prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — Andra negativa engångseffekter under nettoutlåningen var ökade lån till , med motsvarande , och till affärsverket Svenska kraftverk med . Vidare har nettoutlåningen belastats genom att Kärnavfallsfonden minskade sin kontobehållning i med . En stor positiv engångseffekt för budgetsaldot var den nämnda försäljningen av aktier i . Drygt hälften av aktierna ägdes av Stabilitetsfonden vilket innebar att av försäljningsinkomsterna fördes till fondens konto i , vilket minskade nettoutlåningen. Dessa aktier ägdes av Stabilitetsfonden då staten, med kapital från fonden, deltog i den nyemission Nordea då genomförde. Andra positiva engångseffekter för nettoutlåningen var att ökade behållningen på sitt konto i med och att det statliga bolaget återbetalade sitt återstående lån i på Under posten Övrigt, netto ingår nettoutlåning till övriga myndigheter, bolag och affärsverk. Framför allt innehåller posten ökade lån till . Även nettot av inbetalningarna av premiepensionsavgifter och utbetalningarna av premiepensionsmedel ingår i posten övrigt. realekonomiska fördelningen av anslagsutfall baseras på myndigheternas redovisning, men måste på övergripande nivå kompletteras med förenklingar och schabloner. Detta innebär att den realekonomiska fördelningen av ett visst anslag inte är exakt. Den fördelning som redovisas här innehåller därför en viss osäkerhet. Den realekonomiska fördelningen ger en kompletterande bild av hur anslagen på statens budget använts. Diagram 2.2 Procentuell fördelning av utgifter på statens budget 2013, realekonomiskt fördelade 2.6Realekonomisk fördelning av anslagen på statens budget Vid analys av och information om statens budgets storlek och påverkan på samhällsekonomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden och anslag. En sådan fördelning är den realekonomiska fördelningen, som baseras på nationalräkenskapernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskaperna enligt internationella principer och riktlinjer, som bl.a. EU har utarbetat. Den realekonomiska fördelning av utgifterna som redovisas här är transfereringar, konsumtion, investeringar, räntor och finansiella transaktioner. Tabell 2.115 Realekonomisk fördelning av statens budget Förändring 2012–2013 Procentuell förändring 2012–2013 -5,8 Löner inklusive sociala avgifter -9,1 -26,3 -38,8 -25,1 Transfereringar är inkomstöverföringar, dvs. till stor del utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas t.ex. sjukpenning och barnbidrag men även internationellt bistånd och bidrag till EU-budgeten. Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner i landet eller till internationell verksamhet. Transfereringarna utgjorde av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . Transfereringarna till hushåll ökade (2,) jämfört framför allt på att utgifterna för transfereringar till hushåll för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning har ökat med till . Ökningen förklaras av att fler sjukfall har påbörjats och att de har blivit längre . Även utgifterna för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn har ökat jämfört med . Orsaken är att utgifterna för tillfällig föräldrapenning, som används vid vård av barn, blev betydligt högre än beräknat på grund av att fler insjuknade i influensa . Anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning omfattar de största transfereringarna till hushållen. Utgifterna för anslaget minskade med till . har utgifterna för anslaget kontinuerligt minskat. Minskningen beror på att färre personer får sjukersättning. Ökade transfereringar till kommuner som tar emot flyktingar Den kommunala sektorn omfattar kommuner, landsting och kommunalförbund. fick kommunsektorn av de totala transfereringarna och var därmed den näst största mottagaren av transfereringar 2013. Transfereringarna till kommunsektorn ökade med (5,) jämfört med . Ökningen beror framför allt på att utgifterna för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, ökade med (4,). Förändringen beror främst på ekonomiska regleringar för att kompensera kommuner och landsting för det höjda grundavdraget för pensionärer och den sänkta fastighetsavgiften för hyreshusenheter. Även utgifterna för anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet har ökat och blev högre (42,) jämfört med föregående år. Det högre utfallet beror främst på att kommunerna tagit emot betydligt fler flyktingar jämfört med . Ett anslag som ökat procentuellt mycket mellan åren är 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgifterna