prop · H2031d3 · 2014-10-23 00:00:00 — är detta en viktig uppgift för länsstyrelserna, att genom sin centrala roll inom verksamheterna skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar bidra till säkerhetsarbetet. Indikatorerna avser målet inom utgiftsområde 20 att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. har beslutat om 16 miljökvalitetsmål som anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. (Se vidare utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård för beskrivning av miljökvalitetsmålen.) Indikatorerna utgår från biologisk mångfald (1), förekomst av rovdjur (2), mark (3) samt förnybar energi (4 och 5). Värdet utgörs av ett genomsnitt för samtliga länsstyrelser utom när det gäller antal vargrevir där det totala antalet anges. Tabell 8.2 Indikatorer utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård Högsta/lägsta värde 8,1/0,9 8,2/0,9 8,3/0,9 riskklass 1, % Högsta/lägsta värde 69,8/0 77,5/0 100,0/0 Högsta/lägsta värde 554,5/0,1 644,3/0,1 696,0/0,1 Högsta/lägsta värde 1 188/5 1 440/7 1 548/9 Länsstyrelsernas insatser är betydelsefulla för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Vid många länsstyrelser är arbetet med att verka för att miljökvalitetsmålen nås väl integrerat i övriga verksamhet, och en bred och regelbunden samverkan har skett inom länen. Länsstyrelserna har samverkat genom RUS (Regional utveckling och samverkan i miljömålssystemet) och flera länsstyrelser har även deltagit i regionala samverkansnätverk. Samtliga länsstyrelser har arbetat i någon form med regionala åtgärdsprogram i samverkan med länets aktörer. Länsstyrelsernas uppföljning har en central roll i den årliga uppföljningen av miljömålen samt i samverkan mellan länsstyrelserna och de nationellt målansvariga myndigheterna. Samtliga länsstyrelser har genomfört en årlig uppföljning av miljökvalitetsmålen i sitt län och uppdaterat de länsgemensamma indikatorer som används inom miljömålssystemet. Syftet med den regionala uppföljningen är dels att utgöra underlag till den nationella uppföljningen, dels att användas i länens miljöarbete. Länsstyrelsernas samverkansorgan RUS har svarat för den regionala analysen i den årliga uppföljningen. Vad gäller länsstyrelsernas arbete med efterbehandling av förorenade områden har en stor del av inventeringsarbetet slutförts eller kommer att slutföras . sernas insatser har fortsatt förbättrats i förhållanden till , vilket även framgår av indikator 3 i Tabell 8.2. Kommunerna har tillsynsansvar för många förorenade områden och därför har flera av länsstyrelserna arbetat med tillsynsvägledning och utbildning . Dessutom har flera länsstyrelser genomfört gemensamma insatser, t.ex. information riktad till banker och till deponiprojekt inom projektet . Länsstyrelsernas tillsyn enligt ska bidra till att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Utvecklingen av tillsynsverksamheten har varit stabil . Medvetenheten om behovet av att utveckla tillsynen och höja ambitionsnivån har genomgående varit hög bland länsstyrelserna, även om flertalet har angett att det är svårt att genomföra planerad tillsyn fullt ut. Nästan alla länsstyrelser har arbetat för att utveckla arbetsmetoder och handläggning för att förbättra sin tillståndsprövning och tillsyn. De flesta länsstyrelser har deltagit i Miljösamverkan och anger att det är en viktig arena för att utveckla samsyn och praktiska handläggningsrutiner inom de olika tillsynsområdena. Flera länsstyrelser har genomfört en samlad tillsynsvecka, vilket bidragit till ökad tillsyn och uppmärksamhet i länet. har många länsstyrelser uppgett att utrymmet för egeninitierad tillsyn varit begränsat . Skydd av områden och arter, förvaltning och skötsel av skyddade områden är det mest omfattande verksamhetsområdet för länsstyrelserna sett till kostnader för verksamheten. Utvecklingen bedöms vara oförändrad jämfört med . Antalet beslutade naturreservat har ökat från 105 (st.) till 156 (st.) . Arealen