prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — proposition, på bl.a. skolan och vården, till att 2 Produktivitet mäts som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 3 Enligt nationalräkenskaperna. Nivå avser 10 000-tal. sysselsättningen i offentlig sektor ökar starkt. 4 Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta i åldersgruppen 15–enligt . Sysselsättningsgraden, dvs. 5 Potentiell sysselsättning avser inte den högsta möjliga nivån utan den nivå som relation till befolkningen, har ökat . är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans. 6 Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsättning i procent av potentiell sysselsättning. 7 I procent av arbetskraften. kommer att fortsätta öka framöver (se diagram 8 Personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Sysselsättningen ökar starkast i Finanskrisen och den efterföljande skuldkrisen har påverkat den svenska sysselsättningen negativt. Främst gäller det de varuproducerande branscherna som drabbats av den vikande omvärldsefterfrågan. I tjänstebranscherna har utvecklingen däremot varit stark. Den minskande andelen sysselsatta i varubranscherna totalt, och den allt större andelen sysselsatta i tjänstebranscherna, följer också en strukturell trend som pågått (se diagram 4.7). BNP-tillväxten förväntas 2014 och 2015 främst drivas av en ökad tjänsteproduktion, medan bidraget från varuproduktionen blir förhållandevis litet. Efterfrågan på arbetskraft kommer därmed skilja sig åt mellan olika sektorer . Medan syssel- sättningen i tjänstesektorn väntas utvecklas starkt, bedöms sysselsättningen i varu- branscherna fortsätta att minska 2014 (se tabell 4.5). Den svaga utvecklingen av sysselsättningen i varubranscherna är framför allt en följd av att sysselsättningen i den exportberoende industri- sektorn ser ut att fortsätta utvecklas svagt. Diagram 4.6 Ett urval av sysselsättningsindikatorer 2001– 2014 Nyanmälda lediga platser (vänster skala) Varsel (vänster skala) Anställningsplaner, näringslivet (höger skala) Anm.: Nyanmälda platser vid Arbetsförmedlingen. Anställningsplanerna är säsongrensade och avser förväntningar på antal anställda från Konjunkturbarometern. Nettotal är skillnaden mellan andelen positiva och andelen negativa svar. Källor: , och . Tabell 4.5 Sysselsättning i ekonomins olika sektorer Procentuell förändring om annat ej anges. Nivå, tusental personer -0,1 -1,7 -0,5 -0,2 -0,4 -0,2 1 I ekonomin totalt inkluderas även sysselsatta i hushållens icke vinstdrivande organisationer. Antalet sysselsatta avser sysselsatta enligt nationalräken - skaperna. Källor: och egna beräkningar. Diagram 4.7 Sysselsättning i näringslivet och offentlig sektor 1994–2015 Procent av total sysselsättning Anm.: Sysselsatta enligt nationalräkenskaperna. Källor: och egna beräkningar. Sysselsättningen i staten, kommunerna och landstingen ökade starkt 2013. Det finns framöver behov inom framför allt kommun- sektorn att öka sysselsättningen för att möta behoven som den demografiska utvecklingen med fler barn och äldre medför. Sysselsättningen inom både staten och kommunsektorn bedöms fortsätta öka förhållandevis starkt även 2014. Den offentliga sysselsättningen bedöms öka ytterligare 2015. Sysselsättningsökningen sker i kommunsektorn, bl.a. på grund av de planerade satsningarna i förskolan och samt införandet av traineejobb och extratjänster (se tabell 4.5). Arbetade timmar och produktivitet Antalet arbetade timmar har följt syssel- sättningsutvecklingen. Utvecklingen av antalet arbetade timmar har dock varit hög i förhållande till produktionen, vilket har inneburit att produktiviteten i näringslivet utvecklats relativt svagt (se tabell 4.4). Det totala antalet arbetade timmar bedöms fortsätta öka i ungefär samma takt som sysselsättningen 2014 och 2015 (se diagram 4.8). Ökningen drivs, liksom ökningen av sysselsättningen, av en högre efterfrågan inom tjänstebranscherna och i offentliga myndigheter. Inom varubranscherna bedöms antalet