ökade () jämfört med föregående år. Den stora ökningen beror bl.a. på fortsatt satsning på yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå och lärlingsutbildning för vuxna. Diagram 2.3 Transfereringar på statens budget, fördelade efter mottagarkategori 2013 Statlig konsumtion är förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer samt försvarets inköp av krigsmateriel som inte kan användas för civilt bruk. I konsumtionsbegreppet ingår även myndigheternas köp av varor och tjänster som produceras utanför staten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Det gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbetsmarknadsutbildning och privat tandläkarvård. Utgifterna för konsumtion uppgick av utgifterna inom budgetens utgiftsområden. Utgiftsområdena 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 16 Utbildning och universitetsforskning samt 4 Rättsväsendet hade de största utgifterna för konsumtion. Drygt hälften av utgifterna för konsumtion var löner inklusive sociala avgifter. Med sociala avgifter menas främst arbetsgivaravgifter och för avtalsförsäkringar för statsanställda. Ökningen av löner inklusive sociala avgifter var 2013. Den näst största posten för konsumtion är omkostnader för konsumtion. Till dessa räknas myndigheternas köp av varor och tjänster. Omkostnaderna för konsumtion ökade 2013. De största anslagen med omkostnader för konsumtion är anslagen 1:1 Väghållning och 1:2 Banhållning under utgiftsområde 22 Kommunikationer, samt anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap och 1:4 Vidmaktshållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Investeringar är utgifter för att anskaffa infrastruktur, varaktiga materiella tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella tillgångar som dataprogram, värdeföremål, finansiella tillgångar och lagerinvesteringar som är ämnade att användas i produktion. Av utgifterna inom budgetens utgiftsområden uppgick investeringarna till . Utgiftsområde 22 Kommunikationer var det utgiftsområde som hade den största andelen av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden (90,). Statliga investeringar finansieras även med lån i och med finansiell leasing. Utgifterna för dessa investeringar ingår inte under utgiftsområdena utan ingår i nettoutlåning. Myndigheternas amorteringar och räntor på dessa lån redovisas som finansiella transaktioner i tabell 2.115. Räntor och finansiella transaktioner Den realekonomiska gruppen räntor är räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. räntor för studielån. Räntorna uppgick till av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . De två största anslagen var 1:1 Räntor på statsskulden under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och 1:3 Studiemedelsräntor m.m. under utgiftsområde 15 Studiestöd. Dessa svarade tillsammans för av de totala ränteutgifterna. De finansiella transaktionerna uppgick till av utgifterna inom budgetens utgiftsområden. Det största anslaget 2013 var anslaget 1:2 Banhållning under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för det ändamål och med högst det belopp som beslutat, beställa varor eller tjänster och besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser. De åtaganden som görs räknas inte som ekonomiska händelser och ska med andra ord inte redovisas mot anslag. När ett bemyndigande utnyttjas ska detta redovisas mot det av beslutade bemyndigandebeloppet. Det totala bemyndigandebeloppet var och de utestående åtagandena uppgick till . De totala utestående åtagandena var alltså lägre än det totala bemyndigandebeloppet. De högsta beslutade bemyndigandebeloppen avser utgiftsområde 22 Kommunikationer, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Även de största skillnaderna mellan bemyndigandebelopp och utestående åtaganden återfinns inom dessa områden. Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer uppgår avvikelsen mellan bemyndigandebelopp och utestående åtaganden till . Skillnaden är störst för anslaget 1:2 Banhållning. Inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap uppgår skillnaden mellan bemyndigandebelopp och utestående åtagande till . Den beror bl.a. på att Försvarsmakten har förändrat planerna för anskaffning av materiel till bistånd uppgår skillnaden till multilaterala utvecklingsbanker, fonder och skuldavskrivning samt och multilaterala och internationella organisationer och fonder. Det beslutade beställningsbemyndigandet för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning överskreds med . Skälet till överskridandet är att medlemsavgifterna som finansieras genom anslaget blev högre än beräknat. Nivån på avgifterna påverkas bl.a. av BNP-utveckling och valutakursförändringar. De utestående åtagandena för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel överstiger det beslutade bemyndigandet med ett mindre belopp (). En specifikation av beslutade bemyndiganden och utestående åtaganden per anslag redovisas i bilaga 3. Beställningsbemyndigande och utnyttjandet per anslag finns under respektive avsnitt för utgiftsområdena. Stora avvikelser mellan beslutade bemyndiganden och utfall kommenteras i anslutning till bemyndigandetabellen i respektive avsnitt. Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Kultur, medier, trossamfund och bostadsförsörjning, byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Tabell 2.117 Inomstatliga lån investeringar som används i investeringar i fastigheter och Lån för övertagande av Statens i mark, anläggningar och lokaler 7 AP-fondens investeringar i ramen för Myndigheten för Krig, krigsfara eller andra Svenska Kraftnäts lån i och kortfristiga lån i eller utanför lån i och utanför Tabell 2.118 Övriga krediter Miljoner kronor eller annan angiven valuta Garantier till banker m.m. för Kredit för infriande av Kredit för infriande av (ordinarie garantireserv) 7 AP-fondens kredit på likviditet för inrättande av - behov av likviditet i Kredit för infriande av Kredit för infriande av (ordinarie garantireserv) Kredit för infriande av Sidas av likviditet i handeln med Kredit för infriande av Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 3 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys I resultaträkningen redovisas de totala konsoliderade intäkterna och kostnaderna för de myndigheter som ingår i årsredovisningen. Konsolideringen innebär att transaktioner mellan myndigheter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myndigheter, tas bort i resultaträkningen och att fordringar och skulder mellan myndigheter elimineras i balansräkningen. På så vis erhålls en konsoliderad redovisning för staten. Gällande principer och förutsättningar beskrivs i avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Resultaträkningen visar ett underskott på , vilket är lägre jämfört med . Intäkter av avgifter och andra Avsättningar till/upplösning av -1 173 538 -1 108 306 före resultat från andelar Resultat från andelar i hel- ÅRETS ÖVER-/UNDERSKOTT Ökade transfereringskostnader och försämrat resultat i statliga företag Det lägre resultatet beror på flera faktorer. Transfereringskostnaderna ökade med , medan skatteintäkterna Resultatet från andelar i hel- och delägda företag försämrades med . steg AP- fondernas nettobidrag till staten med och försäljningen av aktier i gav i reavinst men av dessa har tillförts stabilitetsfonden. Diagram 3.1 Statens intäkter Intäkterav avgifteroch andra ersättningar Skatteintäkterna uppgick till vilket utgjorde av statens totala intäkter (se diagram 3.1 Statens intäkter). Statens skatteintäkter ökade med () jämfört med . En ökad lönesumma gav högre intäkter av inkomstskatter och arbetsgivaravgifter Direkta skatter på arbete ökade med jämfört med . Förändringen förklaras framför allt av att lönesumman ökat . Timlönen ökade medan antalet arbetade timmar ökade mellan åren. Ökningen av timmarna kan jämföras med sysselsättningen, vilken ökade . Skattereduktionerna ökade med varav hälften förklaras av skattereduktion för den allmänna pensionsavgiften som är direkt kopplad till lönesumman. Resterande del beror på högre jobbskatteavdrag, vilket främst förklaras av fler sysselsatta, och högre ROT-avdrag (reparation, underhåll, om- och tillbyggnad) och RUT- avdrag (hemtjänster). Sammantaget uppgick skattereduktionerna för och till , varav avsåg RUT-tjänster. Arbetsgivaravgifterna ökade med eller Arbetsgivaravgifterna utgörs i princip av avgiftssatsen multiplicerad med lönesumman. De statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats vid beräkning av skatteintäkterna. Intäkterna från skatt på kapital ökade Jämfört med ökade skatt på kapital med . Skatt på kapital från hushåll ökade med (8,) bl.a. till följd av högre kapitalvinster vid försäljning av fastigheter och aktier. Skatt på företagsvinster minskade med (1,) och förklaras av minskade vinster. Fastighetsskatt och fastighetsavgift ökade med . Ökningen avser fastighetsskatt. Intäkterna från mervärdesskatt ökade Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med mellan åren. Intäkterna från mervärdesskatt ökade med eller . Utvecklingen förklaras främst av