prop · H2031d24 · 2014-10-23 00:00:00 — Allt fler som döms för rattfylleri ansöker om körkort med villkor om alkolås. 4.6.6Världsledande trafiksäkerhetsarbete de närmare effekterna av ändringen fortlöpande. Den tidigare regeringen har fattat beslut om den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 och de åtgärder som ingår i planen innebär en ytterligare minskning av antalet dö- dade och svårt skadade. Ökad säkerhet på vägarna Regeringen kommer att intensifiera arbetet för ökad säkerhet och trygghet på vägarna. Det finns en rad områden där har varit framgångs- rikt, exempelvis genom mittseparering av väg- sträckor, användning av trafiksäkerhetskameror och justerade hastighetsgränser. Detta arbete kommer att fortsätta. har ett etappmål om högst 220 döda i vägtrafiken och en minskning av antalet allvarligt skadade med en fjärdedel till 2020. Ambitiösa mål har stor betydelse för att stimulera utvecklingen mot nya sätt att minska antalet dödade och allvarligt ska- dade i vägtrafiken. En stor del av gåendet och cyklandet sker inom tätorter, där kommunerna har en viktig roll. För att underlätta arbetet har tillsammans med bland annat Transportstyrelsen, kommuner, organisationer samt företag tagit fram en gemensam strategi för säker cykling. Alkolås och alkobommar för en nykter trafik Av de omkomna inom vägtrafiken är cirka en fjärdedel påverkade av alkohol. Genomförda undersökningar visar att rattfylleri efter använ- dande av andra droger än alkohol är ett mindre, men ökande trafiksäkerhetsproblem jämfört Regeringen stödjer också de pågående försö- ken med så kallade alkobommar i hamnområden. De försök som genomförts i har visat goda resultat vad gäller både möjligheterna att genomföra fler kontroller med god kvalitet och genom att det har haft en god preventiv verkan. Med beaktande av resultaten och erfa- renheterna från de försök som genomförs i , kommer regeringen att överväga möjligheterna att stödja nykter trafik från fär- jorna genom införande av denna teknik. Ett ökat frivilligt införande av alkolås och an- nan liknande teknik i förebyggande syfte är också viktigt. Genom fordonsforskningspro- grammet har regeringen stött framtagandet av en billigare och mer användarvänlig teknik som känner av och varnar om föraren är påverkad, eller har nedsatt körförmåga. När denna teknik är färdigutvecklad finns stora möjligheter till ett brett genombrott för alkolås i fordon. 4.6.7Infrastrukturavgifter – sanktioner och utländska fordon 4.6.7.1Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att bland annat ta fram författningsförslag avseende uttag av avgifter vid användandet av de nya broarna över Sundsvallsfjärden, och (dir. 2011:47). Utredaren skulle även undersöka villkoren för att ta ut avgift för användandet av väginfrastruktur för fordon som inte är registre- rade i . Vidare ingick i utredarens uppdrag att analysera och lämna förslag till ny reglering i vissa frågor rörande trängselskatt. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 beslutade regeringen att ut- redaren, utöver vad som framgick av redan be- slutade direktiv, skulle ta fram förslag till hur Europeiska kommissionens beslut /750/EG av om definitionen av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta, det s.k. EETS- beslutet, ska genomföras i svensk rätt (dir. 2012:65). Utredningen, som antog namnet vägtullsutredning, överlämnade delbetänkandet Avgifter på väg och elektro- niska vägtullsystem (SOU 2012:60). Utred- ningens slutbetänkande Trängselskatt – delega- tion, sanktioner och utländska fordon (SOU 2013:3) överlämnades . De huvudsakliga delarna av utredningens del- betänkande har behandlats i propositionen Infra- strukturavgifter på väg och elektroniska vägtulls- system (prop. 2013/14:25). Denna proposition behandlar återstående delar av utredningens delbetänkande, dvs. avgiftsplikt för utländska fordon och tilläggsavgift vid utebliven betalning, och utredningens slutbetänkande, i de delar som rör infrastrukturavgifter. En