arbetade timmar att fortsätta utvecklas svagt 2014, vilket beror på den svaga utvecklingen inom industrin. Industriproduktionen förväntas öka 2015, vilket medför att resursutnyttjandet inom företagen Då industriföretagen bedöms ha viss ledig kapacitet i termer av antalet anställda dröjer det innan antalet arbetade timmar och sysselsatta börjar stiga. Produktiviteten väntas därmed öka starkt 2015 och bidra till en högre tillväxt i den totala produktiviteten i näringslivet. Även den starkare efterfrågan inom handel och företagstjänster bidrar positivt till produktivitetstillväxten. Diagram 4.8 BNP, arbetade timmar och sysselsatta 1994– 2015 Anm.: Kalenderkorrigerade data för BNP och arbetade timmar. Källor: , och egna beräkningar. Arbetskraften ökar långsammare 2014 och 2015 Arbetskraften har ökat starkt (se diagram 4.9). Det beror delvis på att befolk- ningen i arbetsför ålder har ökat, men också på att en större andel av befolkningen deltar i arbetskraften. har den arbetsföra delen av befolkningen främst ökat till följd av invandring. Arbetskraftsdeltagandet har ökat i de flesta åldersgrupper . Ökningen har dock varit särskilt stor bland äldre (). I regel sjunker arbetskraftsdeltagandet när konjunkturen försämras. Under finanskrisen och den efterföljande lågkonjunkturen har del- tagandet dock inte minskat i samma grad som under tidigare lågkonjunkturer (se diagram 4.9). Arbetskraften väntas fortsätta öka 2014 och 2015, även om tillväxten inte blir lika stark 2015 som under de närmast föregående åren (se tabell 4.4). En anledning till detta är att personer med lågt arbetskraftsdeltagande, som äldre och nyanlända invandrare, stiger som andel av den arbetsföra befolkningen. Diagram 4.9 Arbetskraften och arbetskraftsdeltagande –2015 Antal i arbetskraften (vänster skala) Arbetskraftsdeltagande (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Länkad data från (2001–2005) och (1990–2000). Källor: , och egna beräkningar. Arbetslösheten fortsatt hög 2014 Arbetslösheten har legat på en hög nivå (se diagram 4.10). Det beror på att efterfrågan på arbetskraft har varit för svag för att det ökade arbetsutbudet fullt ut ska ha lett till minskad arbetslöshet. har samman- sättningen av gruppen arbetslösa ändrats . En större andel av de som är arbetslösa har en svagare ställning på arbets- marknaden . Även andelen långtids- arbetslösa har ökat (se diagram 4.11). När det gäller 2014 och 2015 bedöms arbets- lösheten minska i takt med att sysselsättnings- tillväxten tar fart (se tabell 4.4). Regeringens politik, med bl.a. utbildningskontrakt, 90-dagarsgarantin för unga, extratjänster samt ökad offentlig konsumtion och investeringar, kommer att bidra till minskningen av arbets- lösheten. Diagram 4.10 Arbetslöshet 1990–2015 Lågt resursutnyttjande på arbetsmarknaden De senaste årens svaga efterfrågan har medfört att resursutnyttjandet är lågt i svensk ekonomi. hämtningen förväntas fortsätta 2015 (se diagram Antal arbetslösa (vänster skala) 4.12), men det dröjer till slutet Arbetslöshet (höger skala) perioden innan ekonomin når konjunkturell De lediga resurserna finns i första hand (timgapet) bedöms Bedömningen stöds bl.a. av att Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Länkad av (2001–2005) och (1990–2000). Källor: , och egna beräkningar. Diagram 4.11 Arbetslösa och långtidsarbetslösa 2001– Diagram 4.12 Resursutnyttjande –2015 Arbetslöshet (vänster skala) Andel långtidsarbetslösa (höger Anm.: Gapen visar skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå. Anm.: Arbetslöshet avser åldersgruppen 15–och långtidsarbetslösa Källa: Egna beräkningar. åldersgruppen 16–. Långtidsarbetslösa är antalet inskrivna arbetslösa hos Arbetsförmedlingen som varit inskrivna delat på Bristen på arbetskraft har ökat i industrin, men arbetskraften enligt (16–). Säsongrensade data med tre månaders Källor: och Arbetsförmedlingen. inte att det finns någon brist på arbetskraft (se Ytterligare tecken på ett lågt resursutnyttjande på arbetsmarknaden är att löneökningstakten är dämpad (se avsnitt 4.2.4). 