prop · H2031d25 · 2014-10-23 00:00:00 — Utgifterna för anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. är något högre, , än anvisade medel eftersom den svenska kronan blev något svagare i förhållande till euron än beräknat i statens budget. Utgif- terna för anslag 1:19 Från EU-budgeten finan- sierade åtgärder för landsbygdens miljö och struk- tur blev lägre än anvisat i statens budget. Det beror på att utbetalnings- takten blev lägre än anvisat i statens budget och att en justering av EU:s finansieringsandel gjordes . Utgifterna för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. blev lägre än anvisat på grund av att behovet av offentlig lagring har varit lågt till följd av fortsatt höga världsmarknadspriser. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kate- gori av skattebetalare är lägre än vad som är för- enligt med . Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skatte- sanktioner där skatteuttaget är högre än den angivna . Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redo- visningen av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2013/14:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Därutöver tillkommer kapitalvinst på närings- fastigheter. Det har dock inte varit möjligt att i redovisningen särskilja om hur stor andel som hänför sig till lantbruksfastigheter respektive övriga näringsfastigheter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Anläggning av ny skog m.m. Nedsatt energiskatt på uppvärm- ningsbränslen inom växthus- och uppvärmning inom växthus- och Särskild nedsättning av kol- dioxidskatt för uppvärmning inom Nedsatt energiskatt på el som används inom växthus- och Nedsatt koldioxidskatt för diesel till arbetsmaskiner inom jord- Totalt för utgiftsområde 23 Enligt huvudregeln är uttag ur näringsverksam- het skattepliktigt. Uttag av bränsle från en fas- tighet i som är taxerad som lantbruks- enhet ska dock inte uttagsbeskattas om bränslet används för uppvärmning av den skattskyldiges privatbostad på fastigheten (22 kap. 9 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av närings- verksamhet och särskild löneskatt. Enligt god redovisningssed uppkommer intäkten när bindande avtal träffas. Enligt gällande lag- stiftning tillämpas dock i detta fall kontant- principen då ersättning för avverkningsrätt till skog betalas (21 kap. 2 § IL). Detta innebär att beskattningen skjuts upp och en räntefri kredit uppstår i näringsverksamheten. I princip borde räntan på krediten utgöra underlag för skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Anläggning av ny skog m.m. Utgifter för anläggning av ny skog och dikning som främjar skogsbruk ska kostnadsföras direkt. Utgifter för inköp samt plantering av träd och buskar för frukt- eller bärodling får dras av direkt (21 kap. 3 § och 20 kap. 17 § IL). Skatte- utgiften utgörs av ränteeffekten på den omedel- bara avskrivningen och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Vid avyttring av skog får fysisk person avdrag med högst av anskaffningsvärdet medan avdraget för juridiska personer är begränsat till . För ett visst beskattningsår får avdrag göras med högst halva den avdragsgrundande skogsintäkten (21 kap. 4–19 §§ IL). Syftet med avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Å andra sidan saknas anledning att ge avdrag när värdeökningen på skogstillväxten överstiger gjorda uttag. Skatteutgiften uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdragets storlek och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom växthus- och jordbruksnäringen Enligt 6 a kap. 1 § 10 och 11 LSE gäller energi- skattebefrielse för användning av vissa fossila bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid yrkesmässig växthusodling eller i annan jordbruks-, skogs- bruks- eller vattenbruksverksamhet. utgörs av full energiskatt på uppvärmnings- bränslen. Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom växthus- och jordbruksnäringen Enligt 6 a kap. 1 § 10 och 11 LSE gäller kol- dioxidskattebefrielse för användning av fossila bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid yrkesmässig växthusodling eller i annan jordbruks-, skogs- bruks- eller vattenbruksverksamhet. utgörs av full koldioxidskattesats. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 beslutat att sänka skattebefrielsen till . Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus- och jordbruksnäringen Enligt 9 kap. 9 § LSE medges energiintensiva företag inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna nedsättning av koldioxid- skatten, utöver den generella nedsättningen, om koldioxidskatten överstiger av de framställda produkternas försäljningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . EU:s minimiskattesatser måste dock alltid respekteras. utgörs av full kol- dioxidskattesats. har beslutat att slopa den särskilda nedsättningsregeln . Skatteutgiften upphör därmed. Nedsatt energiskatt på el som används inom växthus- och jordbruksnäringen El som används vid yrkesmässig växthusodling eller i annan jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet beskattas med /kWh (11 kap. 3 § respektive 11 kap. 12 § LSE). utgörs av normalskattesatsen på el. Nedsatt koldioxidskatt för diesel till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringen Enligt 6 a kap. 2 a § LSE gäller nedsatt kol- dioxidskatt för diesel som används i arbets- maskiner i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. Nedsättningen motsvarar en återbetalning med 1,70 kro- nor/liter. utgörs av full koldioxid- skattesats. har beslutat att begränsa återbetalningen till 0,90 kro- nor/liter. Regeringens förslag: Målet för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel är: –att insatserna ska bidra till goda förutsätt- ningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimat- omställningen och att naturresurserna används hållbart. Skälen för regeringens förslag: Utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livs- medel har strukturerats enligt bruka utan att förbruka. Regeringen har i denna proposition anpassat strukturen för att tydliggöra regeringens priori- teringar inom utgiftsområdet. ska ha lägst arbetslöshet i EU och de gröna näringarna ska bidra till klimat- omställningen vilket också ska tydliggöras i ett övergripande anpassat mål för utgiftsområdet. Regeringens förslag: Följande mål för utgiftsområdet enligt bruka utan att förbruka ska upphöra att gälla: –Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:MJU2, rskr. 2010/11:120), –de gröna näringarna är miljö- och resurs- effektiva och har en nyckelroll i energiproduktion (prop. 2010/11:1, bet. 2010/2011:MJU2, rskr. 2010/11:120), –de gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik (prop. 2010/11:1, bet. 2010/2011:MJU2, rskr. 2010/11:120), –de gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling (prop. 2011/12:1, bet. 2011/2012:MJU2, rskr. 2011/12:100) Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår ett nytt övergripande mål för att tydlig- göra regeringens prioriteringar inom området. Regeringen föreslår därför också att den tidigare strukturen upphör. För skogspolitiken finns vidare två jämställda mål tidigare beslutade av : –Ett produktionsmål: Skogen och skogsmarken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktion- ens inriktning ska ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252, prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244), –och ett miljömål: Skogsmarkens naturgivna produktionsför- måga ska bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation i skogen ska säkras. Skogen skall brukas så att växt- och djur- arter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper ska skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess este- tiska och sociala värden ska värnas (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252, prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244). har beslutat om ett generationsmål för miljöarbetet och om 16 miljökvalitetsmål som uttrycker den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Miljö- kvalitetsmålen och generationsmålet är styrande för det miljöarbete som bedriver natio- nellt, inom EU och internationellt. Resultat- redovisningen av miljökvalitetsmålen i sin helhet finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Det finns även ett övergripande mål för same- politiken – verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Målet är beslutat av riks- dagen (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:108). Regeringen lämnar i budgetpropositionen resultatredovisningen för utgifts- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 område 23 Areella näringar, landsbygd och livs- medel enligt föregående regerings vision bruka utan att förbruka. Visionen var indelad i de ovan nämnda fyra övergripande målen som föreslås upphöra. 