prop · H10386 · 2014-02-14 00:00:00 — Punkten 3 innebär att bolagsstämmans minskningsbeslut inte behöver innehålla uppgifter enligt de nya bestämmelserna i 20 kap. 10 a § och 10 b § första stycket om förslaget till minskningsbeslut har upprättats före ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 12. 14.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag Bolagets och bolagsmännens förhållande till tredje man 22 a § En fordran mot en bolagsman på grund av bolagsmannens ansvar enligt 20 eller 22 § preskriberas senast efter det att bolagsmannens avgång registrerades i handelsregistret, om inte preskriptionen dess- förinnan avbryts mot bolagsmannen. Paragrafen är ny och innebär att bolagsmäns medansvar för ett handels- bolags förpliktelser bortfaller senast efter det att bolagsmannens utträde ur handelsbolaget har registrerats i handelsregistret, om preskrip- tionen inte avbryts . Preskriptionen måste avbrytas mot bolagsmannen. Det är alltså inte tillräckligt att preskriptionsavbrott åstadkoms mot handelsbolaget. Övervägandena finns i avsnitt 8. Vilka som är bolagsmän ska framgå av handelsregistret (se 4 § han- delsregisterlagen [1974:157]). En registrering eller avregistrering ska kungöras av i Post- och . I paragrafen regleras när fordran mot bolagsmannen senast preskriber- as. Liksom kan preskription inträda tidigare, om fordran preskri- beras mot handelsbolaget enligt preskriptionslagen (1981:130). Genom en sådan preskription faller både handelsbolagets och bolagsmannens betalningsansvar för fordringen bort, utan att en tillämpning av denna paragraf aktualiseras. På vilka sätt preskriptionsavbrott kan ske och verkan av att preskrip- tionsavbrott sker regleras i preskriptionslagen. Bestämmelsen gäller även för komplementärens ansvar för ett kom- manditbolags förpliktelser, se 3 kap. 1 §. Bolagets likvidation och upplösning 37 § Om det är sannolikt att likvidationen oskäligt uppehålls eller annars utförs på ett sådant sätt att en bolagsmans rätt därigenom äventyras, får en domstol på ansökan av bolagsmannen besluta att likvidationen ska verkställas av en eller flera likvidatorer som utses av domstolen. Ansökan ska göras hos rätten i den ort där bolaget har sin hemvist. Ansökan ska innehålla uppgift om samtliga bolagsmäns namn och adress. De bolagsmän som inte har deltagit i ansökan ska delges denna på det sätt som är föreskrivet om stämning i tvistemål. De ska ges tillfälle att yttra sig över ansökan. En bolagsman får utses till likvidator. En likvidator får inte vara underårig eller i konkurs eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Om bolaget inte har någon likvidator som är bosatt i , ska likvi- datorerna bemyndiga en i bosatt person att ta emot delgivning på bolagets vägnar. Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Paragrafen behandlar bl.a. förordnande av likvidator i ett handelsbolag. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Ändringen i fjärde stycket innebär att kravet på att minst halva antalet Prop. 2013/14:86 likvidatorer ska vara bosatta inom EES upphävs. Ändringen är av samma karaktär som ändringen i 25 kap. 30 § aktiebolagslagen (2005:551). Som en följd av ändringen upphävs sjätte stycket om överklagande av beslut i dispensärenden. Det slopade bosättningskravet för likvidatorer gäller även för likvida- torer i kommanditbolag och enkla bolag (3 kap. 1 § och 4 kap. 7 §). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 2 kap. 22 a § tillämpas också på fordringar som har kommit till före ikraftträdandet, om bolagsmannens avgång har registr- erats i handelsregistret efter ikraftträdandet. Lagändringen träder i kraft (punkten 1). Av punkten 2 framgår att den nya preskriptionsbestämmelsen i 2 kap. 22 a § har viss retroaktiv verkan. Den ska tillämpas också på fordringar som uppkommit före ikraftträdandet. Den blir dock endast tillämplig i de situationer då bolagsmannens avgång har registrerats i handelsregistret efter lagens ikraftträdande. Övervägandena finns i avsnitt 12. 