prop · H103134 · 2014-03-18 00:00:00 — Myndigheten för tillgängliga medier arbetar huvudsakligen utifrån det utrymme som ges till bearbetning och distribution av litterära verk genom de inskränkningar i upphovsrätten som följer av 17 § upphovsrättslagen. Om myndigheten behöver agera utanför det handlingsutrymme som nämnda paragraf ger, exempelvis genom att framställa litteratur till målgrupper som inte omfattas av inskränkningen, krävs som utgångspunkt upphovsmannens samtycke. Regeringen gör således bedömningen att Myndigheten för tillgängliga medier bör ansvara för att ge ut lättläst litteratur i den utsträckning behoven inte kan tillgodoses på den kommersiella marknaden. En utvärdering av formen och myndighetens arbete med den lättlästa litteraturen bör göras med viss regelbundenhet. Regeringen avser att ge Myndigheten för tillgängliga medier i uppdrag att lämna årliga rapporter till () med uppgifter om spridningen av den lättlästa litteraturen till den av kunskapscentret identifierade målgruppen. Myndigheten för tillgängliga medier bör ansvara för att stödja utgivning och distribution av en oberoende lättläst Regeringens bedömning: Myndigheten för tillgängliga medier bör stödja utgivning och distribution av den oberoende lättlästa nyhets- tidningen 8 SIDOR. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens be- Utredningen föreslår dock att utgivningen av den lättlästa nyhetstidningen ska fokuseras till en primär målgrupp. slår också att tidningen ska ges ut av Myndigheten för tillgängliga medier och att generaldirektören ska utse en oberoende chefredaktör. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, däribland Autism- och , är positiva till att utredningen föreslår att tidningen 8 SIDOR fotsättningsvis bör ges ut. En majoritet av remissinstanserna, däribland Myndigheten för handikappolitisk samordning – HANDISAM, Administration av litterära rättigheter i () och Demens- förbundet, kritiserar förslaget och poängterar att en förutsättning för en nyhetstidning är att den ska ha en oberoende ställning i förhållande till Detta menar t.ex. är extra viktigt vad gäller 8 SIDOR då tidningens målgrupp har högst begränsad tillgång till Även ett antal spontana skrivelser från både organisationer och privatpersonar kritiserar förslaget på samma grund. Statskontoret anför att Myndigheten för tillgängliga medier bör över- väga olika möjliga lösningar för att bibehålla tidningens oberoende. Myndigheten bör därefter välja det mest kostnadseffektiva alternativet. Myndigheten för tillgängliga medier föreslår i sitt remissvar att det redaktionella arbetet bör upphandlas för att säkra ett publicistiskt obero- Bland annat anför att utredningens förslag att Myndigheten för tillgängliga mediers generaldirektör ska utse en oberoende chefredaktör är en otillräcklig åtgärd för att behålla för- troendet för tidningens självständighet. Ett antal remissinstanser, däribland Nationellt centrum för svenska som andraspråk vid , , kommun, och Länsbibliotekarier, avstyrker utredningens förslag att utgivningen av den lättlästa nyhets- tidningen ska fokuseras till en primär målgrupp. Skälen för regeringens bedömning Fortsatt behov av en lättläst nyhetstidning Utredningen anför att det finns ett behov av en nyhetstidning för personer med lässvårigheter och att tidningen 8 SIDOR fortsatt bör ges ut. ringen delar denna bedömning och menar att en nyhetstidning på lättläst svenska fyller en viktig funktion både ur ett demokratiskt och ett Det är en fråga om allas möjlighet att delta 2013/14:134 samhället och den pågående samhällsdebatten, vilket varit vägledande för politiken sedan inledde sin försöksverksamhet 1984. Utredningen beskriver att det finns två privata nyhetstidningar som skrivs på lättare svenska; och Sesam. Utredningen betonar dock att dessa riktar sig till en annan målgrupp än 8 SIDOR och att det därför finns ett fortsatt behov ett statligt åtagande för lättläst nyhetsinformation. Utredningen