sammanfattning av utredningens delbe- tänkande, i nu relevanta delar, finns i bilaga 1 avsnitt 1. En sammanfattning av utredningens slutbe- tänkande, i nu relevanta delar, finns i bilaga 1 avsnitt 2. Slutbetänkandets lagförslag finns i bilaga 1 avsnitt 3. Utredningens delbetänkande har remissbe- handlats och en förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 1 avsnitt 4. En remissamman- ställning finns tillgänglig i (dnr N2013/283/TE). Utredningens slutbetänkande har remissbe- handlats och en förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 1 avsnitt 5. En remissamman- ställning finns tillgänglig i (dnr N2013/5217/TE). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 1 avsnitt 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 1 avsnitt 7. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 4.6.7.3 samt i författningskommentaren. I för- hållande till lagrådsremissen har också vissa red- aktionella och språkliga ändringar gjorts. Regeringens bedömning: Fordon som är registre- rade i ett annat land än bör som huvud- regel omfattas av avgiftsplikt på avgiftsbelagda allmänna vägar. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: , Eko- nomistyrningsverket, , Trafikanalys, , , , , , , Svensk Kollektivtrafik och Kommuner och Landsting, är positivt inställda till att även ut- ländska bilar ska omfattas av regelverket. Skatte- verket anser att effekterna av att även utländska fordon ska omfattas av avgiftsplikt bör analyse- ras närmare. Skälen för regeringens bedömning: Europa- parlamentets och rådets direktiv /62/EG av om avgifter på tunga godsfor- don för användningen av vissa infrastrukturer, senast ändrat genom Rådets direktiv /22/EU, Eurovinjettdirektivet, syftar till att förhindra en snedvridning av konkurrensen mellan transportföretag i . Vägtullar ska en- ligt direktivet tas ut av alla operatörer oavsett i vilken medlemsstat de har sitt ursprung eller är etablerade samt i förhållande till den utsträck- ning i vilken de använder vägnätet. I proposi- tionen Infrastrukturavgifter på väg och elektro- niska vägtullssystem (prop. 2013/14:25) uttalade regeringen, mot bakgrund av direktivets syfte, att utgångspunkten måste vara att samtliga for- don, även utländska (med utländska fordon av- ses genomgående i avsnitt 4.6.7 fordon som är registrerade i ett annat land än ), ska om- fattas av en skyldighet att betala infrastrukturav- gift på väg. Även utanför Eurovinjettdirektivets tillämpningsområde ansåg regeringen att det är rimligt att infrastrukturavgifter ska betalas för alla fordon oavsett ursprung. Ett system som inte skiljer mellan svenska och utländska fordon upplevs som mer rättvist, vilket bidrar till ac- ceptansen av systemet. Med hänsyn till de sam- ordningsvinster som kan uppnås om utländska fordon samordnat införs i regelverket för infra- strukturavgifter och i lagen om trängselskatt, var regeringens samlade bedömning dock att ut- ländska fordon först borde omfattas av en skyldighet att betala infrastrukturavgifter på allmän väg. har vid behandlingen av proposi- tionen Infrastrukturavgifter på väg och elektro- niska vägtullssystem betonat vikten av att infra- strukturavgifter för svenska och utländska for- don och trängselskatt för utländska fordon kan införas så snart det är möjligt och . En omständighet som kan tala emot att låta utländska fordon omfattas av avgiftsplikt är de praktiska svårigheter som är förknippade med att ta betalt för dessa fordonspassager. Som framgår nedan bedömer regeringen dock att det finns möjligheter för svenska myndigheter att kunna ta betalt för passager med utländska fordon, även om ett fullständigt avgiftsupptag för dessa for- don inte kan garanteras. De brister i uppbörds- systemet som är förknippade med utländska fordon bör enligt regeringens uppfattning ställas mot alternativet att undanta utländska fordon från avgiftsplikt. Vid en sådan avvägning anser regeringen att bristerna är av sådan art att de kan accepteras. Regeringens samlade