för de beslutade naturreservaten har dock minskat 2012 till 2013. Det regionala klimat- och energiarbetet samt klimatanpassning Inom länsstyrelsernas arbete med regionala klimat- och energistrategier har utvecklingen varit positiv . Den positiva utvecklingen framgår även av indikatorerna 4 och 5 i Tabell 8.2. Både installerad effekt och produ- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 cerad el från vindkraftverk har ökat . Det finns dock fortsatt stora skillnader mellan länsstyrelserna exempelvis avseende hur de konkret har arbetat med planering och genomförande av handlingsplaner och åtgärder kopplade till klimat- och energistrategin. Flera länsstyrelser har tagit ett samlat grepp när det gäller att leda och samordna det regionala klimat- och energiarbetet. Arbetet med åtgärdsprogram har utvecklats , om än i olika takt. Arbetet med klimatanpassning har också utvecklats väl. Samtliga länsstyrelser har deltagit i det nationella nätverket och samverkat med kommuner samt andra regionala och nationella aktörer. Länsstyrelserna har genomfört ett stort antal insatser för att stärka klimatanpassningsarbetet i länen. De har bl.a. genomfört enkätundersökningar och besök i respektive läns kommuner som en del av arbetet med att ta fram regionala handlingsplaner för klimatanpassning. Flera länsstyrelser har eller håller på att ta fram kommunspecifik information om hur respektive kommun kan påverkas av ett förändrat klimat. Länsstyrelserna har även arbetat tvärsektoriellt med frågan, bl.a. genom att delta i granskningen av kommunernas detalj- och översiktsplaner samt i risk- och sårbarhetsarbetet. Lantbruk och landsbygd, livsmedelskontroll samt djurskydd Indikatorerna avser målet om ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. Målet återfinns inom utgiftsområde 23. Värdet utgörs av ett genomsnitt för riket. Det finns inga tillgängliga värden . För att få en treårig tidsserie redovisas åren 2010–2012 i Tabell 8.3. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 8.3 Indikatorer utg.omr. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel utanför tätort i % Högsta/lägsta värde 20,0/4,0 20,0/4,0 20,0/4,0 Högsta/lägsta värde 6,0/1,0 6,0/1,0 7,0/2,0 män utanför tätort i Högsta/lägsta värde 14,0/3,0 14,0/3,0 13,0/3,0 Högsta/lägsta värde 60,3/6,8 67,2/8,0 57,2/6,2 utanför tätort i % Högsta/lägsta värde 20,8/2,3 24,1/2,7 21,0/2,4 utanför tätort i % Högsta/lägsta värde 39,5/4,5 43,1/5,3 36,2/3,7 Länsstyrelserna har haft en fortsatt hög takt i utbetalningarna av gårdsstödet. Länsstyrelsernas arbete är resultatet av ett långsiktigt och strategisk arbete bl.a. inom ramen för och länsstyrelsernas gemensamma projekt för styrning och uppföljning av SAM-stöd (samlad ansökan om jordbrukarstöd) som startades . var målet att av gårdsstödet skulle ha betalats ut . I stort har samtliga länsstyrelser uppnått målet. Utvecklingen inom verksamhetsområdet landsbygd har varit svagt positiv . Bedömningen baseras på handläggningstider och vidtagna åtgärder för att uppnå målen i landsbygdsprogrammet för åren 2007–2013. Länsstyrelserna har även deltagit i det förberedande arbetet för att ta fram det kommande landsbygdsprogrammet 2014–2020. genomförde en processgranskning av handläggningen av landsbygdsprogrammet . Som en konsekvens av granskningen har länsstyrelserna upprättat handlingsplaner. Hanteringen av utbetalningar av medel och handläggningen av landsbygdsprogrammet har på de flesta länsstyrelser förbättrats jämfört med . har antalet djurskyddskontroller minskat något jämfört med medan andelen planerade kontroller har legat på ungefär samma nivå som 2012. Länsstyrelserna har skapat ett nätverk, det så kallade 28-nätverket, för samverkan mellan länsstyrelserna. Nätverket hanterar samtliga frågor inom det veterinära ansvarsområdet. Nätverket har bidragit till samverkan och samordning och därigenom ökad likriktning av olika frågor länsstyrelserna sinsemellan. Nätverket har även utvecklats