2.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Regeringen bedriver ett utvecklingsarbete i syfte att förbättra resultatredovisningen till . För utgiftområde 23 förs också en dialog med Miljö- och jordbruksutskottet i samma syfte. I arbetet har för utgiftområde 23 gjorts en analys av resultatindikatorer och andra bedömnings- grunder vilket har lett till att resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder, har tillkommit från föregående budgetproposition. Anled- ningen till detta är att de ska spegla resultatet av de statliga insatserna. I några fall beskriver resultatindikatorerna snarare ett tillstånd eller en utveckling än ett resultat eftersom det kan vara svårt att direkt påvisa effekterna av insatserna. En närmare förklaring till resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna finns under respek- tive avsnitt nedan. Regeringen redovisar nedan uppnådda resultat och effekter av gjorda insatser. En årligt åter- kommande dialog förs med Miljö- och jord- bruksutskottet om utvecklingen av resultat- redovisningen. Skogspolitikens två jämställda mål, beslutade av , redovisas i avsnittet En skogs- politik i takt . Det övergripande målet för samepolitiken redovisas i avsnittet 2.5.2.1 under rubriken . 2.5.2.1Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald Redovisningen nedan av uppnådda resultat och effekter av gjorda insatser beskrivs i föregående regerings målstruktur. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 De gröna näringarnas konkurrenskraft För att mäta resultatet för målet används indi- katorerna –strukturutveckling och företagande, –andel utbetalda stöd under innevarande stödår. Utöver dessa indikatorer redovisas statistik för att ge en beskrivning av utvecklingen i sektorn. Denna statistik har tidigare redovisats som indi- katorer. För att få en säkrare rapportering har en del statistik bytts ut mot sådan som lämnas . På så sätt är det möjligt att få tidsserier i redovisningen. av livsmedel har flyttats och redovisas under rubriken – det nya matlandet. Regeringen arbetar för ett konkurrenskraftigt och miljöanpassat näringsliv i hela landet. Resultatet av arbetet för att öka konkurrens- kraften för områdena livsmedel, landsbygd, fiske och skog finns under avsnitten – det nya matlandet, Landsbygden – med stärkt utveck- lingskraft, Fiskeriprogrammet och En skogs- politik i takt . Avräkningspriser för vegetabilier varierar mycket mellan åren. ökade priserna för att sedan sjunka igen . Priserna för matpotatis ökade mycket och ökningen fortsatte . För animaliska produkter ökade priserna men sjönk igen . Det är särskilt priserna för grisar och nötkreatur som har minskat. I tabell 2.5 beskrivs förändringen av avräk- ningsprisindex –2014. Tabell 2.5 Avräkningsprisindex för jordbruksprodukter 2011–2014 Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 49 . Priserna för jordbrukets insatsvaror minskade efter att ha ökat under föregående år. Mest minskade priserna på djur- foder, men även energi och smörjmedel samt gödnings- och jordförbättringsmedel minskade i pris. I tabellen nedan beskrivs förändringen av priserna för produktionsmedel . Tabell 2.6 Index för produktionsmedelspriser 2011–2014 Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 49 . Priserna på jordbruksmark har mer än fyr- dubblats sedan EU-inträdet 1995. har priserna ökat med . I tabellen nedan beskrivs förändringen i priserna på jordbruksmark –2012. Tabell 2.7 Genomsnittliga priser på jordbruksmark 1995– 2012 Tusental kronor per hektar Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 38 . Även arrendepriser har ökat mycket . har priserna mer än för- dubblats. Ökningstakten har dock varierat mellan åren. I tabellen nedan beskrivs index för genom- snittliga arrendepriser –2012. Tabell 2.8 Index för genomsnittliga arrendepriser för jordbruksmark 1995–2012 Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 39 . Sammanfattningsvis har prisutvecklingen varit negativ för både vegetabilier och animalier . På animaliesidan har särskilt priserna för gris och nöt minskat. Priserna för insatsvaror har totalt sett ökat , dock har de minskat . Både arrendepriser och mark- priser har ökat, både i ett kort och långt perspektiv. Antalet