prop · H2031d24 · 2014-10-23 00:00:00 — I syfte att tydliggöra målet för elektronisk kommunikation bör det kortas ner och formuleras om men behålla samma sakinnehåll. Målet för it-politiken inkluderar en större bredd av frågor varför målet för elektronisk kommunikation i stället bör utgöra ett delmål till målet för it-politiken. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringens förslag: Målet för postsektorn ska lyda: Det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen (2010:1045). Skälen för regeringens förslag: Det nu gällande målet för post är att: det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra försändelser som väger högst . Det ska finnas möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser. Dessutom ska enstaka försändelser befordras till enhetliga priser. Det ska finnas möjlighet att försäkra försändelser och få kvitto från mottagaren på att försändelsen har tagits emot. Detta mål bör kortas ned och formuleras om till att: det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen (2010:1045). Syftet med den nya målformuleringen är att tydliggöra målet för postmarknaden. Det tidigare målet motsvarar det mål som anges i postlagen som fortsatt gäller för själva lagen. Målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till 2006/07:55, 2006/07:TU16, 2006/07:205). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.2 Målstruktur för politiken för informationssamhället Målet för it-politiken är att ska vara Målet för postsektorn är att det ska finnas en Målet för politiken för de grundläggande bäst i världen på att använda posttjänst av god kvalitet i hela landet som betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha digitaliseringens möjligheter (prop. uppfyller de krav som anges i postlagen tillgång till grundläggande betaltjänster till 2011/12:1, utg. omr. 22, bet. 2011/12:TU1, (2010:1045). rimliga priser (prop. 2006/07:55, bet. 2011/12:87). 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). Ett delmål är att elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. De elektroniska kommunikationerna ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. Ett delmål är att ska ha bredband i Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr 2009/10:297). 5.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En rad olika faktorer påverkar utvecklingen inom informationssamhället. Politikens bidrag inom detta område är ofta svår att mäta och avgränsa från effekterna av andra offentliga och privata insatser. De viktigaste indikatorerna för att redovisa resultaten inom it-politiken är följande: –Andel individer som använt internet i stort sett respektive som aldrig använt internet. –Andel individer som använt internet för att hämta information från myndigheters webbplatser samt som använt internet för att ladda ned blanketter från myndigheters webbplatser. –med minst tio anställda respektive företag med 1-9 anställda som använt internet för att söka information från myndigheters webbplatser. –Täckning i hela landet av tal och data via mobilnäten (yttäckning och befolkningstäckning) på /s, /s, /s. –Årsutveckling av pris per abonnemang för fast bredband minst /s samt årsutveckling lägstapris snittanvändare mobila samtalstjänster. –Andel hushåll och företag som har tillgång till bredband om minst /s respektive antal hushåll och företag som saknar tillgång till bredband om minst /s. Flera av indikatorerna är nya och syftet med de nya indikatorerna är att de bättre ska visa måluppfyllelsen än tidigare indikatorer. För vissa indikatorer saknas dock historiska tidsserier, vilket framgår av tabell 5.3. Regeringen har uppdragit åt () att mäta en utökad åldersgrupp, t.o.m. , jämfört med tidigare då var maxålder. Eftersom denna statistik är ny och ännu inte är beslutad , presenterar tabell 5.3 statistik för åldersgruppen 16–, däremot kommenteras den äldre ålderskategorin i resultattexterna. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen har vidare uppdragit åt SCB att mäta it-användningen hos personer med funktionsnedsättning, se resultattexterna. Målet för it-politiken kan också delvis mätas genom de internationella index och rankingar som finns inom it-området. Dessa studier jämför länders förutsättningar samt investeringar och användning av it men visar inte genomslag på ekonomi eller sysselsättning vilket också kan vara av intresse (se mer i avsnitt 5.4.2 Analys). För området robusthet och säkerhet har lämpliga indikatorer ännu inte kunnat identifieras. Det finns därför ett behov av utvecklingsarbete inom detta område. Inom områdena post och grundläggande betaltjänster följs utvecklingen upp genom kvalitativa bedömningar. Regeringen har ett ansvar för att se till att alla har tillgång till posttjänster och grundläggande betaltjänster. Om det finns indikationer på att så inte är fallet, ansvarar regeringen för att åtgärda detta bl.a. genom insatser från PTS, ansvarig myndighet för dessa områden. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.3 Indikatorer på måluppfyllelse Individer, andel (%) av befolkningen (kvinnor/ män) 16–som: använt internet i stort sett använt internet för att hämta information från använt internet för att ladda ned blanketter från Företag andel (%) (minst 10 anställda/ 1–9 anställda), som: använt internet för att söka information från använt internet för att hämta blanketter från Mobiltäckning i hela landet (yttäckning/ befolkningstäckning (%): årsutveckling pris per abonnemang fast bredband /s, juni–juni årsutveckling lägstapris snittanvändare mobila samtalstjänser, aug–aug Andelen hushåll och företatg som har tillgång till bredband om minst /s Antal hushåll och företag som saknar tillgång till bredband om minst /s Källor: SCB, PTS Prisutvecklingen på mobiltelefoni och bredband 2013 1Avser den sammanlagda täckningen för , Tele2, TeliaSonera och Tre för handburen terminal utomhus. 2Avser den sammanlagda täckningen för Net1,, Tele2, TeliaSonera och Tre för handburen terminal utomhus. 3Avser den sammanlagda täckningen för , Tele2, TeliaSonera och Tre för handburen terminal utomhus. 4Avser den sammanlagda täckningen för , Tele2, TeliaSonera och Tre för handburen terminal utomhus. blir fortsatt bättre på att använda digitaliseringens möjligheter, men det finns fortfarande stora möjligheter till förbättringar inom it-området. Enligt den svenska statistiken (se tabell 5.3) har individers användning av internet inklusive e-tjänster generellt ökat kontinuerligt . Företagens användning av internet, framförallt för e-förvaltning, har legat på en hög nivå , men enligt SCB:s statistik har den utvecklingen planat ut något 2013. Även på övriga områden inom it-politiken är utvecklingen generellt sett positiv, se följande stycken. Prisutvecklingen inom området elektronisk kommunikation är gynnsam för konsumenterna vilket enligt regeringens mening torde tyda på en väl fungerande marknad. Tillgången till både fast och mobilt bredband ökar, vilket innebär att även målet för bredband är på god väg att uppnås. placerar sig bland de tre högst rankade länderna i de etablerade index som mäter digitaliseringen i världen, bl.a. Report 2014. De främsta ländernas positioner i mätningarna är stabila och skillnaderna mellan länderna är över lag små. Utöver internationella jämförelser av investeringar i och användning av it, är det önskvärt med beskrivningar av hur dessa aktiviteter ger effekter med genomslag i ekonomi och sysselsättning. Det saknas enighet inom forskarsamhället för hur sådana effekter bör beräknas och beskrivas och resultat blir svåra att överföra mellan länder. Regeringen har uppdragit åt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser att beskriva digitaliseringens bidrag till ekonomisk tillväxt och sysselsättning med fokus på svenska förhållanden. Resultatet ska redovisas . Utvecklingen inom den europeiska digitala agendans sakområden och position inom dessa, uppges vara positiv inom flera områden, framförallt digitalt innanförskap, digital kompetens samt forskning och innovation enligt delbetänkande En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13). Flera länder har en positiv utveckling medan har nått så pass höga nivåer att tillväxttakten avtar. konstaterar i sitt delbetänkande En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13) att digitaliseringens möjligheter behöver uppmärksammas inom skola och undervisning. har därför lämnat ett antal förslag som på olika sätt syftar till att öka de digitala inslagen i den svenska grund- och gymnasieskolans undervisning. Delbetänkandet har remitterats. Genom tilläggsdirektiv fick i uppdrag att ansvara för administrationen av det regionala signatärsskapet samt uppföljningen av de regionala digitala agendorna. I samtliga 21 län har avsiktsförklaringar signerats av många aktörer som därmed åtagit sig att ta fram en egen regional digital agenda. I fyra län har regionala digitala agendor presenterats. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Digitalt innanförskap innebär att alla som vill ska kunna använda de möjligheter som digitaliseringen erbjuder. I SCB:s undersökning Privatpersoners användning av datorer och internet 2013 framgår att tre fjärdedelar av befolkning i åldern 16–använder datorer och internet (siffran för åldersgruppen 16–är vilket framgår av tabell 5.3). Av dem som i SCB:s undersökning uppgav att de använt datorer och internet angav att de har någon form av funktionsnedsättning, av dessa tillhör åldersgruppen 75–. av det totala antalet personer med funktionsnedsättning i undersökningen svarade att de upplever att de har stora svårigheter att använda datorer och internet på grund av funktionsnedsättningen och uppgav att de har vissa svårigheter. Sju av tio personer med funktionsnedsättning uppgav att de inte upplever några särskilda svårigheter vid it- användning. Regeringen uppdrog åt () att göra en förstudie om förutsättningarna för att driva en nationell tjänst med it-support för personer med funktionsnedsättning. Uppdraget ska rapporteras . tilldelades Digidel- nätverket genom föreningen i ett finansieringsbidrag för att arrangera Get online week 2014. lämnades ytterligare verksamhetsbidrag för att stödja insatser för främjandet av digitalt innanförskap. Det är generellt sett ingen större skillnad mellan kvinnor och män när det gäller användningen av datorer och internet, enligt SCB:s it-statistik Privatpersoners användning av datorer och internet 2013. I åldersgruppen 75–var dock skillnaderna större mellan könen, där fler kvinnor än män uppgav att de aldrig har använt en dator (av kvinnorna och av männen) och som inte hade tillgång till internet i hemmet (av kvinnorna och av männen). Fler kvinnor än män uppgav att anledningen till att inte ha internet i hemmet är att de inte behöver internet, inte vet hur man använder internet eller att det är för dyrt. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Andelen kvinnor i it-sektorn var 2013 fortsatt låg. Från it-utbildningar på universitet och högskolor utexaminerades kvinnor och män 2013, enligt statistik från . Enligt SCB var andelen kvinnor i it-yrken fortsatt och andelen män 2013. SCB konstaterar i sin årliga undersökning Företagens användning av it att stora företag använder it i högre utsträckning än de med färre anställda. Störst är skillnaderna i användningen av mobila enheter och i vilken utsträckning e- fakturering används. anger att trots att it-användningen bland företag successivt har ökat är tillväxttakten relativt låg. med 1–9 anställda som har egen webbplats har t.ex. legat still –2013. Utredningen om ökad it-användning i småföretag har i sitt slutbetänkande Små företag - stora möjligheter med it (SOU 2012:63) föreslagit att statistiken över it-användning i företag även bör inkludera företag med noll anställda. Regeringen har uppdragit åt SCB att även undersöka it-användningen bland sådana företag 2014. SCB:s undersökning Företagens användning av it visar att en något högre andel företag med tio anställda eller fler har en miljöpolicy eller motsvarande med syfte att företaget ska minska sin miljöpåverkan genom att välja telefon-, webb-, eller videomöten. Däremot har andelen sjunkit något när det gäller miljöpolicy som innehåller minskad energiförbrukning, krav på miljöcertifiering vid upphandling samt hänsyn till energiförbrukning vid upphandling av system och hårdvara. Bland företag med en anställd eller fler är andelen något lägre än bland de större företagen, särskilt med avseende på telefon-, webb-, eller videomöten och krav på miljöcertifiering vid upphandling. Enligt årliga sammanställning av de statliga myndigheternas miljöledningsarbete, Miljöledning i staten 2013, har angett att de använder it för att minska sin energianvändning, en minskning sedan föregående år. Av myndigheterna har angett att de använder it för att minska antalet tjänsteresor, vilket är samma nivå som . De flesta myndigheter tillhandahåller teknik för video-/ telekonferenser och vissa har tagit fram integrerade mötes- och resepolicys. E-delegationens uppföljning av myndigheternas arbete med e-förvaltning och e-tjänster 2013 visar att av myndigheterna använder it för resfria möten till stor del eller i hög utsträckning. Andelen har ökat med . driver projektet möten i myndigheter (REMM) i samarbete med ett tjugotal myndigheter. förslag om indikatorer för it för miljön behandlas inom ramen för revideringen av förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. Sju av tio personer har enligt SCB hämtat information från myndigheters webbplatser . Det är framförallt personer i åldern 25–som är användare, män i högre grad än kvinnor. Merparten av de som inte använt myndigheters webbplatser uppgav att de inte haft behov av det eller så har ärendet krävt inskickat dokument eller ett personligt besök. De som använt myndigheternas webbplatser är huvudsakligen nöjda med tjänsterna. Bland företagen har andelen som använt offentliga e-tjänster ökat med . använder e-tjänster i något mindre grad än de större (se tabell 5.3). E-delegationens uppföljning av de statliga myndigheternas arbete med e-förvaltning och e-tjänster 2013 visar att av myndigheterna prioriterar frågorna i mycket hög eller ganska