till en tydlig och användbar kommunikationskanal mellan länsstyrelserna och övriga berörda myndigheter. Länsstyrelserna har dessutom tagit fram gemensamma rutiner för att följa upp och verifiera att djurskyddskontrollen är effektiv och ändamålsenlig. Ett stort antal åtgärder görs gemensamt av länsstyrelserna och . För mer information om detta se utg.omr. 23, rubrik 2.5.2.3. Länsstyrelsernas arbete med livsmedelskontroller är fortfarande under utveckling. revision visar att av livsmedelsanläggningarna inom primärproduktionen är registrerade hos länsstyrelserna. Detta försvårar ett riskbaserat kontrollurval och länsstyrelserna når därför inte upp till det nationella målet att av livsmedelsföretagen i primärproduktionen ska kontrolleras . Av de kontroller som genomfördes på primärproducerande livsmedelsanläggningar var riskbaserade. Hållbar samhällsplanering och bostadsmarknad Indikatorerna avser målet inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och, byggande samt konsumentpolitik. Indikatorerna kan ses som ett mått på hur väl tillsynen och tillsynsvägledningen fungerar enligt samt . Värdet utgörs av ett genomsnitt för samtliga länsstyrelser. Det högsta värdet representerar den länsstyrelse som t.ex. har överprövat flest detaljplaner (indikator 1) medan det lägsta värdet är den länsstyrelse som överprövat minst antal detaljplaner. Tabell 8.4 Indikatorer utg.omr. 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Högsta/lägsta värde Högsta/lägsta värde Högsta/lägsta värde Högsta/lägsta värde Resultatindikatorerna för utgiftsområde 18 är svåranalyserade. Å ena sidan innebär fler överprövade och upphävda detaljplaner att länsstyrelserna fullföljt sitt tillsynsuppdrag enligt , å andra sidan kan det vara så att länsstyrelserna inte gett kommunerna tillräckligt med stöd vid planeringsarbetet. Relativt få detaljplaner har överprövats eller upphävts. Det har dock skett en ökning av antalet överprövade detaljplaner 2013 jämfört med föregående år. Antalet överprövade detaljplaner som upphävts har dock inte ökat jämfört med . Antalet strandskyddsdipsenser som länsstyrelserna har överprövat eller upphävt har minskat 2013 jämfört med . Ett annat sätt att mäta utvecklingen inom utgiftsområdet är att referera till den tid som det tar för länsstyrelserna att handlägga överklagade kommunala beslut enligt (2010:900). Det gäller framför allt beslut om detaljplaner och om bygglov. I länsstyrelsernas regleringsbrev infördes inriktningsmål för när av de båda beslutstyperna bör vara avgjorda. hade av överklagade detaljplaner avgjorts . Motsvarande andel var . var motsvarande andelar . Inriktningsmålet ligger här på . Antalet länsstyrelser som klarade detta inriktningsmål 2012 var sju. Detta antal hade 2013 ökat till tolv. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Av sammanställning av länsstyrelsernas handläggningstider för bygglov framgår bl.a. att andelen ärenden som avgjorts inom har ökat . Sammanfattningsvis kan det konstateras att länsstyrelsernas handläggning av överklagade detaljplaner och bygglov har utvecklats på ett positivt sätt. Länsstyrelsernas uppgift består i stor utsträckning i att förse kommunerna med relevant underlag samt att ge kommunerna råd, information och stöd för deras planering. Länsstyrelserna för också dialog med och förmedlar kunskap till bl.a. bostadsföretag, byggintressenter och näringslivet i stort samt till det civila samhället i motsvarande frågor. Länsstyrelsernas arbete med bostadsförsörjningsfrågor berörs också bl.a. med anledning av ändringarna i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Lagen anger numera att kommunerna i sin planering för bostadsförsörjningen ska ta hänsyn till de regionala förutsättningarna och behoven samt samråda med andra berörda kommuner och ge andra regionala aktörer möjlighet att yttra sig. Den ändring av (2010:900) som ägde rum och som innebar att kommunerna i sin fysiska planering ska beakta nationella och regionala