sysselsatta inom jordbruket var 57 483. var antalet sysselsatta 52 737. Eftersom det har skett förändringar i defini- tionen av företag och i metoden för att beräkna sysselsättningen är det dock inte möjligt att dra slutsatser av jämförelser mellan åren. Av de sysselsatta 2012 var kvinnor och män. Fördelningen mellan kvinnor och män har varit relativt stabil . ökade dock antalet kvinnor sysselsatta i jordbruket. Tabell 2.9 Antalet sysselsatta i inom jordbruket 2006–2012 Källa: (). Definitionen av företag har ändrats 2010. Metoden att beräkna sysselsättning har ändrats 2011. Antalet jordbruksföretag uppgick till ca 67 200. var antalet jordbruksföretag 66 780. Eftersom det har skett förändringar i definitionen av företag är det dock inte möjligt att dra slutsatser av jämförelser mellan åren. I tabellen nedan beskrivs antalet jordbruksföretag . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.10 Antalet jordbruksföretag 2003–2013 Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 34 . Defitionen av jordbruksföretag har ändrats 2010 enligt ny avgränsning av . I tabell 2.11 beskrivs förändringen av drifts- resultatet för jordbruket mellan 2006–2012. Driftsresultat beräknas som företagens totala intäkter minus totala kostnaden. Tabell 2.11 Driftsresultatet för jordbruket mellan 2006– 2012 Antalet nya företag inom de gröna näringarna 2013 var 1 032. var antalet 1 374. Efter- som det har skett förändring i definitionen av nya företag är det dock inte möjligt att dra slutsatser av jämförelser mellan åren. I tabell 2.12 beskrivs antalet nya företag inom de gröna näringarna . Tabell 2.12 Antalet nya företag inom de gröna näringarna 2007–2013 Källa: Tillväxtanalys. Definitionen av jordbruksföretag har ändrats 2010. I tabell 2.13 beskrivs utvecklingen av antalet företag uppdelade i kategorierna växtodlings- företag och företag med husdjur samt övriga företag. Av företagen med husdjur visas även företag med mjölkkor. Eftersom det har skett förändringar i definitionen av företag är det dock inte möjligt att dra slutsatser av jämförelser mellan åren. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.13 Växtodlingsföretag och företag med husdjur Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden Definitionen av jordbruksföretag har ändrats 2010. Antalet mjölkkor har minskat med ca 49 000 . var minsk- ningen ca 3 900. Även slaktsvin har minskat , med ca 238 000 . var dock minskningen endast ca 4 000. För smågrisar upp- gick minskningen till ca 136 000 . Dock har det skett en ökning av antalet smågrisar med ca 31 000, motsvarande . I tabellen nedan beskrivs utvecklingen av antalet mjölkkor, slaktsvin och smågrisar . Tabell 2.14 Antalet mjölkkor, slaktsvin och smågrisar 2005–2013 Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 35 . Tabell 2.15 Åkerarealen i –2013 Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 35 . Den totala åkerarealen 2013 var 2 162 300 ha. Den är en ökning med ca 43 000 ha, mot- svarande , . var ökningen ca 4 800 ha. minskade arealen spannmål med ca 169 000 ha medan vallarealen ökade med ca 213 000 ha. ändrades dock trenden och spannmålsarealen ökade med nära 22 000 ha medan vallarelen minskade med nära 17 000 ha. I tabell 2.15 beskrivs utvecklingen av åkerarealen i . , vilket var första möjliga dag för utbetalning , betalade ut av gårdsstödet. Det är den högsta andelen tidiga utbetalningar . har arbetat med att införa e- lösningar där så är möjligt. har fortsatt arbetet med att ajourhålla blockdatabasen, den databas som innehåller kartmaterial som brukarna använder vid ansökan om stöd och ersättningar. Arbetet görs dels för att brukarna ska ha korrekt material för sina ansökningar, dels för att en korrekt blockdatabas minskar risken för finansiella korri- geringar från . Ekonomi- styrningsverket har i sin roll som nationellt revisorsorgan för användningen av EU-medel i granskat , länsstyrelser- nas, och hantering av medel från EU-fonderna. I den årliga gransk- ningen hittades fel hos samtliga myndigheter rörande stöd till landsbygdsåtgärder. Det är sär- skilt i hanteringen av projektstöd och företags- stöd som fel har hittats. har fortsatt arbetet med att minska felen i hanteringen. Alla berörda myn- digheter har fått en åtgärdsplan att genomföra. Även har uppmärksammat de höga felfrekvenserna och begärt in redovis- ningar från medlemsstaterna