73 Detta innebär att BNP-gapet uppgår till ungefär -. BNP- gapet utgörs av skillnaden mellan faktiskt BNP-nivå och potentiell BNP- nivå. Det mäter mängden lediga resurser i ekonomin och är därmed ett mått på konjunkturläget. BNP-gapet är lika med summan av produktivitetsgapet (vilket mäter resursutnyttjandet inom företagen) och timgapet (vilket mäter resursutnyttjandet på arbetsmarknaden i termer av arbetade timmar). Se promemoria Metod för beräkning av potentiella variabler på . Detta talar sammantaget för att det finns lediga resurser på arbetsmarknaden och att arbetslösheten därmed kan minska ytterligare, utan att det uppstår en generell brist på arbetskraft. Diagram 4.13 Brist på arbetskraft –2014 Anm.: Den streckade linjen visar seriens genomsnitt –2014. I takt med att företagens resursutnyttjande stiger bedöms efterfrågan på arbetskraft öka. Antalet sysselsatta och antalet arbetade timmar förväntas öka med 2014 och 2015. Det medför att timgapet, dvs. mängden lediga resurser på arbetsmarknaden, krymper (se diagram 4.12). Nära balanserat resursutnyttjande i företagen Indikatorer pekar på att resursutnyttjandet inom företagen, dvs. i vilken utsträckning som företagen utnyttjar befintliga maskiner och personal, är nära en balanserad nivå. Industrins kapacitetsutnyttjande har stigit till strax över den genomsnittliga nivån (se diagram 4.14). som uppger att otillräcklig efterfrågan är det främsta hindret deras för produktion ligger på en nivå under genomsnittet och företagens anställningsplaner är på en nivå som är högre än genomsnittet, även om de senares omfattning har minskat något . Den sammantagna bilden är därmed att resursutnyttjandet inom företagen är nära balanserat 2014. , när efterfrågan på företagens produkter stiger ytterligare, bedöms resurs– utnyttjandet inom företagen vara så ansträngt att en stor del av dem behöver investera i en högre utsträckning och anställa fler. Diagram 4.14 Industrins kapacitetsutnyttjande –2014 Anm.: Den streckade linjen visar seriens genomsnitt –2014. Resursutnyttjandet inom företagen skiljer sig dock åt mellan olika branscher. I de tjänste- producerande branscherna bedöms företagen redan använda befintliga resurser fullt ut och en ökad efterfrågan leder därmed till fler anställningar. I de varuproducerande bransch- erna finns det dock fortfarande företag med viss överkapacitet i väntan på en kommande uppgång i efterfrågan. Under avtalsrörelsen var konjunktur- utsikterna dystra. Det bidrog till att de avtalade löneökningarna för blev förhållandevis återhållsamma (se diagram 4.15). Löneökningarna utöver centrala avtal har stigit under inledningen av 2014 och ökningarna bedöms därför bli högre än 2013 (se diagram 4.15). En högre efterfrågan i ekonomin bidrar till en viss ökning av lönerna även 2015. Samman- taget förväntas ändå den totala löneöknings- takten för hela ekonomin bli dämpad både 2014 och 2015, sett ur ett längre perspektiv (se tabell 4.6). Diagram 4.15 Centrala avtal och löneökningar i näringslivet 1993–2015 Källor: och egna beräkningar. Tabell 4.6 Löner och inflation Utfall *, prognos KL, hela ekonomin1 NR, hela ekonomin2 * Löneökningstakten enligt konjunkturlönestatistiken avser prognos. Detta beror på att statistiken blir definitiv , bl.a. på grund av utbetalning av retroaktiva löner. 1Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 2Timlön enligt nationalräkenskaperna. 