14.3Förslaget till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) 1 § En sparbank ska bildas av minst tjugo stiftare. Stiftarna ska vara fysiska personer. Den som är underårig eller i kon- kurs eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte vara stiftare. Att detsamma gäller den som har näringsförbud följer av 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud. Detta kapitel gäller om inte annat följer av bestämmelserna om fusion i 7 kap. 2 §. Paragrafen reglerar stiftare i sparbanker. Övervägandena finns i avsnitt I andra stycket tas kravet på att stiftarna ska vara bosatta inom EES bort. Se kommentaren till motsvarande lagändring i 2 kap. 1 § aktie- bolagslagen (2005:551). 6 § Bestämmelserna om styrelse och styrelseledamöter i denna lag, med undantag för 3 kap. 3 § första stycket första meningen, samt i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse och lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag ska tillämpas på likvidatorerna, om det inte följer något annat av detta kapitel. Om mandattiden för en huvudman upphör medan är i likvi- dation, ska mandattiden anses vara förlängd till dess att likvidationen avslutas. Ett uppdrag att vara revisor upphör inte genom att går i Bestämmelserna om revision i 4 a kap. ska tillämpas under I revisionsberättelsen ska det anges om likvidationen enligt revisorernas mening fördröjs i onödan. Av paragrafen framgår bl.a. att vissa bestämmelser om styrelseledamöter även ska tillämpas på likvidatorer. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Tillägget i första stycket är av samma karaktär som tillägget i 25 kap. 30 § aktiebolagslagen (2005:551). 14.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar 6 kap. Föreningens ledning 3 § Styrelsen ska utse en verkställande direktör, om antalet anställda i föreningen under vart och ett av i medeltal har överstigit 200. Om en verkställande direktör har utsetts, får han eller hon kvarstå i befattningen även om antalet anställda skulle komma att gå ned till 200 eller ett lägre tal. I en förenings stadgar kan det föreskrivas att styrelsen även i andra fall ska utse en verkställande direktör. Det som sägs i denna lag om verkställande direktör ska i tillämpliga delar gälla även en suppleant för honom eller henne (vice verkställande direktör). Om det finns särskilda skäl, får i ett enskilt fall besluta om undantag från kravet i första stycket första meningen. I paragrafen finns bestämmelser om verkställande direktör. Tredje stycket ändras på så sätt att det i lagtexten anges att beslut om dispens från kravet på vissa ekonomiska föreningar att ha verkställande direktör fattas av . Enligt hittillsvarande ordning följer detta av 26 § förordningen (1987:978) om ekonomiska föreningar. 4 § Verkställande direktören och minst hälften av styrelseledamöterna ska vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Om det finns särskilda skäl, får i ett enskilt fall besluta om undantag från bosättningskravet. Den som är underårig eller i konkurs eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte vara styr- elseledamot eller verkställande direktör. Att detsamma gäller den som har näringsförbud följer av 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud. Styrelseledamöterna ska vara medlemmar i föreningen, om inte stad- garna i särskilt angivna fall tillåter annat. Den som enligt lag är ställ- företrädare för en medlem eller, om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna får dock vara styrelseledamot utan att vara medlem i föreningen, även om stadgarna saknar föreskrift om det. Bestämmelserna i andra stycket gäller inte arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda eller lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner. En juridisk person får inte vara styrelseledamot. I paragrafen finns bestämmelser om bl.a. krav på bosättning inom EES för den verkställande direktören och minst hälften av styrelseledamöterna i en ekonomisk förening. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. I första stycket förtydligas förutsättningarna för dispens från kravet på bosättning genom att det förs in ett krav på särskilda skäl. Vidare anges att beslut av detta slag ska fattas av . Enligt hittillsvarande ordning följer det senare av 26 § förordningen (1987:978) om ekonom- iska föreningar. När det gäller förutsättningarna för att bevilja dispens hänvisas till kommentaren till 8 kap. 9 § aktiebolagslagen (2005:551). 11 § Styrelsen företräder föreningen och tecknar dess firma. Styrelsen kan bemyndiga en styrelseledamot, verkställande direktören eller någon annan att företräda föreningen och teckna dess firma, om inte ett förbud mot sådant bemyndigande har tagits in i stadgarna. Minst en av dem som bemyndigas att företräda föreningen och teckna dess firma ska vara bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Om det finns särskilda skäl, får i ett enskilt fall besluta om undantag från bosättningskravet. I övrigt gäller i fråga om den som inte är styrelseledamot eller verkställande direktör det som sägs i 4 och 10 §§ om verkställande direktör. Styrelsen kan föreskriva att rätten att företräda föreningen och teckna dess firma får utövas endast av två eller flera personer i förening. Ingen annan inskränkning får registreras. Styrelsen kan när som helst återkalla ett bemyndigande som avses i andra stycket. Om föreningen inte har någon behörig ställföreträdare som är bosatt i , ska styrelsen bemyndiga en i bosatt person att på föreningens vägnar ta emot delgivning. Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Paragrafen innehåller bestämmelser som innebär bl.a. att minst en av de särskilda firmatecknarna i en ekonomisk förening ska vara bosatt inom EES. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. I andra stycket förtydligas förutsättningarna för dispens från bosätt- ningskravet genom att det förs in ett krav på särskilda skäl. Vidare anges att beslut av detta slag ska fattas av . Enligt hittillsvarande ordning följer det senare av 26 § förordningen (1987:978) om ekonom- iska föreningar. När det gäller förutsättningarna för att bevilja dispens hänvisas till kommentaren till 8 kap. 9 § aktiebolagslagen (2005:551). 8 kap. Revision och särskild granskning 3 § Revisorer som inte är auktoriserade eller godkända ska vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte även en auk- toriserad eller godkänd revisor deltar i revisionen. Om det finns särskilda skäl, får i ett enskilt fall besluta om undantag från bosätt- ningskravet. Den som är underårig eller i konkurs eller har näringsförbud eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte vara revisor. Revisorerna ska ha den insikt i och erfarenhet av redovisning och ekonomiska förhållanden som med hänsyn till arten och omfånget av föreningens verksamhet fordras för uppdragets fullgörande. Till revisor kan utses även ett registrerat revisionsbolag. Bestämmelser om vem som kan vara huvudansvarig för revisionen och om under- rättelseskyldighet finns i 17 § revisorslagen (2001:883). Bestämmelserna i 7, 8 a och 15 §§ i detta kapitel tillämpas på den huvudansvarige. Till revisor i dotterföretag bör utses minst en av moderföreningens revisorer, om det kan ske. Paragrafen innehåller regler om bl.a. krav på bosättning inom EES för revisorer som inte är auktoriserade eller godkända. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Paragrafen ändras i sak endast på så sätt att förutsättningarna för dispens förtydligas. I första stycket införs sålunda en bestämmelse som anger att dispens från kravet på bosättning får ges om det finns särskilda skäl. Vidare anges att beslut av detta slag ska fattas av . Enligt hittillsvarande ordning följer det senare av 26 § förordningen (1987:978) om ekonomiska föreningar. När det gäller förutsättningarna för att bevilja dispens hänvisas till kommentaren till 8 kap. 9 § aktie- bolagslagen (2005:551). 