föreslår att den lättlästa nyhetstidningen ska ges ut av Myndigheten för tillgängliga medier och att generaldirektören ska utse en oberoende chefredaktör. En majoritet av remissinstanserna, däribland Myndigheten för handikappolitisk samordning – HANDISAM och , har dock lyft fram problematiken med att en statlig myndighet ger ut en nyhetstidning som ska vara publicistiskt oberoende. Regeringen gör därför bedömningen att produktionen av en lättläst nyhetstidning bör upphandlas. För att tillgodose behovet av en oberoende ansvarig utgivare som är frikopplad från myndigheten gör regeringen bedömningen att upphandling är det bästa alternativet. Ett exempel på en liknande lösning är som ställs till förfogande av SIDA, men där verksamheten är upphandlad. Tidningen 8 SIDOR bör fortsätta att ges ut Regeringen anser att tidningen 8 SIDOR, som ges ut av , har hög kvalitet och i många avseenden får anses vara världsledande på området lättläst nyhetsinformation. Regeringen vill därför betona vikten av att denna kompetens och kvalitet upprätthålls i tidningens nya regi. Upphandlingsförfarandet som syftar till att säkerställa tidningens oberoende från staten får inte innebära att tidningens kvalitet blir lidande. Regeringen anser också att det är viktigt att brukare av tidningen även framöver får en produkt som de känner igen. Tidningen bör därför fortsatt namnges 8 SIDOR. Regeringens bedömning är således att tidningen 8 SIDOR fortsatt bör ges ut och distribueras med stöd av Myndigheten för tillgängliga medier. Sammantaget anser regeringen det viktigt att den kompetens och det varumärke för lättläst byggt upp inte går förlorad. Myndigheten för tillgängliga medier föreslår i sitt remissvar att 8 SIDOR ska ges ut som kostnadsfri e-tidning och taltidning, men att myndigheten också ska fortsätta att ge ut tidningen i tryckt format. Regeringen bedömer mot bakgrund av flera remissvar från brukarorganisationer att det inte är tillräckligt utrett att målgrupperna för lättläst har samma möjlighet att tillgodogöra sig den lättlästa tidningen digitalt (jfr avsnitt 5.2 för remissinsatsernas synpunkter). Regeringen gör därför bedömningen att formen för utgivningen av en lättläst nyhetstidning, i likhet med den lättlästa litteraturen, bör göras utifrån behovsanalyser. Regeringen anser att det är angeläget att betona att den lättlästa nyhetstidningen bör tillgängliggöras i tryckt format vid behov. I övrigt överlåter regeringen åt Myndigheten för tillgängliga medier att i samband med upphandlingen bestämma i vilket format som den lättlästa nyhets- tidningen bör göras tillgänglig. En utvärdering av formen och myndighetens arbete med den lättlästa Prop. 2013/14:134 nyhetstidningen bör göras med viss regelbundenhet. ge Myndigheten för tillgängliga medier i uppdrag att lämna årliga rapporter till () med uppgifter om spridningen av den lättlästa nyhetstidningen till den av kunskapscentret identifierade målgruppen. 7.1Konsekvenser för staten och myndigheter De förslag och bedömningar som lämnas om att statens insatser för lättläst bör inordnas i en myndighet, bör innebära att statens styrning underlättas. Enligt den förvaltningspolitiska propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009:10:175) bör statlig verksamhet i huvudsak bedrivas i myndighetsform. Myndighetsformen ger en tydlig ansvarskedja, myndighetens ledning ansvarar inför regeringen som ansvarar inför . Myndighetsformen är också flexibel. Den ger goda möjligheter att anpassa styrning och organisation till olika förutsättningar. Kraven på offentlighet och insyn tillgodoses också och skapar möjlighet för tydligare styrning av offentliga medel och resurser. Förslagen och bedömningarna innebär att statens stöd till litteratur och nyhetsinformation kommer att avvecklas och att Myndigheten för tillgängliga medier övertar ansvaret för statens insatser för lättläst. Detta kommer att leda till vissa omställningskostnader för Myndigheten för tillgängliga