4KPIF (KPI med fast bostadsränta) är ett av definierat mått på underliggande inflation. KPIF beräknas genom att den del av förändringen i hushållens räntekostnader för egnahem som beror på förändrade räntesatser hålls . Källor: , och egna beräkningar. har utfallet för löne- ökningstakten enligt nationalräkenskaperna varit lägre än enligt konjunkturlönestatistiken, vilket motiverar en lägre prognos för enligt detta mått.74 är prognoserna för 74 Löneutvecklingen mäts med två olika sorters statistik. I konjunkturlönestatistik registreras löneökningen som lönen intjänades medan den i nationalräkenskaper registreras då lönen betalades ut. Det innebär att retroaktiva löneutbetalningar bokförs i de olika källorna. löneökningstakten enligt de två måtten likartade (se tabell 4.6). Trots den något dämpade utvecklingen av de nominella lönerna innebär den låga öknings- takten i konsumentpriserna att reallönerna förväntas öka med i genomsnitt 2014 och 2015. Det är ungefär i linje med genomsnittet på sedan industri- avtalets införande 1997. Inflationen har varit låg och understigit mål om . Detta gäller oavsett om inflationen mäts som den årliga procentuella förändringen i konsumentprisindex (KPI) eller i KPI med fast ränta (KPIF). Den låga inflationstakten beror på låga importpriser och ett lågt resursutnyttjande. Varupriserna har utvecklats svagt . Tillväxttakten i tjänstepriserna, som främst styrs av inhemska faktorer, har uppvisat en nedåt- gående trend och har därmed bidragit till att hålla nere inflationen (se diagram 4.16). har dock inflationstakten för tjänster stigit något. Diagram 4.16 Inflation i varor respektive tjänster 2007– -0,5 -1,0 -1,5 Inflationsförväntningarna är de lägsta . Tredje kvartalet 2014 låg, enligt Prosperas enkätundersökningar, förväntningarna på och , vilket i båda fallen är lägre än inflationsmål på . Enhets- arbetskostnaden bedöms stiga 2014 (se diagram 4.17). Det är något högre än 2013, men lägre än den genomsnittliga ökning- stakten och förklaras av en låg löneökningstakt. Sammantaget bedömer regeringen att inflationen, mätt med KPIF, blir låg även 2014 (se tabell 4.6). Diagram 4.17 Enhetsarbetskostnad, produktivitet och löner 2007–2015 Anm.: Samtliga variabler avser näringslivet. Källor: och egna beräkningar. Ökningstakten i enhetsarbetskostnaden var relativt hög 2011 och 2012. Men det är först , när en tydlig uppgång i resursutnyttjandet förväntas, som företagen bedöms ha möjlighet att låta sina kostnadsökningar slå igenom på konsumentpriserna i större utsträckning. Inflationen för–väntas då stiga i en snabbare takt (se tabell 4.6) Räntor på bl.a. amerikanska, tyska och svenska statsobligationer har trendmässigt fallit /2014 (se diagram 4.18). Ut- vecklingen på de finansiella marknaderna har till viss del drivits av ökade geopolitiska oroligheter, vilket bidragit till en ökad efterfrågan bland marknadsaktörer på förhållandevis säkra placeringar. Men räntenedgången i och har även sin grund i att inflationen har varit lägre än förväntat. Detta har föranlett nya bedömningar bland investerare om att penning- politiken i både euroområdet och i kommer att vara expansiv än vad som tidigare antagits. Detta har i sin tur medfört att de långa räntorna har sjunkit. En gradvis återhämtning i den globala ekonomiska aktiviteten förväntas driva obligationsräntorna långsamt uppåt . Diagram 4.18 Statsobligationsräntor 2008–2014 Källor: och Reuters. sänkte reporäntan med 0,5 procent- enheter till vid sitt penningpolitiska möte . reviderade också ned prognosen för reporäntan. Vid sitt möte beslutade att låta reporäntan ligga kvar på . Även prognosen för reporäntan lämnades i princip oförändrad. Reporäntan förväntas bli fortsatt låg (se tabell 4.7). Kronan försvagades mot många andra valutor. Försvagningen av kronan kan främst förklaras av en svagare ekonomisk statistik i än väntat, framför allt en överraskande låg inflation. Detta medförde att många investerare förutsåg en mer expansiv penningpolitik, vilket bidrog till den försvagade kronkursen. har ECB fört penningpolitiken i euroområdet i en mer expansiv riktning och kronans värde mot euron har varit i det närmaste oförändrad. Detta gäller också kronans utveckling i effektiva handelsviktade termer. Kronan förväntas ligga på ett värde mot euron på samt en nominell effektiv nivå, enligt KIX-index, på 106 både 2014 och 2015 (se tabell 4.7).75 Tabell 4.7 Räntor och växelkurser Utfall , prognos Årsgenomsnitt Växelkurs, kronindex KIX Källor: , Reuters och egna beräkningar. 