prop · H103210 · 2014-05-30 00:00:00 — Genomsnittlig solvenskvot för försäkringsföretag Totalt för alla livförsäkringsföretag I diagram 4.6 visas den genomsnittliga solvenskvoten för olika kategorier av livförsäkringsföretag.6 Som framgår av diagrammet har tjänstepensionskassor och ömsesidiga livförsäkringsföretag uppvisat störst svängningar över tiden. Jämfört med 2012 har solvenskvoterna stigit . Låg solvenskvot för övriga livförsäkringsföretag, 6 Källa är Försäkringsbarometern 2012, se 2012-2-Solvensen-okade-inom-bade-liv--och-skadeforsakring/. såsom vinstdrivande försäkringsaktiebolag, behöver i sig inte betyda Skr. 2013/14:210 något hot mot försäkringstagarens rätt till ersättning om dess moderbolag eller aktieägare kan skjuta till kapital om behov skulle uppstå. Försäkringsföretag skiljer sig exempelvis åt vad gäller åtaganden och innehav av tillgångar. Medan skadeförsäkringsföretag ofta har korta åtaganden (t.ex. hemförsäkringar) har livförsäkringsföretag långa åtaganden (t.ex. garanterade pensionsåtaganden). Det påverkar hur skade- och livförsäkringsföretag placerar tillgångarna. Eftersom tillgångspriser varierar i olika utsträckning, påverkar finansiell stress skade- och livförsäkringsföretagens solvens i olika utsträckning. Tillsammans med den diskonteringsränta som försäkringsföretagen ska använda när de nuvärdesberäknar sina åtaganden får finansiell stress olika påverkan på solvenskvoten. beslutade om ett tillfälligt golv för diskonteringsräntan (beslut 20012-06-27, FI Dnr 12-6960). Bakgrunden var kraftigt fallande marknadsräntor. Eftersom nuvärdet av framför allt långa åtaganden stiger när långa räntor faller ville motverka att framför allt livförsäkringsföretagen skulle tvingas sälja aktier i ett finansiellt ogynnsamt läge och därmed skada sparares långsiktiga intressen. Det tillfälliga golvet togs bort . Innan golvet togs bort föreslog nya riktlinjer för hur försäkringsföretagens diskonteringsränta ska beräknas. Den nya räntan är en anpassning mot Solvens II. beräknar och publicerar en diskonteringsräntekurva utifrån dels marknadsräntor, dels långsiktiga antaganden. I stort oförändrad trafikljuskvot Det s.k. trafikljuset är en del av metodik för att utöva tillsyn över svenska försäkringsföretag. Trafikljuset mäter hur företagen klarar exponeringen mot finansiella risker och försäkringsrisker.7 Syftet med trafikljuset är att i ett tidigt skede ska kunna identifiera de företag som tagit så stora risker att de inte med fullgod säkerhet kan uppfylla sina åtaganden gentemot kunderna. Om den beräknade bufferten inte bedöms som tillräcklig, gör en mer ingående tillsyn med både kvantitativa och kvalitativa metoder. Den kapitalbuffert som trafikljuskvoten speglar beräknas utifrån värdet på ett försäkringsföretags tillgångar, skulder och avsättningar. Kapitalbufferten sätts sedan i relation till ett hypotetiskt kapitalkrav, vilket beräknas utifrån ett antal fiktiva stressade scenarier. Summan av försäkringsföretagens kapitalbuffert i relation till försäkringsföretagens kapitalkrav ger den genomsnittliga trafikljuskvoten för respektive kategori. 7 För en komplett beskrivning av riskerna, se 2013/14:210 Diagram 4.7 Genomsnittlig trafikljuskvot för försäkringsföretag Av diagram 4.7 framgår att oavsett typ av livförsäkringsföretag har den genomsnittliga trafikljuskvoten varit relativt mellan . har trafikljuskvoten för livförsäkringsföretag stigit för att sedan falla tillbaka något . Att trafikljuskvoten fallit beror sannolikt på den nya diskonteringsräntan. Jämfört med är kvoten för livförsäkringsföretag i princip . beräkningar visar således att försäkringsföretagens solvens även i stressade tider i genomsnitt varit relativt god. 4.1.4Regeringens bedömning av det finansiella systemets stabilitet Sammantaget visar indikatorerna att det finansiella systemet för närvarande är stabilt. Regeringen har tillsammans med och enats om att de fyra storbankerna ska ha en extra kapitalbuffert mot bakgrund av att de är systemviktiga. bankernas