medier. har cirka 31 anställda (motsvarande 24 årsarbetskrafter) som kommer att bli berörda av förslagen. Vid en överföring av uppgifterna från stiftelsen till Myndigheter för tillgängliga medier ska 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd beaktas. Konsekvenser för enskilda och företag Förslag och bedömningar som presenteras i denna proposition bedöms ha positiva effekter för enskilda. Propositionen innebär främst en organi- sationsförändring när det gäller formerna för det statliga åtagandet av- seende statens insatser för lättläst nyhetsförmedling och litteratur, men också en framtida inriktning av det statliga åtagandet för statens insatser för lättläst nyhetsförmedling och litteratur. Inrättandet av ett nationellt kunskapscenter bör få positiva effekter för enskilda. lättläst torde bli mer evidensbaserade tack vare det vetenskapliga rådet och målgruppens behov bör bättre kunna fastställas tack vare brukar- Förslagen och bedömningarna bedöms också ha positiva effekter för De privata förlag som producerar lättläst litteratur bör på- 2013/14:134 verkas positivt i och med att statens utgivning av lättläst litteratur görs utifrån behovsanalyser av marknaden. Myndigheten för tillgängliga mediers utgivning ska anpassas till den kommersiella marknadens förutsättningar att tillgodose målgruppernas behov och utgivningen bör således inte vara konkurrenshämmande. 7.3Konsekvenser för jämställdhetspolitiken och integrationspolitiken I den litteraturpolitiska propositionen Läsa för livet (prop. 2013/14:3) görs bedömningen att det är angeläget att insatser görs för att komma till rätta med den minskning i läsförmåga som framför allt kan noteras bland pojkar för att främja jämställdheten. De förslag som lämnas och de bedömningar som redovisas i denna proposition om lättläst nyhetsförmedling och litteratur bör kunna bidra till detta även om ytterligare initiativ också behöver tas. I övrigt är bedömningen att förslagen inte får några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. För att nå de integrationspolitiska målen är det av stor betydelse att alla i samhället ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga. Tillgång till litteratur och nyhetsinformation på lättläst svenska är av särskild betydelse under läroprocessen och ökar möjligheten för nyanlända invandrare att delta i samhällsdebatten och i samhället i övrigt på lika villkor samt att få ta del av kultur. Den organisatoriska förändring som tas upp i denna proposition bedöms dock inte ha några direkta konsekvenser för integrationspolitiken. Regeringens bedömning är att förslagen och bedömningarna inte har betydelse för den kommunala självstyrelsen. De bedöms inte heller ha någon effekt på miljön, brottsligheten, det brottsförebyggande arbetet eller på sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet. Sammanfattning av betänkandet Lättläst (SOU 2013:58) Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att göra en översyn av statens insatser på området lättläst (dir. 2012:109). Syftet är att ge ett beslutsunderlag till regeringen för eventuella reformer och prioriteringar. Det övergripande uppdraget för utredaren är att föreslå hur statens insatser för lättläst ska organiseras. Flera politikområden behandlar frågor som berör området lättläst. De politikområden som utredningen bedömer har mål som utgör en grundval för statens insatser är kulturpolitiken, funktionshinderspolitiken, demokratipolitiken och utbildningspolitiken. Alla ska kunna delta i kulturlivet, vilket innebär att personer med funktionsnedsättning ska uppmärksammas i alla regeringsinitiativ på kulturområdet. Målen för funktionshinderspolitiken är en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning blir delaktiga i samhällslivet och får jämlika levnadsvillkor. För att nå målen ska arbetet undanröja hinder för full delaktighet, förebygga och bekämpa diskriminering, samt ge alla med funktionsnedsättning förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Demokratipolitiken omfattar frågor om val och valdeltagande, politisk representation och möjligheter till inflytande och delaktighet mellan de allmänna valen. Demokratin stärks av att människor har makt över sitt eget liv och sina möjligheter att påverka den politiska beslutsprocessen. De övergripande målen för utbildningen stadgar lika tillgång till utbildning och alla elevers rätt till en likvärdig utbildning. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utredningen beskriver några forskare som har studerat läsförmåga, vägar till läsförståelse m.m. Läs- och skrivförmåga är ett vidare begrepp än läs- och skrivkunnighet och ju mer en person läser desto mer utvecklas läsförmågan. Lättlästa texter behövs, men det är viktigt att definiera vad som avses med en lättläst text. Det finns ett antal grupper med behov av att få texter anpassade till sina förutsättningar, men grupperna är sällan homogena. Olika typer av lässvårigheter som dyslexi, arbetsminnesproblem eller läsovana kräver olika typer av strategier för att förenkla en text. I utredningen redovisar vi olika beskrivningar av vad lättläst anses vara och ger några exempel. Enligt () kännetecknas en lättläst text av att den tar hänsyn till läsarens förutsättningar och förkunskaper, följer en logisk tanke och tidsföljd, språket har konkreta och vardagliga ord och uttryck och att den grafiska formen underlättar för läsaren att ta till sig texten. Historiken kring framväxten av lättläst beskrivs i ett avsnitt. nyhetsinformation startade sin verksamhet 1987 med uppgiften att äga och ge ut en nyhetstidning för begåvningshandikappade. efter att stiftelsen regeringen att det var lämpligt att föra över bokutgivningen av lättlästa böcker, som tidigare hanterats av SÖ, till samma stiftelse. De målgrupper som lättlästa texter och material är tänkta att vända sig till finns inte tydligt definierade och har varierat . Enligt riktlinjer för CFLL ska personer med utvecklingsstörning och vissa andra grupper med lässvårigheter tillgodoses med nyhetsinformation och litteratur. De målgrupper som omfattas av lättläst material av de olika aktörerna är oftast: personer med funktionsnedsättningar, barn som håller på att lära sig läsa, personer med motoriska eller perceptuella svårigheter och invandrare som lär sig svenska. Personer som behöver lättläst är ofta inte de som själva efterfrågar lättläst material. I stället är det personer i deras närhet som fungerar som så kallade förmedlare och som uppmärksammar dem på att det finns anpassat material. Förmedlare är t.ex. föräldrar, lärare i förskola, skola och vuxenutbildning, bibliotekarier, läsombud, personal inom vården och intresseorganisationer. I utredningens uppdrag ingår att identifiera och beskriva relevanta aktörer inom olika sektorer, som skulle kunna bidra till arbetet för lättläst. Aktörerna har delats in i de som är offentliga, det civila samhället och de som är kommersiella. Vi har även studerat lättläst i några andra länder. Förutom CFLL har inga andra statliga stiftelser eller myndigheter något uppdrag som gäller produktion av lättlästa nyheter eller lättläst litteratur. Flera myndigheter har dock uppdrag utifrån funktionshinderspolitiken eller kultur- och språkpolitikens mål om lättillgänglig information och allas rätt till att utveckla och tillägna sig det svenska språket. Inom utbildningspolitiken ska undervisningen bidra till att alla elever utvecklar sin läsförmåga och sitt intresse för att läsa och skriva. Utredningen beskriver statliga och kommunala aktörer och de delar av deras verksamheter som berör lättlästområdet. De aktörer som beskrivs är bl.a. CFLL, Myndigheten för tillgängliga medier (MTM), , , , och Specialpedagogiska skolmyndigheten. När det gäller det civila samhället beskrivs intresseorganisationer, folkhögskolor, studieförbund och . De kommersiella aktörer som beskrivs är nyhetstidningar, bokförlag, språk- och webbrådgivare och de som