bedömning är således att även utländska fordon bör omfattas av en skyldighet att betala infrastrukturavgifter på allmän väg. Skyldigheten bör, i enlighet med bemyndigandet i nu föreslagna 20 § första stycket 2 lagen (2014:52) om infrastrukturav- gifter på väg, regleras i förordning. Det bör dock framhållas att även om ut- ländska fordon kommer att omfattas av avgifts- plikt, så är regeringens uppfattning att de un- dantag som regeringen har för avsikt att införa för svenska fordon (se prop. 2013/14:25 s. 60 f.) även bör gälla för utländska fordon. Undantag kommer då att göras för fordon som exempelvis utryckningsfordon, EG-mobilkranar och bussar med totalvikt av . Regeringens avsikt är att utländska fordon även ska omfattas av skatteplikt i fråga om träng- selskatt. Detta innebär att utländska fordon behandlas likvärdigt i respektive system för in- frastrukturavgifter och trängselskatt. I samman- hanget kan dock erinras om att bestämmelserna i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall kan innebära skattebefrielse för fordon i en främmande stats militära styrka. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Transportstyrelsen har i promemorian Utländska fordon i svenska vägtullssystem lämnat förslag till hur betalning av infra- strukturavgifter för utländska fordon ska kunna ske. Transportstyrelsen förordar en transpon- derlösning och en upphandlad aviseringslösning samt eventuellt en aviseringslösning i egen regi. Som komplement till dessa betal- ningslösningar avser Transportstyrelsen att till- handahålla en internetbaserad betaltjänst. Transponderlösningen innebär att fordons- passager registreras genom avläsning av signaler från en transponder som är monterad i fordonets framruta. Fordonet behöver således inte stanna för att betala sin avgift, utan fordonsägaren fak- tureras i stället i efterhand av transponderutgiva- ren, som har tillgång till nödvändiga uppgifter om fordonsägaren. finns två tänkbara olika transponderlösningar, den euro- peiska tjänsten EETS och den betallösning som erbjuds inom ramen för det skandinaviska sam- arbetet EasyGo. Eftersom inte alla fordon kommer att vara ut- rustade med en transponder finns det enligt Transportstyrelsen behov av kompletterande betalningslösningar. Enligt promemorian förordas i första hand en lösning där fordonsägarna aviseras en betalnings- anmodan. Uppgifter om ägare av svenskregistre- rade fordon finns i vägtrafikregistret. Transport- styrelsen har däremot inte motsvarande tillgång till uppgifter om ägare av utländska fordon. I dessa fall är i stället avsikten att en aviserings- partner med erfarenhet att driva in fordringar från utländska gäldenärer ska upphandlas. , efter att ha närmare undersökt möjligheten att träffa bilaterala avtal med andra länder om utbyte av uppgifter om fordonsägare, har myn- digheten för avsikt att ta ställning till om avise- ring genom en upphandlad aviseringspartner eller avisering i egen regi är att föredra. I andra hand förordas, som komplement till transponderlösningen, en internetbaserad betal- tjänst. Lösningen innebär att en utländsk for- donsägare betalar sin infrastrukturavgift med ett betal- eller kreditkort på en av Transportstyrel- sen anvisad webbplats. På webbplatsen ska for- donsägaren ange fordonets registreringsnummer och landskod. Om en skuld finns registrerad för det aktuella fordonet anges det belopp som ska 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Skulle någon skuld inte finnas registre- rad informeras fordonsägaren om att beslut om infrastrukturavgifter fattas , varför det kan finnas skäl att besöka webbplatsen . Efter remissbehandlingen framkom det under beredningen av Vägtullsutrednings betänkanden att det fanns såväl tekniska som juridiska problem med att ta fram betalningslös- ningar för utländska fordon rörande infrastruk- turavgifter på väg och trängselskatt. Med anled- ning av detta gav regeringen i uppdrag åt Transportstyrelsen att ta fram betalningslösningar för