prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — Den lärarkris som råder måste mötas, bl.a. genom att läraryrkets attraktivitet höjs och kompetensförsörjningen till skolan säkras. En större del av resurserna måste fördelas efter elevernas behov, så att alla skolor blir bra skolor och att alla elever får goda förutsättningar. En förutsättning för att nå framgång är att skattemedel som avsätts för skolan inte ska gå till ägarna. Skolan är ingen marknad. Med dessa insatser ges förut- sättningarna att förbättra resultaten och lik- värdigheten, och därigenom återföra svensk skola till internationell toppklass. Den svenska förskolan är ett internationellt föredöme och ska så förbli. Successivt har förskolans främsta roll gått från att möjliggöra för föräldrarnas deltagande i arbetslivet, till att allt mer utgå från barnets behov av utveckling, trygghet och lärande. Regeringen ser positivt på denna utveckling, men det ställer också krav. Särskilt viktig är förskolan för de barn vars föräldrar har svagare ekonomisk ställning eller som saknar högre utbildning. För att säkerställa att varje barn får en så god start i livet som möjligt är det viktigt med väl utbildad personal på förskolorna, att barngrupperna inte är för stora och att det finns olika inriktningar på verksamheter. De elever på lågstadiet som inte har tillräckliga baskunskaper i att läsa, skriva och räkna riskerar att komma efter och få större problem senare . Inget barn ska halka efter och alla barn ska ges möjlighet att springa före. Lärarna för barn i de lägre åldrarna ska ges utökade möjligheter att möta elevernas individuella behov. Därför behöver utvecklingen mot allt större klasser och att allt mer lärartid tas i anspråk av annat än att skapa kvalitet i undervisningen vändas. Fler ska anställas i svensk skola så att lärare får mer tid för sitt arbete och klasserna kan bli mindre i lågstadiet. En viktig utmaning för skolan är att identifiera och möta elevernas utmaningar och utifrån det sätta in det stöd som behövs, av den egna läraren eller av speciallärare. finns för lite personal med special- pedagogisk utbildning i den svenska skolan. I , där betydligt fler elever ges extra eller särskilt stöd tidigt, är resultatspridningen mellan elever mindre än i . För att fler elever ska klara behöver stödjande insatser vidtas . Regeringen föreslår därför flera insatser i syfte att möta detta behov. I förskolan är det viktigt att barngrupperna, särskilt för de yngsta barnen, har en lämplig storlek och en tillräcklig personaltäthet. För att stödja huvudmännen i detta arbete föreslår regeringen att riktade resurser om tillförs 2015. –2018 beräknar regeringen att avsätts . Det är även viktigt att barnsomsorg finns tillgänglig då den behövs. Regeringen föreslår därför att avsätts för att stimulera tillgängligheten av barnomsorg på obekväm arbetstid. Regeringen föreslår att antalet nybörjarplatser på förskollärarutbildningen utökas med 800 platser –2018 för att skapa förut- sättningar för minskade barngrupper och ökad personaltäthet. För att förbättra elevers förutsättningar till lärande i förskoleklass t.o.m. årskurs 3 (F–3) föreslår regeringen ett riktat statsbidrag på ca 2015. –2018 avsätts . Det skapar förutsättningar för bättre studieresultat senare under skolgången. Syftet med statsbidraget är att möjliggöra fler lärare och annan personal i lågstadiet och därmed stödja skolhuvudmännen i deras arbete med att se till att lärare får mer tid för sitt arbete och minska undervisnings- grupperna. För att öka förutsättningarna för att anställa fler lärare i lågstadiet föreslår regeringen att antalet nybörjarplatser på grundskollärar- utbildningen med inriktning mot årskurserna F-3 byggs ut med 700 platser 2015–2018. För att identifiera och stödja elever med behov av stöd behövs fler speciallärare och specialpedagoger. Regeringen föreslår därför att antalet helårsplatser på speciallärar- och specialpedagogutbildningen utökas med 300 nybörjarplatser –2018 inom ramen för den utbyggda högskolan. Vidare lämnar regeringen förslag som medför att fler speciallärare och specialpedagoger anställs Därutöver avser regeringen att införa en läsa-, skriva-, och räknagaranti, samt ett läsmål i årskurs 1. föreslår regeringen riktade resurser på . –2018 avsätts . 