producerar digitala lärverktyg. CFLL är en föregångare i arbetet med lättlästa texter på internationell nivå. Utredningen beskriver också hur man arbetar med lättläst i några andra länder, t.ex. och . Behov av offentligt stöd för lättläst Staten har ett ansvar för att alla med stora svårigheter att läsa får texter som de kan tillägna sig. Staten har även ett ansvar när det gäller möjligheten till inflytande och demokrati, bl.a. genom lättläst nyhets- och samhällsinformation och att alla kan få tillgång till läsning och kulturupplevelser. Utredningen anser att de statliga medel som tilldelas för lättlästa nyheter och litteratur bör fortsatt användas för detta ändamål men även kunna utnyttjas för andra medier. De medel som avsätts för lättläst bör i första hand användas till dem som har de största behoven, där graden av lässvårigheter är störst och gruppens storlek bidrar till att kommersiella drivkrafter saknas för att tillgodose deras behov. Utredningen har valt att peka ut primära och sekundära målgrupper. De primära målgrupperna är: –Personer med utvecklingsstörning –Personer med andra funktionsnedsättningar som påverkar läsförmågan i hög grad. –Personer med demenssjukdom. De sekundära målgrupperna är: –Personer med enklare former av läs- och skrivsvårigheter. –Personer som invandrat till och som inte kan svenska på grundläggande nivå. –Personer som är mycket läsovana. Utredningen anser att statens ansvar för de primära målgruppernas behov av lättläst material, både litteratur och nyhetsinformation är mer omfattande. Det gäller tillgången till olika slags lättläst material, medier och uttryckssätt. De statliga medlen ska i första hand öka de primära målgruppernas tillgänglighet och användas för deras behov. För de sekundära målgrupperna finns fler privata företag som tillgodoser deras behov. Här ska staten endast producera material i den mån det finns ett behov som marknaden inte tillgodoser. Utredningen vill även peka på de statliga myndigheternas uppdrag att ge samhällsinformation och att det bör följas upp på ett tydligare sätt. Det offentliga stödet bör främst inriktas på ett nationellt och nyhetsinformation, samhällsinformation och litteratur för de primära målgrupperna. Statens insatser för lättläst överförs till MTM Utredningen föreslår att statens stöd till nyhetsinformation och litteratur ska avvecklas och medlen och verksamheten överförs till MTM. Kravet på tillgänglighet i språk och kommunikation för personer med funktionsnedsättning och uppdraget om lättläst måste tydliggöras. Insatserna för lättläst ska avgränsas när det gäller målgrupper och i förhållande till andra texter som är lätta att läsa eller klarspråk. Syftet med insatserna för lättläst ska vara att: –ge information till de primära målgrupperna om vad man som medborgare behöver känna till för att kunna ingå i och bidra till ett demokratiskt samhälle, –ge tillgång till och sprida kultur för att ge möjlighet till att på ett djupare sätt vara delaktig i och få förståelse för samhället, och –utveckla tilltron till det egna språket för att kunna kommunicera och utveckla den egna identiteten. Statens insatser för lättläst ska inrättas som ett nationellt inom MTM. Tolkningen av lättläst ska utgå från ett vidgat textbegrepp och även gälla olika slags kommunikation. Uppdraget ska vara övergripande, kunskapsinriktat och stödjande för alla som producerar och utvecklar lättläst material av olika slag. Det innebär att ansvarsområdet vidgas till att bli en tillgång för dem som är verksamma inom lättläst. Det nationella kunskapscentret ska utforma gemensamma nationella riktlinjer för lättläst och samarbeta med aktörerna inom lättlästområdet nationellt och internationellt. Centret ska sammanställa och sprida relevant forskning om läsande m.m. och som stöd för detta inrätta ett vetenskapligt råd. På ett övergripande plan ska kunskapscentrets arbete riktas mot alla som behöver lättläst men alltid i första hand mot de primära