mål, planer och program innebär att länsstyrelserna nu arbetar med en regionalisering av de mål m.m. som utarbetats på nationell nivå. Flera länsstyrelser lyfte 2013 fram frågor om skapandet av digitala agendor, digitalisering av äldre material samt skapandet av digitala handläggningsstöd och planeringsverktyg till gagn för en effektivisering av såväl länsstyrelsernas interna arbete som av kommunernas planeringsverksamhet. I samband med detta lyftes också samarbetet med lantmäterimyndigheterna fram när det gäller kunskapsspridning i fråga om plangenomförandefrågor. Integration, migration och mänskliga rättigheter Indikatorerna avser målet, inom utgiftsområde 13, om lika rättigheter, skyldigheter och möjlig- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 heter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Värdet utgörs av ett genomsnitt för riket. Det högsta och lägsta värdet i tabellen nedan representerar det län med det högsta respektive det lägsta värdet. Till exempel visar indikator 1 att det finns län där överenskommelser om att ta emot nyanlända skett i varje kommun 2013 medan det i ett län skett av kommunerna. Se utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet för ytterligare beskrivning av länsstyrelsernas arbete inom området integration. Tabell 8.5 Indikatorer utg.omr. 13 Integration och jämställdhet (integration m.m.) Högsta/lägsta värde 100,0/67,0 100,0/75,0 100,0/85,0 10 000 inv. Högsta/lägsta värde 29,0/9,6 34,2/6,4 60,2/2,6 10 000 inv. Högsta/lägsta värde 9,9/1,1 11,3/1,2 12,4/1,9 Mottagande av vissa nyanlända invandrare Antalet personer som har fått uppehållstillstånd och behöver hjälp med bosättning har ökat kraftigt . Länsstyrelserna har därför prioriterat bosättningsarbetet . Det har skett en kontinuerlig positiv utveckling av länsstyrelsernas arbete på integrationsområdet, se bl.a. indikatorerna i Tabell 8.5. Samtliga län har en organiserad samverkan på integrationsområdet mellan myndigheter, kommuner, landsting och, i vissa fall, även föreningsliv och näringsliv. Samverkan är tematiskt uppbyggd kring exempelvis mottagande, bosättning, arbete, utbildning eller hälsa. Länsstyrelserna är ofta sammankallande i de olika samverkans- och nätverksforumen. Länsstyrelserna har fortsatt arbetet med att gemensamt utveckla och samordna verksamheterna inom integrationsområdet, bland annat genom den gemensamma samordningsgruppen. Länsstyrelserna har även spelat en viktig roll vid de länsdialoger som genomfördes av samordnarna för kommunalt flyktingmottagande . Utvecklingen av området är positiv i förhållande till . Antalet platser har ökat och fler kommuner än har tecknat överenskommelser, se Tabell 8.5 indikator 3. Länsstyrelserna har bedrivit ett strategiskt arbete på den regionala nivån. Dessutom har länsstyrelserna deltagit i en nationell samverkan med och andra berörda aktörer. Länsstyrelserna har ett välfungerande samarbete med . har länsstyrelserna tillsammans med förberett sig för ändringen av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., som trädde i kraft . Lagändringen har gynnat utvecklingen av antalet platser i överenskommelserna för mottagande av ensamkommande barn. Antalet platser som kommunerna har tecknat överenskommelser om motsvarar dock inte det behov som finns. Sammantaget är utvecklingen likvärdig med 2012. Länsstyrelserna har följt upp arbetet med den gemensamma handlingsplanen för lika rättigheter och möjligheter. Arbetet med handlingsplanen har bidragit till att insatser för att verksamhetsintegrera ett perspektiv med mänskliga rättigheter successivt har ökat. återstår det arbete. Nivån på insatserna skiljer sig åt mellan länsstyrelserna. Vissa länsstyrelser har kommit långt i arbetet, medan andra endast genomfört de gemensamma insatserna. För att ytterligare stärka länsstyrelsernas arbete med mänskliga rättigheter har i fått i uppdrag att samordna och utveckla arbetet. I uppdraget ingår att samordna ett fortsatt nätverk