ökningen av hushållens konsumtion i löpande priser som steg . Att bostadsinvesteringar steg med bidrog till att intäkterna från mervärdesskatt steg snabbare än hushållens konsumtion. Mervärdesskatt redovisas av och . Intäkter från skatt på alkohol, tobak, energi och miljö minskade Skatt på alkohol och tobak minskade med . Skatt på energi och miljö minskade med . både energi- och koldioxidskatt. Intäkterna från skatt på vägtrafik ökade Skatt på vägtrafik ökade med mellan åren. Ökningen beror främst på införandet av trängselskatt i . och övriga skatter ökade med Intäkterna från AP-fondsmedel ökade Bidragsintäkter ökade med . Ökningen förklaras till största delen av att AP- fondernas nettobidrag för utbetalningarna av pensioner ökade. ökade utbetalda pensioner som finansieras via AP- fonden med nästan , medan avgifterna som tillförs AP-fonden ökade med . Det innebär att AP- fondens nettobidrag till staten ökade med . Intäkter av avgifter och andra ersättningar ökade netto med . Ökade gjorde bl.a. reavinster för markaffärer vid medan uppdragsverksamhet minskade. Diagram 3.2 Statens kostnader Finansiella Kostnaderför kostnader2% statensegen Av statens kostnader var transfereringar där den största delen gick till hushåll. Kostnaderna för statens egen verksamhet var och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader . Kostnaderna för statens egen verksamhet hålls i redovisningen tillbaka då en konsolidering görs av socialavgifter på statsanställdas löner. Diagram 3.3 Transferering per sektor Diagram 3.3 visar transfereringar i form av lämnade bidrag och andra överföringar fördelade på mottagarsektorer enligt nationalräkenskapernas indelning. Diagrammet visar att hushållssektorn är den dominerande mottagaren och tar emot av transfereringarna. Transfereringarna till hushåll är bl.a. ålderspensioner, sjukpenning, föräldrapenning, barnbidrag och arbetslöshetsersättning. Även bidrag till organisationer inom t.ex. utbildningsområdet eller biståndsområdet räknas till hushållssektorn. Kommunerna tar emot av transfereringarna i olika former av statsbidrag, företagssektorn och utlandet, i form av bistånd och EU-avgifter, tar emot av de statliga transfereringarna. Kostnaderna för transfereringar, exklusive avsättningar till fonder, uppgick till . De ökade därmed med . Fler ålderspensionärer och högre pensioner Transfereringar till hushåll inom socialförsäkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade med till följd av att antalet ålderspensionärer blev fler och att pensionerna har ökat . Premiepensioner har ökat med . Den ökningen beror på att antalet pensionärer blir fler och att varje ny årskull som går i pension har större andel i det nya pensionssystemet. Ersättning vid ålderdom, som avser anslagsfinansierade pensioner och stöd, minskade totalt med . Framför allt är det garantipensionerna som minskade. Fler har fått sjukpenning men färre har fått aktivitets- och sjukersättning Kostnaden för sjukpenning ökade med (). har antalet nya sjukfall fortsatt att öka. Ökningen avser bl.a. stressrelaterad och psykisk ohälsa som kräver längre sjukskrivningar. 2013 fick 168 000 personer vilket är en ökning med Sjukpenningtalet steg med 2013. AktivitetsĂ och sjukersättningen minskade med (3,). Sjuk- eller aktivitetsersättning betalades ut till knappt 364 000 personer (333 000 fick sjukersättning och 31 000 fick aktivitetsersättning). Det är en minskning jämfört med december föregående år. Minskningen förklaras av ett lågt antal nytillkomna som stora grupper övergår till ålderspension. Det låga inflödet är delvis en följd av det nya regelverket, som ställer högre krav på stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan. Stöd till personer med funktionsnedsättning inkluderar kommunernas andel av kostnaden för assistansersättning och ökade med (4,). hade 15 900 personer assistansersättning, lika många som . Det genomsnittliga antalet timmar har dock ökat. Ökade kostnader för föräldraförsäkringen Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldra- penning och barnbidrag beror på större barnkullar. Det har fötts fler barn och fler barn har flyttat till . Den tillfälliga föräldrapenningen ökade till följd av att det finns fler barn i åldrarna 1–, den åldersgrupp där förmånen används mest, och att föräldrarnas löner har höjts och därmed också ersättningsnivån. En ytterligare förklaring är att fler insjuknade i influensan januari–. Grundnivån i föräldraförsäkringen har dessutom höjts . Bland de övriga transfereringarna till hushåll ökade kostnaderna för arbetsmarknadsområdet med . Arbetslöshetsersättningen ökade med och aktivitetsstödet med . I genomsnitt uppgick arbetslösheten till enligt SCB:s arbetskraftsundersökning () både 2013 och 2012. Det genomsnittliga antalet arbetslösa ökade med 7 900 personer till 410 900 personer. Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ökade med . Antalet personer som deltog i arbetsmarknadspolitiska program med aktivitetsstöd var 000 personer, vilket innebär en ökning . Ökningen beror främst på att fler arbetslösa efter en längre tids arbetslöshet har kvalificerat sig för jobb- och utvecklingsgarantin alternativt jobbgarantin för ungdomar. Ökad ersättning till etableringslotsar Ersättning till etableringslotsar ökade med 2013. Det ökade antalet kommunplacerade asylsökande gör att fler omfattas av etableringslagen. Lönegarantiersättningen minskade med jämfört med trots en kraftig ökning av antalet konkurser och rekonstruktioner . Det beror på att staten gjorde stora utbetalningar till Saabanställda i . Pensioner till ej statligt anställda har även kostnader för pensioner till anställda i andra än de statliga myndigheterna vilka minskade med . Minskningen beror bl.a. på engångskostnader 2012. Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Beloppet avser socialavgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter som överförts till premiepensionssystemet, med avdrag för utbetalda premiepensioner (3,). Premiepensionerna ingår i utbetalda ålderspensioner. Högre nedskrivning av fordringar i CSN:s utlåningsverksamhet Centrala kostnad för förluster i utlåningsverksamheten ökade med till följd av ökad utlåning. Transfereringar till företag ökade området arbetsmarknad ökade kostnaderna för lönebidrag och samt köp av ringar till företag minskade med . Transfereringar till kommuner ökade Efter att ha ökat 2010 och 2011 i samband med finanskrisen minskade bidragen till kommuner 2012. ökade bidragen till kommuner återigen med totalt . kommuner och landsting ökade Ökningen beror på att kommunerna kompenseras för beslut som påverkar deras skatteunderlag negativt, främst sänkt skatt för pensionärer. Kommunernas kostnader för ingående mervärdesskatt ökade med . Bidrag för läkemedelsförmånerna minskade med 2013. En orsak till minskningen är att många läkemedelspatent gått ut vilket innebär att billigare kopior av originalläkemedlen introducerats. Staten och kommuner och landsting har inte haft någon överenskommelse om läkemedelsförmånerna. Kostnaderna har därför reglerats i särskilda regeringsbeslut. Det innebär att utgifterna för läkemedelsförmånerna är preliminära. Statligt stöd till vuxenutbildning ökade med 2013. Medlen för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå ökade tillfälligt. för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet har också ökat. Ökad kommunersättning för flyktingmottagande utgifter för kommunersättningar vid flyktingmottagande ökade med . Mest ökade kommunersättningar vid flyktingmottagande för ensamkommande barn. sökte sig 3 800 ensamkommande barn till , jämfört med 3 2012. Flest ensamkommande barn kommer fortfarande från men antalet därifrån har minskat. Antalet statslösa, syriska och eritreanska ensamkommande asylsökande barn har däremot ökat. Ersättningar för asylsökande till kommuner ökade med . Antalet asylsökande ökade från 44 000 till drygt 54 000, vilket utgör en ökning . Den stora ökningen beror främst på kriget i och en ökad instabilitet i hela och . Antalet asylsökande från var 16 300, vilket utgör en ökning med 8 500. Gruppen statslösa uppgick till 6 500, vilket utgör en ökning med 4 200 jämfört med . fick drygt 116 500 personer arbets- och uppehållstillstånd i . Av dem är 79 500 tidsbegränsade och 37 000 permanenta uppehållstillstånd. Årssiffran är den högsta och motsvarar en ökning jämfört med . Ökningen avser framför allt asylsökande och flyktingar enligt (konventionsflyktingar) samt anhöriga till dem som fått uppehållstillstånd som konventionsflyktingar, skyddsbehövande, synnerligen ömmande omständigheter eller tidsbegränsat tillstånd. till antalet personer som fick uppehållstillstånd ökade gruppen skyddsbehövande mest jämfört med . hade nästan 29 000 personer beviljats asyl, vilket är en ökning . Mer i bidrag för sjukskrivningsprocessen Kostnader för bidrag till kommuner inom området Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning ökade med 2013. Från det särskilda anslaget 1.6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen, betalades mer till landstingen för företagshälsovård och rehabiliteringsgarantin än föregående år.