utländska fordon vid passage på en vägsträcka belagd med infrastruk- turavgift eller trängselskatt. Enligt uppdraget ska Transportstyrelsen vid framtagandet av de olika betalningslösningarna utgå från sin bedömning i styrelsens promemoria Utländska fordon i svenska vägtullsystem. De betalningslösningar Transportstyrelsen tar fram ska vara färdiga att tas i bruk . Transportstyrelsen har i en delrapport som inkom till redogjort för arbetet med uppdraget att ta fram betalningslösningar för utländska fordon. I rapporten behandlas tre olika betalningslös- ningar – transponderbetalning, internetbaserad betaltjänst och avisering av betalningsanmodan via aviseringspartner. Enligt Transportstyrelsen saknas förutsättningar att införa andra betalningslösningar än avisering av betal- ningsanmodan via en upphandlad extern avise- ringspartner. Transportstyrelsen har genom- fört en upphandling av en aviseringspartner och valt en leverantör. Samarbetet med den valda leverantören har inletts och styrelsen bedömer att betalningslösningen kan tas i bruk den 1 ja- nuari 2015. Vad avser betalning genom transponder kon- staterar Transportstyrelsen att det framkommit juridiska problem med att genomföra denna betalningslösning till och bedömer att det behöver utredas vidare under vilka förutsättningar betalningslösningen kan införas . Betalning genom användning av transponder kan enligt Transportstyrelsen såle- des bli aktuellt . När det gäller betalning genom en internetbaserad betal- tjänst bedömer Transportstyrelsen att det inte finns något behov av en sådan tjänst, eftersom styrelsen kommer att använda en aviseringspartner och inhämta identifika- tionsuppgifter från aviseringspartnern innan avgiftsbeslut fattas. Av utredningens betänkanden framgår att det finns privata bolag som sköter inkassering av böter, vägtullar, trängselavgifter m.m. på trafi- kens område för utländska fordon. Exempelvis rör det sig om trängselavgifter vägtullar, parke- ringsböter, fortkörningsböter och andra trafik- förseelser. På uppdrag av sina uppdragsgivare vidtar bolagen rättsliga åtgärder såsom indriv- ning och liknande. Det finns exempel på bolag i som har tillgång till ägaruppgifter i fordonsregister i mer än 20 europeiska länder och som på så sätt täcker av EU:s befolkning. Förfarandet innebär att bolaget skickar en faktura som mot- svarar den lokala avgiften, dvs. utan extra påslag. Bolaget har konton i olika länder till vilka en- skilda kan betala sina pålagor. Om den enskilde inte betalar avgiften vidtar bolaget de åtgärder som avtalas med uppdragsgivaren. I vissa länder har bolagen lokalkontor. Sätt att betala infrastrukturavgift Regeringens bedömning: Det bör finnas förut- sättningar för Transportstyrelsen att ta betalt för infrastrukturavgifter för färd på allmän väg med ett fordon som inte är registrerat i . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: anser att ett utbyte med andra länder avseende uppgifter om fordonsägare bör vara i drift vid bestämmel- sernas ikraftträdande. Trafikanalys påpekar att information till utländska fordonsägare om be- talningsmöjligheter måste vara mycket tydlig. , och understryker vikten av att hitta fungerande me- toder för att kunna ta ut avgifter även av ut- ländska fordon. Enligt Datainspektionen är in- formationsutbyte med europeiska myndigheter och anlitande av privata bolag inte oproblema- tiskt ur integritetssynpunkt och behöver analyseras ytterligare. Skälen för regeringens bedömning Av propositionen Infrastrukturavgifter på väg och elektroniska vägtullssystem (prop. 2013/14:25, s. 72 f.) framgår att regeringens avsikt är att betalning av infrastrukturavgifter ska kunna ske dels direkt till Transportstyrelsen, dels, när ett transpondersystem införs, via en betalningsförmedlare. Betalningsskyldig för en infrastrukturavgift på allmän väg ska vara fordo- nets ägare, eller i vissa fall innehavare (nämnda prop., s. 67 f.). I praktiken kommer betalning genom faktura baserad på fotografering av