetiden för en sökande som har flyktingstatusförklaring enligt 4 kap. 3 § eller alternativ skyddsstatusförklaring enligt 4 kap. 3 a § första stycket, beaktas även tiden mellan den dag då ansökan om asyl eller ansökan om ny prövning gavs in och den dag då asyl beviljades. Vid beräkningen av vistelsetiden ska vistelse i av tillfälliga skäl eller för studier inte beaktas. Vistelse utanför än i följd och inte mer än sammanlagt ska inte anses vara avbrott i vistelsen. Paragrafen innehåller förutsättningarna för att en utlänning ska beviljas ställning som varaktigt bosatt i . Övervägandena finns i avsnitt 7.1.1. och 7.1.2. Paragrafen genomför artikel 1.3 b i ändringsdirektivet. Paragrafens första stycke ändras till följd av att termen tredjelandsmedborgare utgår ur lagen. Av ändringarna i andra stycket framgår hur vistelsetiden ska beräknas för personer som innehar status som flykting eller alternativt Inte bara den tid som den berörda personen har haft uppehållstillstånd syftande till bosättning i , utan även tiden mellan den dag då ansökan om asyl eller ansökan om ny prövning gavs in och den dag då asyl beviljades, ska beaktas vid beräkningen av Det är enbart vistelsetid som uppstått efter den ansökan som lett till att asyl beviljats som ska beaktas. Den tid som sökanden vistats i mellan två prövningsförfaranden ska inte beaktas och inte heller vistelsetid hänförlig till ett tidigare prövningsförfarande än det som lett fram till att asyl beviljats. För att få räkna in den tid det tagit att få asyl i vistelsetiden krävs att personen för ansökan om ställning som varaktigt bosatt fortfarande åtnjuter status som flykting eller alternativt skyddsbehövande. 1 a § En ansökan från en utlänning om ställning som varaktigt bosatt i ska bifallas om sökanden har vistats inom Europeiska unionens medlemsstaters territorier utan avbrott under och haft EU-blåkort i en eller flera medlemsstater. Av den angivna tiden ska sökanden räknat från tiden för ansökan ha haft EU-blåkort enligt 6 a kap. 1 §. Vid beräkning av vistelsetiden enligt första stycket första meningen ska vistelse i en annan medlemsstat som understiger arton månader inte beaktas. Vistelse utanför Europeiska unionens medlemsstaters territorier än i följd och inte mer än arton månader sammanlagt ska vid beräkning av vistelsetiden enligt första stycket första meningen inte anses vara avbrott i vistelsen. Paragrafen anger förutsättningarna för den som har ett EU-blåkort att beviljas ställning som varaktigt bosatt i . Övervägandena finns i avsnitt 7.1.1. Paragrafens första stycke ändras till följd av att termen tredjelandsmedborgare utgår ur lagen. 4 § Ställning som varaktigt bosatt i ska inte beviljas 1. medborgare i en EU-stat, eller 2. övriga skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 a §. Paragrafen begränsar den personkrets som kan beviljas ställning som varaktigt bosatt. Övervägandena finns i avsnitt 7.1.1. Paragrafen genomför artikel 1.2 a i ändringsdirektivet. Som en följd av att termen tredjelandsmedborgare utgår ur lagen behöver en uttrycklig bestämmelse tas in i punkt 1 som anger att EU- medborgare inte kan beviljas ställning som varaktigt bosatt. Vidare ändras paragrafen så att personer som är flyktingar eller alternativt skyddsbehövande inte längre undantas från möjligheten att beviljas ställning som varaktigt bosatt. Återtagande av utlänningar som har ställning som varaktigt bosatt i och deras familjemedlemmar 7 § Om en annan EU-stat har ålagt en utlänning som har ställning som varaktigt bosatt i att lämna den staten, ska han eller hon återtas till . Detsamma gäller hans eller hennes familjemedlemmar, om de har ålagts att lämna den andra EU-staten genom ett beslut som har fattats i samband med beslutet avseende utlänningen.