målgrupperna. När det gäller produktion av material bör det alltid först noga övervägas om det inte finns andra utförare på marknaden som tillgodoser behoven. De begränsade resurserna måste i första hand riktas till dem som bäst behöver dem. Om även andra grupper vill använda materialet ska det naturligtvis inte finnas några hinder för detta. Produktionen ska utgå från de definierade målgruppernas behov medan det ska vara öppet för vem som helst att köpa produkterna. Information och marknadsföring av lättläst Det nationella kunskapscentret för lättläst ska aktivt öka kunskapen och sprida kännedom om lättläst material till målgrupperna och förmedlarna, bl.a. genom en databas för allt lättläst material. Det är viktigt att brukarna/användarna av olika lättlästa produkter får komma till tals och föra fram sina idéer om kommande produktioner och initiativ. Utredningen föreslår därför att ett brukarråd inrättas för kontakter med de primära målgrupperna och deras intresseorganisationer inom kunskapscentret. Ny teknik för att underlätta kommunikation och läsande för personer med funktionsnedsättning utvecklas oavbrutet. Det nationella kunskapscentret bör aktivt bevaka, följa och använda den teknikutveckling som berör lättläst i olika former. De yrkesgrupper som arbetar med teknikutveckling behöver uppmärksammas på målgrupperna för lättlästs behov och möjligheter. För personer med utvecklingsstörning eller annan funktionsnedsättning som vill ha en lättläst nyhetstidning finns inget alternativ till 8 SIDOR. Det nationella kunskapscentret för lättläst ska därför fortsatt ge ut tidningen 8 SIDOR. MTM:s generaldirektör ska utse en oberoende chefredaktör för tidningen. Tidningen bör i högre grad än inriktas mot de som läser på nivå 1 och 2. Det nationella kunskapscentret för lättläst ska ansvara för att utveckla, anpassa, framställa och distribuera litteratur i den utsträckning behoven inte kan tillgodoses på den kommersiella marknaden. Den litteratur som det nationella kunskapscentret för lättläst producerar ska främst inriktas mot vuxna inom de primära målgrupperna. För barn och unga produceras lättläst litteratur av flera privata förlag. Centret bör även kunna producera litteratur för barn och unga i de primära och de sekundära målgrupperna om det finns ett behov för en speciell grupp eller att det finns ett behov som inte tillgodoses av den privata marknaden. Lättläst-tjänsten fungerar likt en fristående konsultverksamhet men får anses ha vissa konkurrensfördelar gentemot andra privata språkkonsultföretag genom att vara knuten till CFLL. Utredningen anser att Lättläst-tjänsten ska avknoppas till en privat verksamhet och fungera på samma villkor som andra språkkonsulter. Det särskilda uppdraget om att främja och öka utbudet av lättlästa nyheter och böcker för skolbruk ska enligt utredningens förslag upphöra. Kravet att minst ska användas för att främja och öka utbudet av lättlästa nyheter och böcker för skolbruk i samverkan med berörda aktörer ska upphöra. Det bör finnas ett tydligt uppföljningsansvar för kvaliteten på den befintliga samhällsinformationen om det ska anses vara tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Handisam är den myndighet som ansvarar för uppföljningen av funktionshinderspolitiken och därför mest lämpad att följa upp och utvärdera kvaliteten på olika myndigheters lättlästa samhällsinformation. Förslaget till tidplan innebär att kunskapscentret för lättläst kan starta . Hela eller delar av styrelsen för stiftelsen bör kvarstå fram till dess för att säkerställa kontinuitet i verksamheten. Även direktören för CFLL bör få en anställning som chef för det nationella kunskapscentret för lättläst. Detta tillvägagångssätt bör underlätta och säkerställa överföringen av verksamheten till MTM. En överföring av verksamheten innebär för personalens del en verksamhetsövergång enligt lagen om anställningsskydd. Personal hos CFLL överförs till MTM med oförändrade anställningsvillkor.