för samtliga länsstyrelsers arbete med mänskliga rättigheter. Indikatorerna avser målet inom utgiftsområde 13 att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv med fokus på delmålen en jämn fördelning av makt och inflytande samt ekonomisk jämställdhet. Värdet utgör ett genomsnitt för riket. För indikatorn finns inget värde tillgängligt . För att få en treårig tidsserie redovisas åren 2010–2012 i Tabell 8.6. Tabell 8.6 Indikatorer utg.omr. 13 Integration och jämställdhet (jämställdhet) 34,2/65,8 35,0/65,0 37,5/62,5 Högsta/lägsta värde 36,8/31,3 36,8/32,5 37,7/33,2 Högsta/lägsta värde 68,7/63,2 67,5/63,2 66,8/62,3 En av de framtagna indikatorerna inom jämställdhet, anmälda misshandelsbrott inomhus mot kvinnor , följs inte upp i årets budgetproposition. Skälet till detta är att indikatorn ska analyseras och utvärderas ytterligare. Länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering har haft en försiktigt positiv utveckling. Samtliga länsstyrelser har strategier för arbetet med jämställdhetsintegrering. Fler länsstyrelser har prioriterat arbetet och jämfört med har länsstyrelserna i ökad utsträckning initierat ett internt utvecklingsarbete. De länsstyrelser som har lyckats bäst med sitt arbete är de myndigheter som arbetat strategiskt och systematiskt med jämställdhetsintegrering. Mäns våld mot kvinnor Området är prioriterat av länsstyrelserna. Flera länsstyrelser har arbetat för att förbättra det strategiska arbetet med samverkan, i och mellan länen. Många länsstyrelser har strävat efter att samtliga kommuner ska hålla en god kvalitet när det gäller insatser till våldsutsatta och våldsutövare. Målet är att våldsutsatta ska få relevant skydd och stöd oavsett vilken kommun individen bor i. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I länsstyrelsernas uppgifter ingår bl.a. att verka för samordning och en gemensam inriktning av de åtgärder som behövs inom det geografiska områdesansvaret före, under och efter en kris. Den regionala samverkansförmågan fungerar, vilket uppmärksammades i samband med hanteringen av stormarna . De övergripande utvecklingsområdena som har identifierats är bl.a. att informationsdelningen mellan olika samhällsnivåer och sektorer kan förbättras samt att prioritering av resurser och inventeringen av förstärkningsresurser kan effektiviseras. har utvecklingen av regionala samverkansformer, nätverk och projekt som stärker samverkan inom länen fortsatt under ledning av . Denna utveckling bedöms skapa förbättrade förutsättningar för en länsgemensam planering samt bidra till ökad förmåga att hantera olyckor och kriser. Bland annat har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap via anslaget 2:4 Krisberedskap under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap finansierat projekt inom länsstyrelserna som bidragit till att stärka förmågan att motstå allvarliga störningar i samhällsviktiga verksamheter och kritisk infrastruktur. Länsstyrelserna har dessutom genomfört och deltagit i regionala samverkansövningar i syfte att stärka den länsgemensamma förmågan att hantera olyckor och kriser. har bl.a. de regionala övningarna Omfall och Havsörn genomförts som en del i stärkandet av kärnenergiberedskapen. Vidare har länsstyrelserna fortsatt arbetet med att öka anslutningen till radiokommunikationssystemet inom länen. Tillsyn av kommunernas arbete med skydd mot olyckor Länsstyrelsernas tillsynsverksamhet har bestått dels av genomförda tillsynsbesök, dels av skriftliga uppföljningar. Ett antal länsstyrelser har fortsatt arbetet med att utveckla tillsynsmetodik och tillsynsbeslut, vilket lett till ökad tydlighet och bättre återrapportering. Länsstyrelsenas arbete med stöd till och tillsyn av kommunernas arbete med skydd mot olyckor har fortsatt. Stöd har bl.a. getts till kommunernas arbete med handlings- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 program för förebyggande verksamhet och räddningstjänst. inkom ca 495 000 ärenden