75 Prognosen bygger på att den reala effektiva växelkursen förstärks något, men att förstärkningen blir marginell. I princip bedöms kronan ligga på sin reala jämviktsnivå. ENS 2010 – effekter på BNP Nationalräkenskaperna (NR) styrs av ett internationellt regelverk. Detta regelverk revideras med jämna mellanrum. I den senaste publiceringen, , av NR baserade () beräkningarna på det nya regelverket Europeiska National- och regionalräkenskapssystemet (ENS 2010).76 Införandet av ENS 2010 har inneburit totalt sett 44 förändringar. Dessa berör såväl definitionen av BNP som faktorer som påverkar redovisningen av den offentliga sektorns inkomster, utgifter och finansiellt sparande samt finansiella ställning. I samband med införandet av ENS 2010 har SCB även gjort en s.k. generalrevidering av NR. I sådana general- revideringar, som genomförs ungefär , har de definitiva årsberäkningarna reviderats bakåt i tiden. Generalrevideringen beaktar metodförändringar, statistikrevideringar, ändrade källor samt anpassningar till EU- rekommendationer och krav. BNP har till följd av omläggningen av NR höjts med eller med (se tabell 4.16). Den största förändringen av BNP är en följd av att investeringar i forskning och utveckling (FoU) och militära vapensystem nu redovisas som bruttoinvesteringar istället för som tidigare som förbrukning. Detta har lett till en högre nivå på de fasta bruttoinvesteringarna och till att dess andel av BNP nu är högre. Införandet av ENS 2010 har även påverkat redovisningen av utrikeshandeln. Treparts- handeln, tidigare benämnd merchanting, redovisas nu i sin helhet som antingen varuexport eller varuimport. var det endast handelsmarginalen som redovisades som tjänstehandel. Vidare redovisas nu de varor som sänds utomlands för att bearbetas, s.k. lönbearbetning, som nettohandel istället för som tidigare först som export och sedan import. 76 Se fördjupningsrutan ENS 2010 – ny redovisning av nationalräkenskaperna ekonomiska vårproposition för en mer ingående beskrivning av förändringar i och med det nya regelverket. Dessa förändringar för utrikeshandeln har inte haft någon effekt på nivån på BNP. Tabell 4.8 Effekter på av ENS 2010 och generalrevidering av NR Miljarder kronor om annat ej anges Förändring av BNP, procent2 Anm.: Löpande priser. 1BNP enligt ENS 2010. ENS 2010 och generalrevidering av NR 3Ändringar av metoder och källor som inte är relaterat till det nya regelverket ENS 2010. Utöver förändringarna som föranletts av införandet av ENS 2010 har generalrevideringen av NR inneburit att BNP-tillväxten fått ett annorlunda historiskt förlopp, främst 2012. BNP-tillväxten 2012 är nu nedreviderad till -0,från tidigare (se diagram 4.19). Detta har framför allt haft betydelse för hur regeringen ser på konjunktur- utvecklingen och 2013 (se fördjupnings- rutan Revideringar av potentiella variabler). Diagram 4.19 BNP-tillväxten före och efter ENS 2010 och generalrevidering 07 09 11 13 Anm.: Avser utfall från nationalräkenskaperna enligt tidigare respektive nytt regelverk. 4.3Utvecklingen 2016–2018 I de flesta avancerade ekonomier sker en förbättring av konjunkturen . Utvecklingen i respektive euroområdet präglas dock av stora skillnader. I många euroländer har tillväxtförut- sättningarna försämrats i spåren av finans- och skuldkrisen samt den därpå följande djupa och utdragna lågkonjunkturen. En hög arbetslöshet har bl.a. medfört att många lämnat arbetskraften. Utöver detta förväntas fortsatta behov av anpassningar av konkurrenskraften prägla den ekonomiska utvecklingen i euroområdet även under prognosperiodens senare del. Tillväxten bedöms därmed sammantaget bli låg i euro- området 2016–2018. BNP-tillväxten i väntas vara relativt hög 2016–2018. En expansiv penningpolitik stödjer återhämtningen, medan finanspolitiken för- väntas vara neutral. Omställningen mot en mindre investerings- driven tillväxt i medför gradvis lägre tillväxt i takt med att reformerna implementeras. Även tillväxten i många andra framväxande