angående hur man arbetar för att minska felen. Kommissionen lade fram för- slag på förändringar i stödsystemen till jord- bruket efter 2013. antogs nya EU- förordningar som har kompletterats med tillämpningsförordningar. Arbete för att främja konkurrenskraft En utredning som ska belysa konkurrenskraften i svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion har tillsatts. Utredningen ska ta fram förslag till strategi och åtgärder för att på marknadsmässiga 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 grunder kunna bibehålla eller öka produktionen av jordbruksråvaror. Utredningens delbetän- kande presenterades och slutbetän- kandet kommer att presenteras . och uppstod en akut kris i grisnäringen i och med att det inte gick att få avsättning för svenskt griskött vilket ledde till uppsagda avtal och att slaktköer uppstod. Med anledning av detta samlade den dåvarande lands- bygdsministern och aktörerna i värdekedjan. Dessa tog fram en handlingsplan för att vända den negativa utvecklingen. överlämnas till Justitie- departementet och är på remiss t.o.m. . Utredningen före- slår bl.a. en förändring av besittningsskyddet för sidoarrenden samt möjlighet till resultatbaserad avgift vid jordbruksarrende. I reformen av jordbrukspolitiken har arbetet fokuserats på ökad marknadsanpassning, att göra lagstiftningen enklare för företagen, mer kost- nadseffektiv och i högre grad anpassad till de förhållanden som råder i . Överenskommelsen om reformen gav med- lemsstaterna vissa möjligheter att besluta om hur politiken ska genomföras. Som beslutsunderlag för de nationella besluten som gäller gårdsstödet togs en promemoria fram i departementsserien (2014:6). Regeringsbeslut om de nationella val som ska meddelas kommissionen fattades . Genom reformerna av den gemensamma jord- brukspolitiken har denna successivt blivit mer marknadsorienterad, mer samstämmig med utvecklingspolitiken samt fått ett ökat fokus på miljö- och klimatåtgärder. Den senaste reformen bedöms dock inte inne- bära en märkbar förändring i denna riktning. Stora förändringar i jordbrukssektorn, med bl.a. större jordbruksföretag och ökad inter- nationell konkurrens inom livsmedelsindustri och handel gör att det behövs en ny samlad strategi för att stärka sektorns konkurrenskraft. Gårdsstödet och vissa stöd inom landsbygds- programmet har fortsatt stor betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket. De förenklingsåtgärder som Jord- bruksverket och länsstyrelserna genomför för att underlätta för dem som söker stöd, som t.ex. elektroniska ansökningar, är viktiga för de stödsökande samt för att minska risken för fel- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Av samma skäl är det vik- tigt att fortsätta ajourhålla blockdatabasen så att den håller bra kvalitet. För att mäta resultatet för målet används föl- jande indikator: –Minskning av administrativa kostnader för jordbruksområdet, skogsbruksområdet, fiskeområdet och livsmedelsområdet. Förenklingsarbetet har utvecklats till att, för- utom att minska de administrativa kostnaderna, även omfatta kvalitativa aspekter som hur före- tagarna upplever reglerna. Arbetet har utgått från sju delmål med fem fokusområden (skr. 2012/13:5). har förhandlingarna om ny jordbruks- och fiskeripolitik slutförts. Resul- tatet är ett krångligare regelverk, trots om- fattande förhandlingsinsatser från och många andra medlemsstater. Införande av miljö- villkor för gårdsstödet innebär ökad regelbörda för företagen. ståndpunkt i förhandling- arna har varit att miljöåtgärder inom lands- bygdsprogrammet hade varit en effektivare åtgärd. Landsbygdsdepartementets myndigheter har fortsatt arbetet med förenkling för företagen och särskilt med de kvalitativa aspekterna. I tabell 2.16 presenteras beräk- ningar av förändringen av de administrativa kost- naderna . Uppföljningen av admini- strativa kostnader –2012 har enbart genomförts för de 200 dyraste informa- tionskraven eller för krav som kostar med än . Tabell 2.16 Förändring av de administrativa kostnaderna 2006–2012 har tillsammans med LRF genomfört en s.k. förenklingsresa till olika ställen i landet för att få en dialog med brukare om vad de upplever som regelkrångel och för att höra vilka förändringar som brukarna vill ha. Även andra aktörer som länsstyrelserna, andra myndigheter och branschorganisationer har medverkat.