registreringsskylten att vara huvudregeln för svenskregistrerade for- don. Denna betalningsmetod förutsätter att bilens registreringsnummer vid beslutet kan kopplas ihop med en fordonsägare. För svenskregistrerade fordon sker detta genom att passageuppgifterna jämförs med vägtrafikregist- rets uppgifter om fordonsägare. Eftersom Transportstyrelsen inte har direkt tillgång till trafikregister i andra länder kan hanteringen av betalningar för utländska fordon inte ske på samma automatiserade sätt som för svenska fordon. Införande av avgiftsplikt även för ut- ländska fordon aktualiserar därmed ytterligare metoder att ta betalt för avgifterna. Även de utländska fordon som passerar ett avgiftsbelagt vägavsnitt kommer att registreras med hjälp av kamera eller, i förekommande fall, transponder. Redan vid införandet av lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg gjorde dåvarande regeringen bedömningen att ut- ländska fordon borde omfattas av av- giftsplikt. De överväganden som gjordes då i fråga om avvägning mellan intresset av övervak- ning och enskildas intresse av att inte bli överva- kade, behandling av personuppgifter hos Trans- portstyrelsen, gallring av uppgifter och frågor om offentlighet och sekretess, omfattar således även utländska fordon. Regeringen hänvisar därför till vad som tidigare uttalats i dessa frågor (prop. 2013/14:25, s. 77 f.). De betalningslös- ningar som Transportstyrelsen väljer att använda måste förstås, i enlighet med Datainspektionens synpunkter, analyseras och befinnas godtagbara ur ett integritetsperspektiv. Informationsutbyte med andra länder Det förekommer ett omfattande informations- utbyte mellan de europeiska myndigheter som ansvarar för nationella register över fordonsupp- gifter. Det samarbete som finns inom EU angående utbyte av uppgifter om for- donsägare omfattar dock endast sådana situa- tioner där en straffrättslig åtgärd övervägs. Det uppgiftsutbyte som i övrigt förekommer mellan 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 EU-länderna avser endast uppgifter om fordo- nen som sådana. Trots att det alltså inte inom EU förekommer något organiserat utbyte av uppgifter om fordonsägare annat än då en straff- rättslig åtgärd övervägs torde bilaterala överens- kommelser om utbyte av sådana uppgifter kunna träffas mellan olika länder. Det kan här noteras att Transportstyrelsen har möjlighet att ingå en sådan internationell överenskom- melse som berör frågor om utbyte av informa- tion på elektronisk väg inom styrelsens kompe- tensområde, se 20 kap. 10 § förordningen (2001:650) om vägtrafikregister. Regeringen har förståelse för uppfattning att det är angeläget att ett fungerande uppgiftsutbyte med andra länder kommer till stånd . Enligt Transportstyrelsens bedömning är det dock inte möjligt att på kort sikt få till stånd sådana avtal. I vart fall inledningsvis måste således andra lösningar finnas. Infrastrukturavgifter för fordon som har en godkänd transponder kommer, om ett trans- pondersystem införs, att betalas via en betal- ningsförmedlare, jfr prop. 2013/14:25, avsnitt 6. I förhållande till avgiftsupptagaren är det således betalningsförmedlaren som ansvarar för att in- frastrukturavgiften betalas. Den betalningsför- medlare som har tillhandahållit transpondern har uppgift om fordonets ägare och kräver i sin tur betalning av denne. Uppgifter om fordonet finns också hos betalningsförmedlaren och är i vissa fall även lagrade i transpondern. Transportstyrel- sen har därmed möjlighet att fatta beslut om rätt avgiftsnivå, för det fall olika avgiftsnivåer tilläm- pas för olika kategorier av fordon. Av Transport- styrelsens delrapport framgår att det framkom- mit problem med att genomföra denna betal- ningslösning till . Andra möj- ligheter att betala infrastrukturavgiften måste således finnas. Det finns företag som har specialiserat sig på att på uppdrag utfärda och administrera avgifts- och bötesförelägganden som har utfärdats till ut- ländska fordonsägare. Transportstyrelsen