4 § Om det hos en sammanslutning med ändamål att ha hand om gemen- samma uppgifter för föreningar finns ett särskilt revisionsorgan, får sam- manslutningen eller, om revisionsorganet är en juridisk person, revisionsorganet utses till revisor. Den som har tillsatts som revisor ska utse en för uppdraget lämpad person att utföra revisionen. I fråga om den personen gäller i tillämpliga delar det som sägs i denna lag om revisor. I fall som avses i 5 § första eller tredje stycket får , om det finns särskilda skäl, medge att en sammanslutning eller ett revisions- organ utses till revisor trots att revisionen därmed inte kommer att utföras av någon auktoriserad revisor. Paragrafen innehåller bestämmelser om att en sammanslutning eller ett revisionsorgan i vissa fall får utses till revisor i en ekonomisk förening. Ändringen innebär att det anges att sådana dispensbeslut som avses i andra stycket ska fattas av . Enligt hittillsvarande ordning följer detta av 26 § förordningen (1987:978) om ekonomiska föreningar. 5 § Minst en revisor ska vara auktoriserad revisor, om föreningen upp- fyller mer än ett av följande villkor: 1. medelantalet anställda i föreningen har under vart och ett av uppgått till mer än 50, 2. föreningens redovisade balansomslutning har för vart och ett av uppgått till mer än , 3. föreningens redovisade nettoomsättning har för vart och ett av uppgått till mer än . För en förening som omfattas av första stycket får besluta att det i stället för en auktoriserad revisor får utses en viss godkänd revisor. Ett sådant beslut får meddelas om den godkända revisorn är revisor i föreningen och det finns särskilda skäl. Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl ska revisorns kompetens och erfarenhet av före- ningen beaktas särskilt. Beslutet gäller i högst . Första och andra styckena gäller även för en moderförening i en koncern, om koncernen uppfyller mer än ett av följande villkor: 1. medelantalet anställda i koncernen har under vart och ett av uppgått till mer än 50, 2. koncernföretagens redovisade balansomslutning har för vart och ett av uppgått till mer än , 3. koncernföretagens redovisade nettoomsättning har för vart och ett av uppgått till mer än . Vid tillämpningen av tredje stycket 2 och 3 ska fordringar och skulder mellan koncernföretag, liksom internvinster, elimineras. Detsamma gäller för intäkter och kostnader som hänför sig till transaktioner mellan koncernföretag, liksom förändring av internvinst. I andra föreningar än som avses i första eller tredje stycket ska en auktoriserad eller en godkänd revisor utses, om minst en tiondel av samtliga röstberättigade begär det vid en föreningsstämma där revisors- val ska ske. Paragrafen innehåller krav på att det i vissa fall måste finnas minst en auktoriserad revisor i en ekonomisk förening. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Av andra stycket framgår att dispens kan medges från kravet på aukto- riserad revisor. Medges dispens får föreningen i stället för en auktori- serad revisor ha en godkänd revisor. Beslut om dispens fattas av Bolags- verket, vilket nu anges i lagtexten. Enligt hittillsvarande ordning följer detta av 26 § förordningen (1987:978) om ekonomiska föreningar. Det klargörs också under vilka förutsättningar verket får besluta om dispens. Slutligen framgår att besluten, liksom enligt hittillsvarande ordning, ska vara begränsade i tiden. När det gäller förutsättningarna för att bevilja dispens och dispenstidens längd hänvisas till kommentaren till 9 kap. 15 § aktiebolagslagen (2005:551). Vid beslut om dispenstidens längd måste i vissa fall beaktas de särskilda begränsningar som framgår av 8 a § i förevarande kapitel. Likvidation och upplösning Genomförande av likvidationen 7 § En likvidator träder i styrelsens och den verkställande direktörens ställe och har i uppdrag att genomföra