1.6.2Ett mer attraktivt läraryrke Lärarna är nyckeln till att höja kunskaps- resultaten i skolan. Det är därför allvarligt att läraryrket har tappat i status och attraktionskraft. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs högre löner, minskat administrativt arbete och bättre möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Bristen på utbildade och behöriga lärare och förskollärare är stor. Varannan lärare i gymnasie- skolan och var tredje lärare i saknar behörighet i de ämnen de undervisar i. Lärarbristen förväntas öka framöver på grund av stora pensionsavgångar och växande elevkullar. Inom vissa områden, som matematik, kemi, fysik och teknik samt specialpedagogik, är rekryteringsläget särskilt bekymmersamt. Det är därför av stor vikt att få fler unga att välja läraryrket och söka till lärarutbildningarna. För att stärka yrkets attraktivitet kommer regeringen ta initiativ till en nationell samling för läraryrket. Det krävs att alla aktörer sluter upp kring en strategi för kompetensförsörjningen. Regeringen anser att det är angeläget att stärka rektorernas ledarskap i arbetet med att förbättra skolans resultat. Det utreds (dir. 2014:58) hur rektorernas arbetssituation konkret kan förbättras, bl.a. hur deras administrativa arbete kan minskas. Det är dock viktigt att fortsätta stödja insatser för att tillgodose rektorernas fortbildningsbehov. Regeringen föreslår fortbildningsinsatser för lärare och förskolans personal, med bl.a. kollegialt lärande för att förbättra studie- resultaten samt för att öka andelen behöriga lärare. För detta avsätts 2015–2018. För att förbättra möjligheterna för akademiker med relevant examen att läsa in en pedagogisk utbildning föreslår regeringen en utbyggnad om 500 ytterligare nybörjarplatser på kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) 2015–2018. Bristen på utbildade lärare inom vissa områden som matematik, naturvetenskap och teknik är bekymmersam och regeringen bedömer därför att det kan krävas extraordinära insatser för att stärka rekryteringsläget. Regeringen avser mot denna bakgrund att införa en möjlighet till studiemedel med den högre bidragsnivån för studenter som läser in kompletterande pedagogisk utbildning inom dessa områden . För detta avsätts 2015. – 2018 beräknas avsättas. För att stärka rektorers och förskolechefers pedagogiska ledarskap föreslår regeringen en fortbildningsinsats på 2015. –2018 avsätts för detta ändamål . Regeringen avser att inrätta nationella skolutvecklingsprogram för att stödja huvud- männen i arbetet med att bl.a. ge ett effektivare stöd i undervisningsämnen, minska lärarnas administrativa arbete och öka kvaliteten med IT i undervisningen. Regeringen föreslår därför att avsätts för sådana program 2015. Även för tiden därefter beräknas avsättas . Lärarnas administration måste minskas och effektiviseras så att mer tid frigörs för planerande och genomförande av undervisning. Detta bör ske genom att den statligt reglerade rapporteringen minskar, men också genom nya utvecklingsprogram för skolhuvudmännen som ska möjliggöra minskad lokal administration på skolnivå. Vidare föreslås att extratjänster införs i skolan för att minska lärarnas administrativa belastning. Dessa tjänster innebär att skolorna får ett tillskott av personal för att hantera olika arbetsuppgifter som inte är undervisnings- relaterade. I den svenska modellen sätts löner av arbetsmarknadens parter. Som en del i den nationella samlingen för läraryrket avser regeringen i samband med avtalsrörelsen att föra en dialog med parterna som möjliggör att lärarnas löner höjs. Under förutsättning att parterna tar ansvar för att påtagligt prioritera höjda lärarlöner avser regeringen att tillföra resurser motsvarande på årsbasis. 