ekonomier väntas vara lägre än vad som var fallet under inledningen av . De framväxande ekonomierna bedöms ändå växa betydligt snabbare än de avancerade ekonomierna fram- över. Sammantaget innebär den internationella utvecklingen att efterfrågan på svensk export växer i förhållandevis hög takt 2016–2018, jämfört med utvecklingen . Inhemsk efterfrågan forsätter driva BNP BNP-tillväxten i förväntas bli relativt hög 2016–2018 (se tabell 4.9). Förhållandevis höga reallöneökningar och ett förbättrat arbets- marknadsläge möjliggör en hög konsumtions- tillväxt. Dessutom har hushållen en i utgångs- läget hög sparkvot, vilket är en god förutsättning för en stark konsumtionstillväxt. Konsumtionen bedöms växa snabbare än de disponibla inkomsterna –2018, vilket medför att sparkvoten minskar. Ur ett historiskt perspektiv förblir sparkvoten dock på en hög nivå under hela prognosperioden (se diagram 4.20). Procentuell förändring om annat ej anges -0,7 -0,1 Växelkurs, kronindex KIX 8 -2,2 -1,2 -0,5 -0,1 1Fasta priser, referensår 2013 2Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 4Produktivitet mäts som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 6I procent av arbetskraften, 15–. 7Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. 9Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Prognosen är baserad på nu gällande regler och av regeringen föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. En eventuell utbyggnad av reformer har inte beaktats. Källor: , , , , , Reuters och egna beräkningar. Flera år av låg efterfrågan och osäkra framtidsutsikter har medfört att företagen skjutit på sina investeringar. I takt med en stigande efterfrågan i och omvärlden förväntas företagen inom industrin både ersätta förslitet kapital och genomföra produktivitets- höjande åtgärder, exempelvis genom att investera i maskiner och anläggningar. Det medför att industriinvesteringarna förväntas utvecklas starkt 2016-2018. Även bostads- investeringarna bedöms växa i en förhållandevis hög takt för att möta efterfrågan på bostäder. I takt med att efterfrågan i omvärlden stiger och den internationella investeringsviljan tar fart förväntas exporttillväxten tillta. Export- och importtillväxten bedöms nå sin kulmen 2016, för att sedan gradvis avta i takt med att det globala resursutnyttjandet närmar sig ett balanserat läge. Nettoexportens bidrag till BNP-tillväxten förväntas dock bli lägre än i samband med tidigare konjunkturuppgångar. Det beror på en långsammare tillväxt i världsmarknadsefterfrågan än i samband med tidigare återhämtningsfaser. Trots den dämpade exportutvecklingen förväntas importtillväxten bli förhållandevis hög, vilket beror på en stark inhemsk efterfrågan. Förhållandet mellan export- och importtillväxten, samt utvecklingen av kapitaltransaktioner, medför att bytes- balansöverskottet som andel av BNP gradvis sjunker. Diagram 4.20 Hushållens konsumtion, disponibel inkomst och sparkvot, 1994–2018 Procentuell förändring respektive andel av disponibel inkomst Prognosen är baserad på nu gällande regler och av regeringen föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. En eventuell utbyggnad av reformer har inte beaktats. Källa: och egna beräkningar. Den offentliga konsumtionen förväntas öka med i genomsnitt 2016-2018. Utvecklingen drivs av den kommunala konsumtionen. Under dessa år tilltar de demografiskt betingade resursbehoven inom de kommunala verksamheterna. Antalet barn fortsätter att öka. Även antalet personer som är blir fler, vilket innebär att behovet av både äldreomsorg och sjukvård ökar. Utöver detta ökar också kommunernas utgifter för migration och integration. satsningar inom framför allt skolområdet till den ökade offentliga konsumtionen. Den statliga konsumtionen förväntas minska 2016–2018. Anslagsutvecklingen är lägre dessa år jämfört med . Det är en följd av att prognosen endast baseras på beslutad politik, inklusive aktuella reformförslag. Minskande arbetslöshet och högre sysselsättningsgrad