stora beroende av marknadsfinansiering i allmänhet och utlandsmarknadsfinansiering i synnerhet en förhöjd risk. ökningen på hushållens skuldsättning utgör också en förhöjd risk även om ökningstakten dämpats . Även försäkringsföretagens finansiella styrka har betydelse för stabiliteten i det finansiella systemet. och trafikljuskvot indikerar att nivån är långsiktigt hållbar även om spännvidden mellan försäkringsföretagen är stor. tjänstepensionskassor och ömsesidiga livförsäkringsföretag solvenskvot uppvisat stor variabilitet , vilket visar att situationen snabbt kan förändras till följd av finansiell stress. Den svenska statsskulden är låg ur både ett internationellt och ett Den låga statsskulden bidrar till förtroendet för statens krishanteringsförmåga och minskar risken för att en Skr. 2013/14:210 finansiell kris ska inträffa, eftersom marknaden vet att statens har en finansiell styrka att hantera krisen. Regeringen bedömning: Förtroendet mellan aktörerna på de finansiella marknaderna har förbättrats och är nu relativt högt. De åtgärder som vidtagits i syfte att stärka ramverket för finansiell stabilitet har bidragit till att uppnå ett högt ömsesidigt förtroende mellan de aktörer som verkar på de finansiella marknaderna. Konsumenternas förtroende för finansmarknaden har i sin helhet minskat något . Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stärka konsumenten gentemot finansmarknadens aktörer. Men allt mer komplexa produkter tillsammans med ett ökat utbud av tjänster och aktörer gör att det finns ett fortsatt behov av att stärka konsumenternas ställning. I regeringens delmål för det finansiella systemet konstateras att ett högt ömsesidigt förtroende mellan de företag som verkar på de finansiella marknaderna är en förutsättning för finansiell stabilitet. Likaså är det centralt att konsumenterna känner förtroende för finansmarknadernas aktörer; brist på förtroende minskar utbudet av kapital och leder till en sämre resursallokering. För att företagen effektivt ska kunna bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism är det viktigt att de förstår riskerna väl och känner sina kunder. Detta avsnitt beskriver hur förtroendet utvecklats både ur ett marknads- och konsumentperspektiv. De förtroendeindikatorer som visas mellan marknadsaktörer är TED-spread (skillnaden mellan interbankräntan och räntan på statsskuldsväxlar med samma löptid), räntedifferensen mellan statsobligationer och bostadsobligationer (s.k. bospread) samt volatilitet på obligationsrespektive aktiemarknaden (VIX). Indikatorer som visar vilket förtroende konsumenterna har är hur nöjda de är med bolån, värdepapper och livförsäkring. Bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism är också nära sammanknuten med frågan om förtroende även om den inte låter sig fångas i en enskild indikator. Det finns också en rad omvärldsfaktorer som påverkar i vilken utsträckning regeringens delmål om förtroende för finansmarknaden är uppfylld. Statsskuldskrisen i euroområdet har exempelvis haft en avgörande betydelse för hur TED-spreaden, bospreaden och obligationsmarknadsvolatiliteten utvecklats . 2013/14:210 4.2.1 Minskad oro och risk på räntemarknaden Den svenska TED-spreaden mot mer normala nivåer Den s.k. TED-spreaden är skillnaden mellan interbankräntan (Stiborräntan) och räntan på svenska statsskuldväxlar med tre månaders löptid. Volatiliteten och storleken på TED-spreaden kan signalera hur väl penningmarknaden fungerar. Eftersom statsskuldväxlar normalt bedöms vara riskfria medan interbankmarknaden innehåller kreditrisk i form av motpartsrisk, avspeglar TED-spreaden risken för att en bank ska gå omkull. Men en höjd ränta på interbankmarknaden kan också vara ett utryck för att banker hellre behåller likvida medel än lånar ut dem till andra aktörer av finansiell oro. En ökad volatilitet i TED- spreaden kan också signalera att det bland bankerna inte finns någon gemensam syn på vad som är en rättvisande interbankränta eller att