1.6.3Alla skolor ska vara bra skolor En större del av resurserna måste fördelas efter elevernas behov. har skolor med stora utmaningar svårare att attrahera lärare med yrkeserfarenhet. Ett sätt att förbättra skolorna i de mest utsatta områdena är att få de bästa lärarna att söka sig dit. Ett annat sätt att hjälpa utsatta grupper är att se till att det erbjuds läxhjälp på skolan. Därutöver kan sommar- och lovskola vara en möjlighet för elever som riskerar att inte klara målen. Elevhälsan fyller en viktig funktion och bör förstärkas i form av fler skolläkare, skol- sköterskor, skolkuratorer och skolpsykologer. Elever som kommit till klarar i betydligt lägre utsträckning än övriga elever de uppsatta kunskapskraven i . Andelen underkända elever i svenska som andraspråk är mycket hög, . Det finns därför behov av riktade insatser för att de nyanlända elevernas förut- sättningar att nå bättre skolresultat ska förbättras. Många av de svenska skollokalerna är i stort behov av renovering. Det finns därför ett behov av stöd till lokalunderhåll och energi- effektiviseringsåtgärder. Ett sådant stöd bidrar till att göra skolan till en mer attraktiv arbets- plats för såväl lärare som elever och till att skapa moderniserade studiemiljöer. Statens stöd till skolor med stora utmaningar och svaga studieresultat behöver öka. kommer att få i uppdrag att sluta särskilda utvecklingsavtal med dessa skolor. I avtalen ska statens och skolhuvudmannens insatser klar- göras. föreslår regeringen ett riktat statsbidrag på . Det är betydelsefullt att de skickligaste lärarna finns på de skolor som har störst utmaningar. För att attrahera de bästa lärarna till skolor med stora utmaningar föreslår regeringen att särskilda medel avsätts för högre lärarlöner och rekrytering. föreslås tillföras fr.o.m. . –2018 avsätts . kommer dessa medel hanteras inom ramen för myndighetsuppdraget med utvecklingsavtal för bästa skolan. Vidare behöver nyanlända elevers studie- resultat i grund- och gymnasieskolan höjas. Därför föreslås avsättas för ändamålet . Syftet med satsningen är att förbättra undervisningens kvalitet. Det kan t.ex. handla om insatser för förbättrad kart- läggning av kunskaper vid mottagandet och undervisning på modersmålet. För att förbättra likvärdigheten och öka möjligheterna för fler elever att utvecklas så mycket som möjligt föreslår regeringen en satsning på hjälp med läxor och skolarbete för elever i , vid sidan av den ordinarie undervisningstiden på totalt 2015 och –2018 om totalt . Elevers möjlighet att få hjälp med läxorna bör inte vara beroende av om de har föräldrar som har möjlighet att hjälpa dem eller betalnings- förmåga för att köpa läxhjälp. Regeringen föreslår därför att RUT-avdragets bestämmelse om skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete slopas . Regeringen föreslår en omfattande utbyggnad av sommar- och lovskolan för elever i års- kurserna 6–9 och i gymnasieskolan som riskerar att inte klara kunskapskraven. –2018 föreslås statsbidraget för sommar- och lovskolan uppgå till . En särskild satsning på elevhälsa med inriktning mot bl.a. barn och ungas psykiska hälsa genomförs. Regeringen föreslår därför ett riktat statsbidrag på och därefter 2016–2018. Regeringen föreslår även att avsätts 2015 och att avsätts 2016–2018 för ett stöd till lokalunderhåll och energieffektiviseringsåtgärder 1.7Reformer för att värna den svenska modellen står starkt när vi håller ihop. För ett mer rättvist och mer hållbart samhälle krävs minskade inkomst- och hälsoklyftor, jämställd- het samt åtgärder mot rasism och diskrim- inering. När människor är trygga vågar de mer och när de ekonomiska villkoren mellan olika grupper i samhället jämnas ut ges nästa generation mer jämlika förutsättningar för att utvecklas. När varje persons potential tas tillvara står starkt. Avgörande för detta är att de offentligt finansierade välfärdstjänsterna barn- omsorg, utbildning, hälso- och sjukvård samt äldreomsorg, kommer alla till del oavsett bakgrund och betalningsförmåga. Genom dessa tjänster utjämnas livschanser och förutsätt- ningarna på arbetsmarknaden. 