hög grad. Elektroniskt informationsutbyte mellan de statliga myndigheterna (maskin-till-maskin) har ökat markant jämfört med motsvarande undersökning 2011. Betydligt fler statliga myndigheter är också involverade i gemensamma satsningar jämfört med . ESV redovisade sitt uppdrag att ta fram en modell för beräkning och jämförelse av it-kostnader. Arbetet genomfördes i samverkan med 22 myndigheter och visade att myndigheterna har en sammanlagd it-kostnad på 12,5 miljarder och att mer än hälften av it- kostnaderna går till inköp av externa tjänster och konsulter. ESV estimerar statens totala it-kostnader till 24–. I rapporteringen pekar ESV på att jämförelser av nyckeltal för it kan vara värdefullt för myndigheterna, både för jämförelse mellan myndigheter och för jämförelse över tiden för den enskilda myndigheten, samt utgör en bra grund för lärande mellan myndigheter. har fått i uppdrag (dnr S2014/6323/RU) att i samverkan med ESV och i samråd med Kommuner och Landsting att ta fram ett underlag till handlingsplan för en genomgående elektronisk inköpsprocess. Direktiv /55/EU om elektronisk fakturering vid offentlig upphandling antogs . Direktivet innebär att statliga myndigheter, kommuner, landsting och sådana juridiska personer som omfattas av upphandlingslagstiftningen framöver måste kunna ta emot e-fakturor som överensstämmer med en europeiska standard som ska utarbetas. E-delegationen koordinerar och samordnar flera gemensamma insatser och tilldelades 2014 medel för bl.a. projekten , Effektiv informationsförsörjning, e-Arkiv och e-Diarium. presenterades en kartläggning av mer än hundra offentliga strategiska e-förvaltningsprojekt. E-delegationens uppföljning visar att användningen av kostnads- och nyttoanalys har ökat , men att endast ett fåtal myndigheter kan beräkna den årliga interna kostnadsbesparingen av nya tjänster. av de svarande myndigheterna har en en strategi för försörjning av it, en s.k. it- sourcingstrategi, vilket är en viss ökning jämfört med . För att hantera standardiseringsfrågorna på it- området fick E-delegationen i uppdrag att etablera ett it-standardiseringsråd. Rådet drivs nu vidare av SIS, . E-delegationen lämnade in delbetänkandet Organisering av framtidens e- förvaltning (SOU 2013:75) om framtidens organisering av e-förvaltning. Delbetänkandet har remitterats. Regeringen beslutade om en ändring i förordningen (2003:770) om statliga 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 myndigheters elektroniska informationsutbyte. Ändringen innebär att infrastrukturen för säkra elektroniska meddelanden, Mina meddelanden, nu också kan användas av kommuner och att privatpersoner och företag kan ta emot myndighetspost från kommuner och statliga myndigheter elektroniskt på ett samlat ställe. Fyra statliga myndigheter och en kommun är anslutna till tjänsten. Statens servicecenter fick regeringens uppdrag att tillsammans med utveckla en myndighetsgemensam tjänst för e-arkiv (dnr N2014/3415/ITP, N2014/2701/ITP). Syftet med tjänsten är att göra det enklare och billigare för myndigheterna att införa e-arkiv, men också bidra till ökad öppenhet och tillgång till information om den statliga förvaltningen. ESV rapporterade sitt uppdrag att följa upp de ekonomiska nyttor som realiserats hos statliga myndigheter till följd av vissa initiativ såsom Elektroniska beställningar och Mina meddelanden. ESV skulle även föreslå en modell för löpande uppföljning av e- förvaltningsprojekt. ESV konstaterar att det inte har varit möjligt att sammanställa ekonomiska nyttor för initiativen. Orsaken till detta är dels att ingen mätning av kostnader och kvalitet har gjorts före införandet, dels att flera av initiativen är under genomförande. Regeringen beslutade om en ändring i förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte som innebär att i princip alla statliga myndigheter med fler än 50 anställda ska beställa sina varor och tjänster elektroniskt (e-beställningar). ESV har regeringens uppdrag att leda och samordna införandet av elektronisk handel i staten vilket inkluderar e-beställningar. ESV:s uppföljningsrapport visar att myndigheterna gjort ett stort arbete, men att flera ligger efter. Regeringen uppdrog därför åt ett antal myndigheter att återrapportera införandet av elektroniska beställningar. ESV:s rapport (ESV 2014:42) från om införandet av e-beställningar visar att det är 93 av 154 myndigheter som möter kraven. ESV har i uppdrag att vara Peppol- myndighet och som medlem delta i Open 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Peppol och därigenom bidra till att stimulera den gränsöverskridande handeln i EU och för att förenkla upphandlingsprocessen genom elektroniska förfaranden. ESV har också i uppdrag att