osäkerheten ökat om prissättningen av svenska statsskuldväxlar. I diagram 4.8 visas TED-spreaden med tre månaders löptid års början års slut. I diagrammet framgår att TED-spreaden sjönk från de höga nivåerna under finanskrisen . I samband med euroområdets statsskuldskris 2010 och 2011 steg ränteskillnaden återigen för att och 2013 successivt sjunka till nivåer som rådde före finanskrisen och 2009. Diagram 4.8 Den svenska TED-spreaden Källa: Ecowin Reuters Minskad bospread på den svenska obligationsmarknaden Den s.k. bospreaden är den räntemarginal som investerare kräver för att placera i säkerställda bostadsobligationer i stället för statsobligationer Bospreaden avspeglar investerarnas syn på den svenska marknaden för bostadsobligationer jämfört med svenska Förtroendet för svenska bostadsobligationer har gradvis stärkts (diagram 4.9). Under både 2012 och 2013 har Skr. 2013/14:210 bospreaden fortsatt minska. De som investerar i säkerställda bostadsobligationer i stället för svenska statens statsobligationer krävde cirka 50 räntepunkter extra jämfört med uppemot 160 räntepunkter vid slutet av 2011. Diagram 4.9 Bospreaden på den svenska obligationsmarknaden Minskad volatilitet på obligationsmarknaden Den genomsnittliga rullande volatiliteten på femåriga statsobligationer mätt som standardavvikelse av den dagligt fastställda räntan (yield eller internräntan) kallas för obligationsmarknadsvoliatilitet. En viss variation i volatiliteten förekommer alltid, däremot är stora avvikelser från den normala volatiliteten något som är värt att notera. I diagram 4.10 visas volatiliteten års början till slut. Av diagrammet framgår att volatiliteten föll något, även om magnituden i svängningarna var hög. steg volatiliteten på nytt för att återigen falla tillbaka. har volatiliteten inte ändrats markant jämfört med . Några entydiga slutsatser av utvecklingen i volatiliteten är svåra att dra annat än att osäkerheten minskat jämfört med . Att volatiliteten är på en lägre nivå jämfört med visar att risken på den svenska obligationsmarknaden återgått till ett mer normalt läge likt det som rådde före finanskrisens utbrott . Diagram 4.10 Volatilitet på den femåriga svenska statsobligationsräntan 4.2.2Minskad volatilitet på aktiemarknaden I syfte att illustrera förtroendet för aktiemarknaden redovisas volatiliteten på Stockholmsbörsen mellan början och slut. Volatiliteten har mätts som den implicita framåtblickande volatiliteten på OMXS30-indexet. Den implicita volatiliteten baseras på prisförändringar i optioner och speglar marknadsaktörers bedömning av den framtida volatiliteten i aktiemarknaden. Av diagram 4.11 framgår att den implicita volatiliteten gradvis sjönk . steg den återigen för att sedan falla tillbaka . har volatiliteten fortsatt att minska. Det är svårt att dra några entydiga slutsatser av diagrammet, förutom att osäkerheten var hög under krisåren 2009 och 2011. Den lägre nivån kan signalera minskad riskaversion. Diagram 4.11 Volatilitet på Stockholmsbörsens OMXS30-index Något svagare förtroende för de finansiella För att det finansiella systemet ska fungera är det viktigt att konsumenterna har förtroende för de finansiella företagen. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder i syfte att stärka konsumenterna och öka konsumenternas förtroende för de finansiella företagen. Konsumenternas förtroende för de finansiella företagen kan givetvis påverkas av andra faktorer än regeringens åtgärder. Exempelvis så ledde den finansiella krisen som bröt ut till att konsumenternas förtroende minskade för finansmarknadens och banksystemets funktion och stabilitet. På samma sätt kan breda börsuppgångar leda till att förtroendet ökar för de finansiella företagen. Konsumenternas förtroende kan även påverkas av hur väl informerade konsumenter är och vad konsumenterna anser att de kan eller bör kräva av instituten. Fler missnöjda med bankerna Enligt mätningar från Svenskt Kvalitetsindex (SKI)8 så har kundnöjdheten i bankbranschen minskat