1.7.1Förbättrad hälso- och sjukvård Den svenska befolkningen har en god hälsa. Medellivslängden fortsätter att utvecklas positivt och den sjukdomsrelaterade dödligheten inom flera viktiga sjukdomsgrupper minskar. Hälso- och sjukvården är en bidragande orsak till denna utveckling. Svensk hälso- och sjukvård är både effektiv och presterar goda resultat, vilket flera internationella jämförelser visat. Men det finns också problem som behöver åtgärdas för att svensk hälso- och sjukvård fortsatt ska vara i världsklass. Det handlar bl.a. om ojämlikheter i vården, personalbrist och lång väntan på behandling. Den vinstjakt som pågår inom hälso- och sjukvården måste stoppas. Detta både för att resurserna ska användas till det de är avsedda för, och för att kommersialiseringen får negativa följder vad gäller likvärdighet, kvalitet, effektivitet, behovsstyrning och öppenhet. Som en del i arbetet med att säkerställa en hälso- och sjukvård i världsklass föreslår regeringen att hälso- och sjukvården tillförs fr.o.m. med 2015. Vidare föreslår regeringen en ökning av antalet nybörjarplatser på sjuksköterske- respektive barnmorske- utbildningen, vilket bidrar till en god komp- etensförsörjning. För att öka tillgängligheten i cancervården kommer regeringen att avsätta 2015–2018. Den svenska förlossningsvården fungerar i huvudsak mycket bra, men har allt fler rapporter kommit som pekat på tuffa arbetsvillkor och risker för patientsäkerheten. För att förbättra förlossningsvården och för att stärka insatserna för kvinnors hälsa föreslår därför regeringen en riktad satsning på 2015–2018. För att alla barn och ungdomar ska få tillgång till läkemedel avser regeringen lämna förslag som innebär att personer inte ska betala egenavgift när de får läkemedel som ingår i förmånen fr.o.m. . Regeringen tillför därför 2015. –2018 beräknas för samma ändamål ca . En annan stor utmaning är den psykiska ohälsan. Det behövs förstärkt stöd och insatser så att det blir lättare att få hjälp vid psykisk sjukdom. Regeringen avser även tillsätta en kommission för jämlik hälsa. Den prestationsbaserade vårdgarantin, den s.k. kömiljarden, har funnits . Regeringen anser att god tillgänglighet till hälso- och sjukvården är viktig och en dimension av god vård. Det finns dock indikationer på att kömiljarden har gett upphov till undanträng- ningseffekter genom att patienter med lägre prioriterade behov ges vård före patienter som har högre prioritet, dvs. ett större medicinskt behov. Prestationsbaserade åtgärder är därmed förenade med vissa risker. God tillgänglighet och vårdgaranti är garanterade i lag, vilket är en vägledning för vården och ett mer långsiktigt sätt att förbättra vården. Mot denna bakgrund avser regeringen att avskaffa kömiljarden och medel för kömiljarden kommer inte att betalas ut . Sammantaget innebär regeringens förslag att resurserna till hälso- och sjukvård ökar med ca 2015 och med ca . 1.7.2Höjd kvalitet i äldreomsorgen Ett aktivt och gott liv efter arbetslivet ska stimuleras. Det är grundläggande att äldre personer ska ha tillgång till en likvärdig och jämlik äldreomsorg oavsett var i landet de bor. Äldre människor och deras anhöriga ska kunna lita på att vården och omsorgen är av god kvalitet samt att det finns tillräckligt med personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Regeringen bedömer att det vid sidan av ett kommunalt självstyre som möjliggör lokala anpassningar fortsatt krävs en aktiv nationell politik för att utveckla vården och omsorgen om äldre i . En långsiktig kvalitetsplan för den svenska äldreomsorgen ska tas fram i bred samverkan. Regeringen föreslår också att avsätts för nationella satsningar inom äldreomsorgen 2015–2018. Satsningarna kommer att inriktas på att öka bemanningen. I ska vi gemensamt ta ett solidariskt ansvar för varandra. Det handlar bl.a. om att ge alla människor goda förutsättningar oavsett bak- grund. Det handlar också