har genomfört en upphandling av en sådan avise- ringspartner och valt en leverantör. Samarbetet med den valda leverantören har inletts och sty- relsen bedömer att betalningslösningen kan tas i bruk . Ägare till utländska fordon kommer med denna lösning att aviseras 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Transportstyrelsens betalningsanmodan via avi- seringspartnern. Regelverket för beräkning av infrastrukturav- gifter möjliggör, under vissa förutsättningar, olika avgiftsnivåer för olika kategorier av fordon. För att Transportstyrelsen ska kunna fatta beslut med rätt avgiftsnivå angiven krävs därför att myndigheten får tillgång till uppgifter om for- donet innan avgiftsbeslutet fattas. För närva- rande är det endast via aviseringspartnern som Transportstyrelsen har möjlighet att få tillgång till sådana uppgifter. Innan ett beslut om infra- strukturavgift har fattats omfattas dock uppgif- ter om passager av en betalstation av absolut sekretess, dvs. någon prövning av om skada kan uppstå om uppgifterna lämnas ut görs inte (29 kap. 5 a § första stycket offentlighets- och sek- retesslagen [2009:400], förkortad OSL). Sekre- tessbestämmelsen innebär således att Transport- styrelsen inte kan lämna ut uppgifter till avise- ringspartnern om registreringsnummer på de fordon som har passerat en betalstation och som myndigheten vill ha närmare uppgifter om. En- ligt 10 kap. 2 § OSL hindrar dock sekretess inte att uppgift lämnas till en enskild om det är nöd- vändigt för att den utlämnande myndigheten ska kunna fullgöra sin verksamhet. Transportstyrel- sen kommer i förordning att få till uppgift att fatta beslut om infrastrukturavgift för de fordon som passerar en betalstation på vissa angivna allmänna vägar. För att myndigheten ska kunna fullgöra detta åliggande är det, som framgår ovan, nödvändigt att myndigheten får lämna uppgifter om passager som sker med utländska fordon till aviseringspartnern. I fråga om hanteringen av personuppgifter så framgår det av 7 § lagen (2001:558) om vägtra- fikregister att Transportstyrelsen är personupp- giftsansvarig för vägtrafikregistret. Av 30 § per- sonuppgiftslagen (1998:204) framgår att Trans- portstyrelsen har möjlighet att anlita ett person- uppgiftsbiträde som får behandla personuppgif- ter för Transportstyrelsens räkning. Ett avtal ska upprättas mellan den personuppgiftsansvarige och personuppgiftsbiträdet, och personuppgifts- biträdet får endast behandla personuppgifter i enlighet med instruktioner från den personupp- giftsansvarige. En sådan instruktion kan t.ex. innefatta tystnadsplikt. Mot ovanstående bakgrund, och under förut- sättning att aviseringslösningen utformas i enlig- het med gällande bestämmelser i fråga om bland annat sekretess och personuppgiftshantering, ser regeringen inga hinder mot den aviseringslös- ning som Transportstyrelsen föreslår. Av Transportstyrelsens promemoria framgår att myndigheten anser att den även bör tillhandahålla en internetbaserad betaltjänst, där fordonsägaren kan betala sin infrastrukturavgift med betal- eller kreditkort så snart beslut om avgift är fattat. Med hänsyn till att det framkommit juridiska problem med att genomföra denna tjänst har dock styrelsen i sin delrapport bedömt att en sådan tjänst för närva- rande inte fyller någon funktion. Regeringen anser att det är önskvärt att införa ett alternativt sätt att frivilligt betala sina infra- strukturavgifter direkt till Transportstyrelsen för de utländska fordonsägare som inte har en transponder. En betaltjänst på internet skulle kunna vara ett lämpligt sätt att möjliggöra för trafikanter som uppehåller sig i att betala sina infrastrukturavgifter direkt till Transportstyrelsen. Huruvida en sådan tjänst är lämplig att införa och under vilka förut- sättningar det i så fall kan ske behöver dock ut- redas vidare. Sammantaget anser regeringen således att det finns möjligheter för Transportstyrelsen att kunna ta betalt för avgiftsbelagda passager med utländska fordon.