sedan 2011.9 Samma sak noteras även i övriga nordiska länder. De banker i som står sig bäst i mätningen är de banker som har en tydlig kundgrupp, s.k. nischbanker. Bankkunderna tenderar att ställa högre krav på sin bank när det gäller råd och service. Detta är något kunderna upplever sig betala för men som inte motsvarar deras förväntningar. Kunder upplever att banker är mer säljande än rådgivande. Att vissa banker minskat kontanthanteringen är också någonting som påverkar resultatet negativt. Något minskat förtroende för bolånemarknaden Vad gäller förtroendet för bolånemarknaden så uppvisar mätningarna från SKI en svagt negativ trend . Kunderna upplever överlag att bolånemarknadens aktörer är säkra och trygga. Den allmänna bilden av att aktörerna agerar ansvarsfullt har dock sjunkit. Enligt mätningarna är institutets service viktig för kundnöjdheten. Det är viktigt för kunden att känna sig trygg med den information och de råd som ges av institutet. Kundnöjdheten hos många aktörer är låg, men tre av fyra kunder skulle ändå välja samma bolag . Detta vittnar om att kunderna är trögrörliga. 8Svenskt Kvalitetsindex (SKI) är ett system för att samla in, analysera och sprida information om hur kunder upplever leverantörer, produkter/tjänster i flera olika avseenden. Regelbundna mätningar av kundnöjdhet och kvalitetsutveckling i näringsliv och offentlig sektor har genomförts , se . Betygen presenteras på en 0:100-skala; ju högre index desto bättre anser kunderna att branschen/företagen lever upp till krav och förväntningar. Generellt sett har branscher och företag som erhåller betyg under 60 i kundnöjdhet stora svårigheter att motivera sina kunder att stanna kvar hos sig, medan betyg över 75 tyder på en stark relation mellan företag och kund. Antalet intervjuer för SKI Sparande, lån och livförsäkring 2013 var sammanlagt 5 166 stycken. 9Förändringarna är statistiskt säkerställa med ett 95 %-igt konfidensintervall om inte annat anges. Diagram 4.12 Hur nöjda kunderna är med bolån, privatkunder 2009 2010 2011 2012 2013 Källa: Svenskt kvalitetsindex (SKI) Kunder är något mindre nöjda med sparande i värdepapper Kundnöjdheten för sparande i värdepapper visar enligt SKI:s mätningar en långsamt svagt nedåtgående trend sedan första mätningen 2010. Detta förklaras delvis av hur kunderna uppfattar bankernas varumärke. ansåg fyra av tio kunder att de saknar tillräcklig kunskap att hantera sitt sparande på ett bra sätt. SKI drar därmed slutsatsen att rådgivningen är viktig. Enligt mätningen efterfrågar kunderna en hög servicenivå där rådgivningen är mycket viktig för kundnöjdheten. Diagram 4.13 Hur nöjda kunder är med sparande i värdepapper, privatkunder 70 68,7 66,5 66,8 65,8 2010 2011 2012 2013 Källa: Svenskt kvalitetsindex (SKI) lågt förtroende för livförsäkring Kundnöjdheten avseende livförsäkring (privat pensionssparande) har enligt SKI:s mätningar pendlat fram och tillbaka , men förtroendet för branschen ligger generellt på en låg nivå. Mätningarna visar också att kundernas kunskap om att hantera sitt privata pensionssparande är låg. Två tredjedelar av de tillfrågade privatkunderna anser sig ha svårt att förstå villkor och upplägg för sitt privata pensionssparande. De kunder som anser sig ha hög kunskap är mer benägna att byta bolag. Diagram 4.14 Hur nöjda kunderna är med livförsäkring, privatkunder 70 61,7 64,7 62,9 63,8 64,7 2009 2010 2011 2012 2013 Källa: Svenskt kvalitetsindex (SKI) Generellt lågt förtroende på marknaden för investeringsprodukter, privatpension och värdepapper Den s.k. resultattavlan för konsumentmarknaderna10 är ett initiativ på EU-nivå som har stora likheter med den konsumentrapport som har tagit fram . Redovisningen i resultattavlan fokuserar på ett index som kallas Market Performance Indicator (MPI) och de komponenter som ingår.11 Utifrån MPI framgår att konsumenterna i generellt sett är mindre nöjda än genomsnittet för EU-länderna avseende marknader för investeringsprodukter, privatpension och värdepapper. Generellt