om att kompensera för att utfallen ändå kan bli väldigt olika och för att människor befinner sig i olika skeenden i livet. De allmänna socialförsäkringarna är en central del i den svenska välfärdsmodellen och har framgångsrikt bidragit till att bekämpa ekonomisk utsatthet och bidragit till en rättvis fördelning av de ekonomiska resurserna. Dess- utom har de medverkat till både social samman- hållning och en god ekonomiskt tillväxt. Inkomstskillnaderna mellan de som arbetar och de som, på grund av sjukdom, arbetslöshet eller ålderdom, inte arbetar har ökat . I ett fungerande välfärdssamhälle ska sjuk- dom eller arbetslöshet inte medföra en eko- nomisk utsatthet. Sjukpenningen är tidsbegränsad genom att sjukpenning i normalfallet endast kan betalas ut i maximalt i en följd. Vid ett sjukdomsbesked uppkommer därför inte bara en betydande oro över den egna hälsan utan också för hur ekonomin ska och om till- frisknandet sker tillräckligt snabbt. För att öka tryggheten för sjuka avser regeringen att avskaffa denna tidsgräns. Regeringen föreslår en höjning av sjuk- och aktivitetsersättningen från av antagandeinkomsten, motsvarande ca 300 mil- joner . Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en fungerande omställningsförsäkring som ger människor ekonomisk trygghet vid perioder av arbetslöshet som det finns tydliga incitament att bryta arbetslöshetsperioden genom att hitta och ta ett nytt arbete. Regeringen föreslår därför att taket i arbets- löshetsförsäkringen höjs till per dag fr.o.m. . För tiden därefter uppgår taket till per dag. Vidare föreslås att grund- beloppet i försäkringen höjs per dag. Regeringen avser i ett andra steg höja grundbeloppet till per dag . Därmed höjs grund- beloppet med totalt . Förändringarna i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen bedöms minska kommunernas kostnader för försörjningsstöd. Den orättvisa skatteskillnaden mellan arbets- inkomster och pension ska avskaffas. I ett första steg föreslår regeringen att det förhöjda grundavdraget för äldre förstärks så att pensionärer inte beskattas högre än löntagare avdraget förstärks även för dem med pension . avser regeringen ta ytterligare steg för att minska skatteskillnaderna. För de pensionärer som har de lägsta inkomsterna, av vilka en stor majoritet är kvinnor, är bostadstillägget mycket viktigt för att förstärka den disponibla inkomsten. Regeringen föreslår en höjning av ersättnings- nivån i bostadstillägget till pensionärer från av bostadskostnaden. Regeringen föreslår också att den fritidspeng som den förra regeringen införde avskaffas och att de medel som avsatts för detta ändamål i stället används för att höja riksnormen i försörjningsstödet. Tillsammans med t.ex. satsningen på kultur- och ger detta förbättrade möjligheter för barn i ekonomiskt utsatta familjer att delta i fritidsaktiviteter. 1.8.1Ordning och reda i välfärden Vinstjakten som incitament ska bort från välfärdssektorn. Skattemedel ska användas till just den verksamhet som de är avsedda för. Medlen ska användas för att utveckla välfärden – inte berika enskilda företag eller enskilda Behoven i skola, vård och omsorg gör att det inte finns utrymme för vinstutdelning av skattemedel till aktieägarna om verksamheten utförs av ett bolag. Den vinstjakt som pågår i välfärden måste stoppas. Kommersialiseringen får negativa följder vad gäller likvärdighet, kvalitet, effektivitet, behovsstyrning och öppenhet inom den samlade välfärden. Dagens kommersiali- sering av välfärden har vidare lett till ett ökat behov av kontroll och granskning i efterhand, något som skapar resursslöseri och ineffektivitet. Det behöver mot denna bakgrund skapas ett gemensamt regelverk som på förhand reglerar att aktörer som verkar i välfärden har verksamheten som främsta syfte, inte vinstintresset. Frågan om vinst i välfärden behöver adresseras från en rad olika perspektiv för att politiken ska vara verkligt verkningsfull. Detta är en omfattande process, som måste ske i flera steg. Regeringspartierna och