likvidationen. Bestämmelserna om styrelse och styrelseledamöter i denna lag, med undantag för 6 kap. 4 § första stycket första meningen och andra stycket, och i tillämplig lag om årsredovisning gäller även i fråga om likvidatorn, om inte annat följer av detta kapitel. Ett uppdrag att vara revisor upphör inte genom att föreningen går i lik- vidation. Bestämmelserna i 8 kap. ska tillämpas under likvidationen. Revisorerna ska i revisionsberättelsen uttala sig om huruvida likvida- tionen fördröjs i onödan. Paragrafen reglerar bl.a. likvidatorns ställning. Övervägandena finns i av- snitt 5.1. Tillägget i paragrafen är av samma karaktär som tillägget i 25 kap. 30 § aktiebolagslagen (2005:551). 6 § En myndighets beslut i tillståndsärenden enligt 10 kap. 6 § femte stycket får överklagas till regeringen. Ett beslut av som innebär att anmälan har skrivits av eller registrering har vägrats enligt 4 § andra stycket får överklagas till allmän förvaltningsdomstol för beslutet. Detsamma gäller ett beslut av som avses i 4 a §, 7 kap. 7 §, 8 kap. 2, 6, 9 eller 17 §, 11 kap. 18 §, 12 kap. 19 § eller 16 kap. 2 § samt beslut i ett tillståndsärende enligt 6 kap. 3, 4 eller 11 §, 8 kap. 3–5 §§ eller 12 kap. 11 § eller beslut att vägra utfärda ett intyg enligt 12 kap. beslut enligt 12 kap. 13 § om hinder mot verkställande av fusionsplan får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande av bl.a. Bolags- Övervägandena finns i avsnitt 5.4. Ändringarna i andra stycket innebär att överprövningen av Bolags- verkets beslut om dispens från bosättningskraven och från kravet på att ha en auktoriserad revisor flyttas från regeringen till allmän förvaltnings- domstol och att överklagandetiden anpassas till vad som gäller för vissa I uppräkningen av de tillståndsärenden som får överklagas till allmän förvaltningsdomstol läggs det till en hänvisning till bestämmelsen om dispens från bosättningskrav för särskilda firmatecknare i 6 kap. 11 §. Tillägget är av rättelsekaraktär. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För överklagande av beslut enligt 6 kap. 3 eller 4 § eller 8 kap. 3–5 §§ som har meddelats före ikraftträdandet gäller 15 kap. 6 § i sin äldre lydelse. Lagändringen träder i kraft (punkten 1). Punkten 2 innebär att beslut i fråga om dispens i vissa slags ärenden får överklagas till regeringen, om verkets beslut har meddelats före ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 12. 14.5Förslaget till lag om ändring i årsredovisnings- lagen (1995:1554) 2 kap. Allmänna bestämmelser om årsredovisning 1 § En årsredovisning ska bestå av 1. en balansräkning, 2. en resultaträkning, 3. noter, och 4. en förvaltningsberättelse. I årsredovisningen för ett större företag ska det även ingå en kassaflödes- analys. I paragrafen finns bestämmelser om vilka delar som ska ingå i en års- redovisning. Övervägandena finns i avsnitt 11.3. I andra stycket ersätts kravet på att en finansieringsanalys ska upprättas i större företag med ett krav på att en kassaflödesanalys ska upprättas. Vad som avses med större företag framgår av 1 kap. 3 §. En bestämmelse om kassaflödesanalysens innehåll finns i 6 kap. 5 §. 6 kap. Förvaltningsberättelse m.m. 5 § I kassaflödesanalysen ska företagets in- och utbetalningar I paragrafen anges vad som ska redovisas i en kassaflödesanalys. Ändringarna hänger samman med ändringen i 2 kap. 1 §. Övervägandena finns i avsnitt 11.3. Användare av finansiella rapporter behöver ett underlag för att bedöma ett företags förmåga att skapa likvida medel och företagets behov av dessa medel. Kassaflödesanalysen ska ge en förklaring till de likviditetsmässiga förändringarna i företaget under räkenskapsåret. Bestämmelsen är allmänt hållen och reglerar inte i detalj hur kassaflödesanalysen ska utformas, utöver att företagets in- och utbetalningar under räkenskapsåret ska redo- visas. Betalningarna hänförs normalt sett till den löpande verksamheten, investeringsverksamheten eller