samordna deltagande i e- () som syftar till ökad digital samverkan mellan EU:s medlemsländer. Övriga uppdrag och samarbeten rapporterade Statskontoret sitt uppdrag att utvärdera E-delegationen (dnr N2014/1630/ITP). Statskontoret konstaterar att regeringen behöver stärka den samlade beslutsförmågan och genomförandekraften inom e-förvaltningsområdet. Statskontoret anser vidare att möjligheterna till systemeffektiviseringar i statsförvaltningen kan vara stora eftersom förutsättningarna för interoperabilitet i offentlig sektor inte är tillräckligt utredda. Tio myndigheter har i regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa hur de arbetar för att genomföra strategin Med medborgaren i centrum. Regeringen skrev under en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om att främja digitalisering. SKL skulle enligt överenskommelsen bl.a. ta fram förslag på hur förutsättningar för digital samverkan mellan kommunala och statliga myndigheter kan förbättras. SKL lämnade in en rapport med förslag . uppskattades antalet unika användare av e-legitimation i till 5,6 miljoner, och det mesta tyder på att antalet användare ökar. I åldersgruppen 25–närmar sig andelen användare . arbetar med att genomföra valfrihetssystemet för elektronisk identifiering och signering. Efter en ändring i förordningen (2010:1497) med instruktion för (SFS 2014:61) får nämnden ta ut avgifter av de upphandlande myndigheterna som har anslutit sig till valfrihetssystemet. skrev samtliga i E-delegationen ingående myndigheter, vars myndighetschefer är ledamöter i E-delegationen, under en avsiktsförklaring om att ansluta sig till Svensk e-legitimation. myndighet pågår arbete med att ta fram tidplaner för anslutning. Regeringen uppdrog åt att genomföra fördjupade analyser av Svensk e-legitimation utifrån ett säkerhetsperspektiv, med fokus på de enskilda användarna av e-legitimationer och infrastrukturen som helhet (dnr N2014/2207/ITP). E-delegationen har tilldelats särskilda medel till aktiviteter för att förstärka införandet av Svensk e-legitimation(dnr N2014/425/ITP). Den centrala tilldelningen av domännamn och IP-nummer styrs av for Assigned Names and Numbers (ICANN) i en modell av samverkan i flerpartsforum där representanter för länder, företag och civilsamhället lämnar råd till ICANN som fattar beslut om tilldelning av toppdomäner, t.ex. .se. deltar genom representation i (). Med internets växande betydelse ökar intresset för internets globala förvaltning och engagerar allt fler länder och aktörer runt om i världen. En fråga som en del länder driver är om internets globala förvaltning fortsatt ska ske i flerpartssamverkan eller övergå till en enbart mellanstatlig modell. Detta diskuteras i möten inom ramen för bl.a. Internationella teleunionen (ITU) och . Frågorna berördes också vid en internationell konferens i . beslutade att överväga en överlämning av sitt resterande inflytande över internets rot-zon. Detta utgör ett stöd för att främja modellen med flerpartssamverkan. För att använda internet krävs bl.a. att varje ansluten enhet (dator, skrivare etc.) kan adresseras med en unik adress, internetadress, s.k. internetprotokolladress (IP-adress). Adresser i version fyra av internetprotokollet (IPv4) håller globalt på att ta slut och det är nödvändigt att genomföra en övergång till IP version 6 (IPv6). Detta framhålls av Europeiska kommissionen (KOM(2008) 313) och PTS. PTS rapporterar löpande hur myndigheters införande av IPv6 utvecklas (http://e- tjanster.pts.se/internet/ipv6). var av alla myndigheter tillgängliga med IPv6 för någon av tjänsterna e-post, DNS (domännamnssystem) och webb medan var tillgänglig för alla tre tjänsterna. PTS har på uppdrag av regeringen tagit fram en vägledning för organisationer som ska införa IPv6 och följer utvecklingen av myndigheters arbete med att göra sina webbplatser tillgängliga för IPv6. PTS undersökning visar att åtta av tio myndigheter har infört IPv6 för någon del av sin externa kommunikation. Emellertid återstår att införa IPv6 för många myndigheter. 5.4.2.1Effektivt fungerande marknader för elektronisk kommunikation är ett föregångsland när det gäller utvecklingen av 4G (fjärde generationens mobilsystem). Av befolkningen har enligt operatörerna numera tillgång till bredband med hög överföringshastighet via LTE (Long Term Evolution). Den snabba utbyggnaden har främjats av ett tidigt frigörande av nödvändiga radiofrekvenser och lanseringen av nya tillstånd på marknaden, t.ex. det s.k. 800 MHz-bandet. Det har inneburit att utbyggnaden på landsbygden har förbättrats och täckningsgraden är högre för 4G än för den äldre tekniken . Även användningen av mobilt bredband tog fart och ligger nu näst högst bland EU:s medlemsländer.