är överens om att skattemedel ska användas enbart till den verksamhet de är avsedda för. Förut- sättningen för att privata aktörer ska få verka inom välfärdssektorn ska vara att syftet med verksamheten är att tillhandahålla utbildning, vård eller omsorg av god kvalitet, inte att dela ut vinst till ägarna eller på annat sätt föra ut överskott ur verksamheten. Bolag som är verksamma i välfärden ska kunna påvisa att de inte drivs med vinstintresse för att kunna få ta del av offentliga medel. Eventuella överskott ska som huvudregel1 investeras i den verksamhet där de uppstått. Nya regler kring hur offentliga anslag får användas inom välfärden ska starkt begränsa möjligheterna att göra vinst, även vid försäljning. Det ska utredas om bolag ska tillståndsprövas utifrån ett regelverk med ovan beskrivna innebörd innan de får vara verksamma i välfärden. Uppföljning skall ske av att skatte- medlen enbart används för avsedd verksamhet och att reglerna inte kringgås i syfte att tillgodose ägarnas ekonomiska intressen. Det nya regelverket ska gälla såväl befintliga som nya utförare. 1 Privat insatt kapital och låg ränta på detsamma behöver inte återinvesteras. Om ägare till verksamheter fortsätter att av skattemedlen ta ut stora vinster, trots de insatser som presenteras i denna överenskommelse, är regeringspartierna och beredda att gå vidare med ytterligare åtgärder. xEn utredning tillsätts utifrån ovanstående utgångspunkter. –Förslag ska lämnas om hur regleringen av användning av offentliga medel för driften av skattefinansierad välfärd bör utformas, så att medlen kommer brukarna till godo och överskotten som huvudregel återförs till verksamheten. Det ska också beskrivas vilken påverkan en sådan reglering får för brukare, anställda och existerande aktörer samt hur de senare kan ges stöd och an- passa sin verksamhet till de nya för- hållandena. Regleringarna ska omfatta verk- samhet inom skola och förskola, äldre- omsorgen, sluten- och öppenvård samt hem för vård eller boende (HVB). Inom flyktingmottagandet krävs också åtgärder som minskar utrymmet för kommersiella aktörer att göra orimliga vinster och att urholka kvaliteten. –I samband med framtagandet av förslagen ska vidare införandet av en syftesparagraf i bolagsordning eller andra styrande ur- kunder, med innebörden att verksamheten är syftet inte att dela ut vinst till ägarna, övervägas. Det ska också utredas hur en extern instans eller ytterligare lagändringar kan säkerställa att syftet efterlevs. Det ska vidare undersökas hur SVB, eller andra nya bolagsformer, bör användas i välfärden. Bemanningskrav som reglerar möjligheten att dra ned på personaltäthet eller personal- kostnader ska övervägas. –En särskild utredning bör undersöka en ny styrning i välfärden efter samt utforma en nationell strategi för idéburen välfärd. Välfärds- professionernas kunnande och yrkesetik ska bli vägledande. –Icke-kommersiella aktörer ska få möjlighet att växa och utvecklas. Deras självständig- het ska värnas. Vidare ska tillstånds- prövning av alla aktörer inom välfärden utredas, liksom på vilket sätt krav på bemanning kan som kopplas till denna tillståndsprövning. En sådan prövning ska ske på ett rättssäkert sätt. Vidare ska konsekvensändringar gällande LOV före- slås utifrån det ändrade regelverket. –Kommunallagen (1991:900) anger att en kommun inte får gynna enskild person eller företag. Det finns dock flera exempel på att konsekvenserna för kommuner som ändå genomfört en försäljning till underpris eller på annat felaktigt sätt inte är tillräckliga. En översyn av regleringen på området pågår . Förut- sättningarna för att kommunen i sådana fall ska få tillbaka förlorade skattemedel ska ses över och förslag till författningsändringar eller andra åtgärder för att uppnå detta syfte ska tas fram. –Partierna är överens om att gemensamt utse utredare och att de förslag som tas fram med anledning av utredningen/utredningarna ska lämnas gemensamt. xDen svenska skolan är i kris och därmed i stort behov av krafttag.