finansieringsverksamheten. Enligt god redovisningssed, främst vägledning Årsredovisning och koncernredovisning (K3), kan analysen upprättas enligt en direkt eller en indirekt metod. Om den direkta metoden för redo- visning av kassaflödet från den löpande verksamheten används, sker en särredovisning av verksamhetens betalningsflöden. Vid redovisning enligt den indirekta metoden härleds i stället flödet genom att nettoresultatet justeras avseende de poster som inte ingår i kassaflödet för den löpande verksamheten. Lagtexten reglerar inte vilken metod som bör väljas i det enskilda fallet. Hur en kassaflödesanalys närmare bör utformas får avgöras med ledning av god redovisningssed. 4 § Koncernredovisningen ska bestå av 4.en förvaltningsberättelse, och I paragrafen finns en bestämmelse om vilka delar som ska ingå i en kon- cernredovisning. Övervägandena finns i avsnitt 11.3. I punkten 5 ersätts kravet på att en finansieringsanalys ska upprättas med ett krav på att en kassaflödesanalys ska upprättas. Kassaflödesana- lysen ska upprättas med tillämpning av 6 kap. 5 § (se 7 kap. 31 §). 31 § Förvaltningsberättelse och kassaflödesanalys för koncernen ska upp- rättas med tillämpning av 6 kap. 1 och 2 a–5 §§. Det som sägs i 6 kap. 1 § om mindre företag ska i stället avse mindre koncerner. Om moderbolaget är ett aktiebolag och bolagets eller något av dess dotterföretags andelar, teckningsoptioner eller skuldebrev är upptagna till handel på en reglerad marknad, ska det i förvaltningsberättelsen lämnas upplysning om de viktigaste inslagen i koncernens system för intern kontroll och riskhantering i samband med upprättandet av koncernredo- visningen. Om moderbolaget har upprättat en bolagsstyrningsrapport som inte utgör en del av förvaltningsberättelsen och det i rapporten har tagits med sådana upplysningar om koncernen som avses i andra stycket, behöver upplysningarna inte lämnas också i koncernredovisningen. I sådana fall ska dock förvaltningsberättelsen för koncernen innehålla en uppgift om den plats i rapporten där upplysningarna lämnas. I paragrafen finns närmare bestämmelser om den förvaltningsberättelse och kassaflödesanalys som ska ingå i koncernredovisningen. Övervägan- dena finns i avsnitt 11.3. I första stycket ersätts kravet på att en finansieringsanalys ska upprättas med ett krav på att en kassaflödesanalys ska upprättas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter får tillämpas för det räkenskapsår som har inletts närmast före ikraftträdandet. Lagändringarna träder i kraft (punkten 1). Av punkten 2 följer att de äldre bestämmelserna om finansieringsana- lys får tillämpas för det räkenskapsår som har inletts närmast före . En årsredovisning som upprättas av ett större företag, eller en koncernredovisning, ska emellertid alltid innehålla en kassaflödes- analys i stället för en finansieringsanalys, om den upprättas för ett räken- skapsår som inleds efter . Övervägandena finns i avsnitt 12. 14.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 6 kap. Förvaltningsberättelse m.m. 1 § Följande bestämmelser i 6 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) ska tillämpas: 1 § första–fjärde styckena om förvaltningsberättelsens innehåll, 2 § om förslag till dispositioner av vinst eller förlust m.m., 2 a § om vissa upplysningar i förvaltningsberättelsen i aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en mot- svarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 3 § första stycket om vissa upplysningar om ekonomiska föreningar, samt 5 § om kassaflödesanalys. Bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad i ska även tillämpa 6 kap. 1 a § årsredovisningslagen om förvaltningsberättelsens innehåll. Bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag vars Prop. 2013/14:86 aktier, teckningsoptioner eller skuldebrev är upptagna till handel på en reglerad marknad ska även tillämpa 6 kap. 6–9 §§ årsredovisningslagen om bolagsstyrningsrapport.