bland EU-länderna så har dessa marknader 10http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/dashboard_part3_en.htm Rapporten baseras på en undersökning (Consumer Market Monitoring Survey) som genomförs i EU27 -medlemsstaterna samt i och på . Syftet med undersökningen är att bidra med underlag för att identifiera de marknadssektorer på den inre EU-marknaden som inte verkar fungera optimalt. Undersökningen är uppdelad i 51 konsumentmarknader och 500 personer (eller äldre) har deltagit i riksrepresentativa telefonintervjuer på var och en av de 51 marknaderna och i varje medlemsstat. 11MPI är ett sammansatt index som bygger på svaren på frågor om fyra aspekter av kundernas erfarenheter; jämförbarhet, förtroende, problem och klagomål samt kundnöjdhet. 2013/14:210 relativt lågt MPI. har förtroendet för dessa marknader gått ner något, men har konsumenternas upplevda problem på dessa marknader minskat. Diagram 4.15 Market Performance Indicator (MPI) för : Förtroende för marknad för investeringsprodukter, privatpension och värdepapper På en skala från 0‒10, i vilken utsträckning litar du på att leverantörerna respekterar den reglering som syftar till att skydda konsumenterna? Källa: Market Performance Inidicator (MPI), Europeiska kommissionen Det konsumentmarknadsindex (KMI) som har tagit fram inom ramen för sin konsumentrapport ger också en indikation på hur denna marknad upplevs av konsumenter och även under 2013.12 Bank- och finanstjänster (investering/pension, lönekonto, privatlån/ kreditkort) är efter telekommunikation och försäkring (person/familj, hem/egendom) den marknad som av konsumenter upplevs som mest problematisk. har fokuserat på området telefonförsäljning och resultatet visar att ungefär hälften av alla som har handlat via telefonförsäljning var missnöjda. ser en stark koppling mellan missnöjet med telefonförsäljare och de marknader som upplevs som mest problematiska, se avsnitt 3.2 om regeringens insatser på telefonförsäljningsområdet. var livförsäkring och investering/pension bland de 12 KMI bygger på konsumenters egna värderingar och upplevelser av ett specifikt och genomfört köptillfälle. Ett urval av 45 olika typer av köp (så kallade marknader) ingår i KMI och utgör de återkommande marknader som verket fokuserar på i Konsumentrapporten (Rapport 2013:8) samt Konsumentrapporten (Rapport 2014:9). Verket har avgränsat KMI till att omfatta fyra faktorer av hur marknader fungerar, nämligen transparens, tillit, valmöjligheter och agerande. KMI bygger på data från Konsumentundersökningen (KMU) som är en webbundersökning som 2012 och 2013 omfattade ungefär 500 (slumpmässigt utvalda) personer på varje marknad, tio marknader som hade lägst KMI, dvs. där konsumenterna upplever att de har minst förutsättningar att genomföra välinformerade köp. Diagram 4.16 Market Performance Indicator (MPI) för : Problem på marknad för investeringsprodukter, privatpension och värdepapper Upplever du problem med produkter/tjänster eller leverantören av produkten/tjänsten? Källa: Market Performance Indicator (MPI), Europeiska kommissionen 4.2.4Arbete med bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism Penningtvätt och finansiering av terrorism är internationella problem som utgör ett stort hot mot det finansiella systemet och dess institutioner. I förlängningen kan även den reala ekonomin och statsfinanserna drabbas. Förtroendet för det finansiella systemet kan snabbt skadas om dess institutioner förknippas med illegala tillgångar och penningtvätt. Det är därför av avgörande betydelse att de finansiella företagen vidtar åtgärder för att förhindra att de utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. För att företagen effektivt ska kunna bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism är det centralt att de kan bedöma riskerna i sin verksamhet och vidta åtgärder som är anpassade efter dessa risker (en s.k. riskbaserad ansats). Genom den riskbaserade ansatsen ges företagen frihet att fördela sina