till länsstyrelserna, vilket är en ökning jämfört med , då cirka 465 000 ärenden inkom. Den största ärendegruppen är lantbruks- och landsbygdsärenden, som utgjorde av alla ärenden (ca 289 000 ärenden). Antalet initiativärenden minskade med drygt 36 000 jämfört med . Även denna förändring finns inom området lantbruk och landsbygd. Antalet beslutade ärenden per årsarbetskraft minskade från 130 ärenden per årsarbetskraft till 126 . Den totala andelen ärenden som överklagades , i relation till hur många som beslutades, uppgick till . Det är en marginell minskning jämfört med nivå på . Av de ärenden som avgjordes i högre instans ändrades länsstyrelsernas beslut i av fallen, vilket var samma andel som 2012. Det område som hade högst andel ändrade beslut var miljöfarlig verksamhet (43,). Motsvarande andel för livsmedelskontroll och djurskydd var . Antalet öppna ärenden vid slut uppgick till drygt 75 300, varav knappt 7 000 var äldre än . Antalet öppna ärenden minskade , motsvarande siffra 2012 var ca 87 600 ärenden. Antalet öppna ärenden som var äldre än var något färre 2012, knappt 6 800 ärenden. Ungefär hälften av länsstyrelserna beslutade i fler ärenden än vad som kommit in till myndigheten . ska länsstyrelserna i sina verksamhetsplaner ange mål för handläggningstider för ett urval av ärendeslag. genomförde länsstyrelserna en översyn av vilka ärendeslag som ska ingå i urvalet samt mätmetod för handläggningstider. Syftet med översynen var att säkerställa kvalitet och jämförbarhet mellan länsstyrelserna samt att få ett tydligare brukarperspektiv. Länsstyrelserna har gjort ett gemensamt urval av 30 ärendeslag. För dessa ärendeslag har mål satts upp som anger hur många dagar ett ärende högst får ta att handlägga. För att målet ska anses vara uppnått måste av ärendena inom ärendeslagen ha beslutats inom uppsatt tid. Det finns gemensamt formulerade mål för sex av ärendeslagen. Den genomsnittliga måluppfyllelsen för ärendeslagen med gemensamma mål var . Det innebär att för samtliga ärenden inom de sex ärendeslagen uppfylldes de gemensamma målen om ett visst antal dagars handläggning i genomsnitt i av fallen. För övriga 24 ärendeslag har varje länsstyrelse satt upp mål utifrån det antal dagar som bedöms rimligt att merparten av ärendena ska beslutas inom. Länsstyrelserna hade en något högre genomsnittlig måluppfyllelse för de länsspecifika målen än för de gemensamma målen – av ärendena beslutades inom uppsatt tid . Då urvalet av ärendeslag och mätmetod för handläggningstiderna byttes ut finns inga relevanta jämförelsetal . genomförde länsstyrelserna en gemensam brukarundersökning. Samtliga länsstyrelser deltog i undersökningen. Syftet med undersökningen var att följa upp utvalda verksamheter och få in underlag till ett förbättringsarbete. Genom undersökningen finns det möjlighet att analysera den enskilda prestationer och att jämföra prestationer mellan länsstyrelserna. De verksamheter som undersöktes av samtliga länsstyrelser var bl.a. ärenden enligt 2 kap. kulturmiljölagen (1988:950), tillsyn av vattenverksamhet, företagsstöd, landsbygdsutveckling samt stöd till jordbruket. Generellt fick länsstyrelserna höga betyg för bemötande, engagemang och intresse. Resultaten visade bl.a. att respondenterna upplevde kontakten med länsstyrelserna som väl fungerande när de etablerat kontakt, men att det fanns barriärer för att få kontakt. Till skillnad , var respondenterna relativt sett nöjda med kontakt via e-post. Dessutom fick länsstyrelsernas webbplatser höga betyg utifrån innehåll och användarvänlighet. Länsstyrelsernas inköps- och uppdragsverksamhet En studie av länsstyrelsernas inköp har genomförts(dnr S2013/7949/RU). Studien baseras på en enkät som skickades ut till länsstyrelserna . Enkäten visar att upphandlade länsstyrelserna varor och tjänster för . Enligt studien kan länsstyrelsernas inköps- och upphandlingsverksamhet förbättras genom att upphandlingarna samordnas och styrs på ett tydligare sätt.