resurser och fokusera sina åtgärder på de risker som bedöms vara störst. En förutsättning för att kunna göra detta på ett adekvat sätt är dock att det finns goda rutiner för att lära känna kunder och processer för att löpande följa upp kundrelationerna. Resultaten av tillsynsundersökningar (rapport , Penningtvätt och Finansiering av terrorism – En bättre riskhantering) visar dock att många företag fortfarande har svårigheter att identifiera och hantera riskerna för penningtvätt och finansiering av 2013/14:210 terrorism i den egna verksamheten. Detta får till följd att otillräckliga åtgärder vidtas. menar att det över lag behövs en större medvetenhet om frågornas vikt, en högre ambition i riskanalysen och mer målmedvetna åtgärder. Vid sidan av att företagen höjer ambitionen och kvaliteten i sitt förebyggande arbete behövs emellertid enligt regeringens mening också en nationell strategi och samordning mellan berörda myndigheter och aktörer för att säkerställa en effektiv bekämpning i systemet som helhet. Regeringen bedriver därför ett arbete med att ta fram en sådan strategi. Strategin, i form av en skrivelse till , beräknas vara klar och utgår bl.a. från de slutsatser som dras i de två nationella riskbedömningarna som och 16 myndigheter fick i uppdrag att ta fram (regeringsbeslut II 4, , Fi2012/4457). Syftet med den nationella strategin är att ange regeringens målsättning på området, ange prioriteringar och föreslå konkreta åtgärder för att uppnå målsättningen. Strategin bör sedan ligga till grund för utformningen av det svenska systemet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism framöver. 4.2.5Regeringens bedömning av förtroendet på finansmarknaden Regeringen anser att de åtgärder som vidtagits i syfte att stärka ramverket för finansiell stabilitet har bidragit till att uppnå ett högt ömsesidigt förtroende mellan de aktörer som verkar på de finansiella marknaderna. Marknadsindikatorer visar att den finansiella stressen har avtagit. Konsumenternas förtroende för finansmarknaden har generellt sett minskat . Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stärka konsumenterna gentemot finansmarknadens aktörer. Utbudet av tjänster och aktörer på det finansiella området liksom de finansiella produkternas komplexitet ökar dock kontinuerligt. Detta gör att regeringen behöver fortsätta arbeta för att stärka konsumenterna och ge dem rätt förutsättningar att kunna göra välgrundade och välinformerade val även . Arbetet och insatserna för att stärka de preventiva åtgärderna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism bör också förstärkas ytterligare. Mer målmedvetna och riktade åtgärder är motiverade inte minst mot bakgrund av att flertalet företag i undersökningar uppvisat svårigheter att identifiera och hantera riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism i den egna verksamheten. Regeringens bedömning: Över lag fungerar de svenska finansmarknaderna väl. Konkurrensen på den svenska finansmarknaden är dock måttlig ur ett internationellt perspektiv. Införandet av onlinetjänster och kortbetalningsautomater i butik har skett snabbare i än i de flesta länder. Den tekniska utvecklingen har huvudsakligen varit positiv för både konsumenter och banker. Regeringen behöver dock fortsätta att arbeta för att även de elektroniska betalningsmedlen är tillgängliga för alla, då den långsiktiga trenden tyder på att kontanthanteringen kommer fortsätta att minska. Den nya modellen för ränteskillnadsersättning avseende bundna bolån träder i kraft . Modellen förväntas leda till ökad kundrörlighet på marknaden för finansiella tjänster. I avsnittet redogörs för de finansiella marknadernas funktion och ett antal indikatorer för att analysera i vilken utsträckning marknaderna fungerar effektivt. Först beskrivs konkurrenssituationen på de finansiella marknaderna. Därefter beskrivs bankernas lönsamhet och prissättning. Efter det beskrivs bankernas förmåga att förse kunder med de finansiella tjänster som efterfrågas.