prop · H20345 · 2014-12-19 00:00:00 — Om det finns särskilda skäl får barnet börja fullgöra sin skolplikt först höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Frågan om uppskjuten skolplikt prövas av hemkommunen efter begäran av barnets vårdnadshavare. För ett barn som har inflyttat till inträder skolplikten enligt första eller andra stycket eller, om barnet är äldre än som avses där när barnet inflyttat till , barnet har inflyttat, om inte annat följer av 2 § andra, tredje eller fjärde stycket. Om inte annat följer av 13 eller 14 § upphör skolplikten vid utgången av vårterminen det nionde året eller, om eleven går i specialskolan, det tionde året efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten. Skolplikten upphör vid utgången av den högsta årskursen i , grundsärskolan eller specialskolan eller motsvarande i annan utbildning där eleven enligt bestämmelserna i 24 kap. fullgör sin skolplikt, om inte annat följer av 13, 13 a eller 14 §. För den elev som inte gått ut högsta årskursen när skolplikten annars skulle ha upphört enligt 12 §, upphör skolplikten i stället , dock senast när eleven fyller . Frågan om skolpliktens förlängning enligt första stycket prövas av hemkommunen. För en elev som går i specialskolan prövas dock frågan av Specialpedagogiska skolmyndigheten. För den elev som inte har gått ut högsta årskursen efter att ha gått i skolan i nio läsår, eller, om eleven går i specialskolan, tio läsår, upphör skolplikten i stället därefter. Skolplikten upphör dock senast vid utgången av vårterminen det kalenderår när eleven fyller . 13 a § För en elev som avses i 10 § tredje stycket och som har gått i skola än när skolplikten annars skulle ha upphört enligt 12 eller 13 §, upphör skolplikten i stället när eleven uppnår de kunskapskrav som minst ska uppnås i ämnena svenska eller svenska som andraspråk eller uppnår behörighet för utbildning som avses i 24 kap. 5 § eller 29 kap. 17 §. Skolplikten upphör dock senast vid utgången av vårterminen det kalenderår när eleven fyller . Första stycket gäller inte barn som fullgör skolplikten i grundsärskolan eller i specialskolan, om de får undervisning enligt grundsärskolans kursplaner, och inte heller den som fullgör skolplikten enligt 24 kap. 2 § första stycket. Frågan om skolpliktens upphörande enligt första stycket prövas av hemkommunen. För en elev som går i specialskolan prövas dock frågan av Specialpedagogiska skolmyndigheten. 13 b § En elev som avses i 13 a § första stycket får erbjudas möjlighet att fullgöra skolplikten inom ramen för sådana introduktionsprogram i gymnasieskolan som saknar behörighetskrav. Den totala undervisningstiden för varje elev ska vara minst . För en nyanländ elev ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 5 d § minst motsvara den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden till och med den högsta årskursen. Ytterligare bestämmelser om fördelning av undervisningstiden (timplan) finns i bilaga 1. Den totala undervisningstiden för varje elev i grundsärskolan ska vara minst . För en nyanländ elev ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 5 d § minst motsvara den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden till och med den högsta årskursen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Den totala undervisningstiden för varje elev i specialskolan ska vara minst . För en nyanländ elev ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 5 d § minst motsvara den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden till och med den högsta årskursen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). undervisningstiden för varje elev ska vara minst För en nyanländ elev ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 5 d § minst motsvara den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden till och med den högsta årskursen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). 17 § Utbildningen i gymnasieskolan ska vara avgiftsfri. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Huvudmannen får dock besluta att eleverna ska hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. En elev som fullgör sin skolplikt i gymnasieskolan enligt 7 kap. 13 b § ska erbjudas näringsriktiga måltider. Om det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter ska kommunen även ordna skolskjuts för en sådan elev. Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut. Utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning enligt 15 kap. 2 § är syftet med preparandutbildning att elever som fullföljt årskurs 9 i utan att ha uppnått behörighet till ett visst nationellt program ska uppnå sådan behörighet, programinriktat individuellt val att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett nationellt yrkesprogram och att de ska kunna antas till det programmet, yrkesintroduktion att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram, individuellt alternativ att elever ska gå vidare till yrkesintroduktion, annan fortsatt utbildning eller arbetsmarknaden, och språkintroduktion att ge invandrarungdomar som anlänt till en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Språkintroduktion står öppen för ungdomar som har anlänt till och som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram Utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning enligt 15 kap. 2 § är syftet med preparandutbildning att elever som fullföljt årskurs 9 i utan att ha uppnått behörighet till ett visst nationellt program ska uppnå sådan behörighet, programinriktat individuellt val att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett nationellt yrkesprogram och att de ska kunna antas till det programmet, yrkesintroduktion att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram, individuellt alternativ att elever ska gå vidare till yrkesintroduktion, annan fortsatt utbildning eller arbetsmarknaden, och språkintroduktion att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Språkintroduktion står öppen för nyanlända ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 30 § och som enligt 16 kap. 30 § och som tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. eller till annan utbildning. finns särskilda skäl får även andra elever gå språkintroduktion. Beslut av en kommun eller Skol- Beslut av en kommun eller ett nämnd i fråga om grundsärskolan enligt 7 kap. 5 §, grundsärskolan enligt 7 kap. 5 §, 7 kap. 10 § andra stycket, 7 kap. 10 § andra stycket, enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 14 §, enligt 7 kap. 13 a § eller 7 kap. 4. mottagande av en elev från en annan kommun enligt 9 kap. 13 §, 4. mottagande av en elev från en 10 kap. 25 § eller 11 kap. 25 §, annan kommun enligt 9 kap. 13 §, 5. åtgärder enligt 10 kap. 29 § 10 kap. 25 § eller 11 kap. 25 §, tredje stycket för en elev som inte 5. åtgärder enligt 10 kap. 29 § tredje stycket för en elev som inte 6.placering vid en annan bor hemma, 6. placering vid en annan önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 11 kap. 29 § andra stycket stycket, 10 kap. 30 § andra eller 19 kap. 19 § andra stycket, stycket, 11 kap. 29 § andra stycket 7. behörighet eller mottagande i eller 19 kap. 19 § andra stycket, första hand enligt 16 kap. 36 § 7. behörighet eller mottagande i första hand enligt 16 kap. 36 § 17 kap. 14 § 17 kap. 14 § utformats för en grupp elever, utformats för en grupp elever, 18 kap. 8 § andra stycket, 18 kap. 8 § andra stycket, 20 kap. 13 §, eller 22 §, till särskild utbildning 20 kap. 13 §, för vuxna enligt 21 kap. 7 § tredje eller 22 §, till särskild utbildning stycket eller till utbildning i för vuxna enligt 21 kap. 7 § tredje stycket eller till utbildning i 22 kap. 15 §, 10. upphörande av utbildningen 22 kap. 15 §, för en elev i 10. upphörande av utbildningen vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § andra stycket, i särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § andra stycket eller i utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 16 § andra stycket, 11.att på nytt bereda vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § tredje stycket, särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § tredje stycket eller utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 17 §, 12.åtagande om interkommunal ersättning enligt 20 kap. 21 § tredje stycket, eller 13.rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 7-12 får överklagas endast av barnet, eleven eller den sökande. vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § andra stycket, i särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § andra stycket eller i utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 16 § andra stycket, 11.att på nytt bereda vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § tredje stycket, särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § tredje stycket eller utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 17 §, 12.åtagande om interkommunal ersättning enligt 20 kap. 21 § tredje stycket, eller 13.rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 7-12 får överklagas endast av barnet, eleven eller den sökande. Denna lag träder i kraft . Efter remiss har yttranden över departementsskrivelsen avgetts av Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , Myndigheten för handikappolitisk samordning, , , i , i , Statskontoret, , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , , utvärdering (IFAU), , , , , Barn- och elevombudet, , kommun, Bodens kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, Kommuner och Landsting, Flyktinggruppernas riksråd, , , , Pysslingen Förskolor och , , , , , Svenska Röda Korset, samt för skolsköterskor. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med yttrande: ombudsmän, , , kommun, , , kommun, kommun, kommun, , , , , , ECPAT , i , Handikappförbundens samarbetsorgan, , Kunskapsskolan i , , , , - Barnens Rätt i Samhället, Svensk flyktinghjälp (Swera), , , Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar, Elevråd samt Elevkårer. gode män/vårdnadshavare till ensamkommande barn och ungdomar (RGMV) har avgett ett spontant yttrande. Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 3 kap. 1, 5, 6 och 8 §§, 10 kap. 5 och 31 §§, 11 kap. 7 och 30 §§, 12 kap. 5 §, 13 kap. 5 § och 17 kap. 3 och 12 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas sex nya paragrafer, 3 kap. 12 a–12 f §§, samt närmast före 3 kap. 6, 12 a–12 c, 12 e och 12 f §§ nya rubriker av följande lydelse, dels att det närmast före 3 kap. 7 § ska införas en ny rubrik som ska lyda ”Omfattning och elevgrupp”. 1 §7 I detta kapitel finns bestämmelser om –tillämpningsområde (2 §), –barnens och elevernas lärande och personliga utveckling (3 §), elevens utveckling (4–5 §§), elevens utveckling (4 och 5 §§), – stöd i form av extra anpassningar (5 a §), – särskilt stöd (6–12 §§, och – särskilt stöd (6-12 §§), elever (12 a– 12 f §§), och – allmänna bestämmelser om betyg (13–21 §§). Individualisering och integration – Bestämmelsen i 4 § om information gäller inte i vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Bestämmelsen i 4 § om information gäller endast i förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, fritidshemmet, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. 7 Senaste lydelse 2014:456. Tillämpningsområde för bestämmelser om särskilt stöd Bestämmelserna om särskilt stöd i 7–12 §§ gäller inte i förskolan, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Bestämmelserna i 7–12 §§ gäller endast i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, fritidshemmet, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Bestämmelserna i första–tredje styckena och i 9–12 §§ ska inte tillämpas, om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever vars kunskper har bedömts enligt 12 c §. Mottagande och undervisning av nyanlända och vissa andra elever Med nyanländ avses i denna lag den som 1. har varit bosatt utomlands, 2. nu är bosatt i landet, och 8 Senaste lydelse 2014:456. 3. har påbörjat sin utbildning här efter höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. Bestämmelser om vem som ska anses bosatt i landet finns i 29 kap. 2 §. Tillämpningsområde för bestämmelser som rör nyanlända och vissa andra elever Bestämmelserna i 12 c–12 f §§ gäller endast i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Bedömning av en elevs kunskaper En nyanländ elevs kunskaper ska bedömas från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet, om mottagandet har skett i någon av de skolformer som anges i 12 b § och en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Även för en annan elev som har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här senast vid höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller , ska en sådan bedömning som avses i första stycket göras, om det behövs. I så fall ska bedömningen göras från det att det att eleven har tagits emot i någon av de skolformer som anges i 12 b §. En bedömning som avses i första stycket ska också vid behov göras för en elev som efter skolgång i har varit bosatt utomlands och därefter har återvänt till för att återuppta sin utbildning här. I så fall ska bedömningen göras inom två Prop. 2014/15:45 månader från det att eleven på nytt Bilaga 4 har tagits emot i någon av de skolformer som anges i 12 b §. Rektorn ansvarar för att bedömningar görs enligt första– tredje styckena. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om underlag för sådana bedömningar. Resultatet av en bedömning enligt 12 c § första eller tredje stycket ska beaktas vid beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt vid planering av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden. Resultatet av en bedömning enligt 12 c § andra stycket ska beaktas vid beslut om placering i undervisningsgrupp samt vid planering av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden. Placering i årskurs och undervisningsgrupp från det att en nyanländ elev har tagits emot inom skolväsendet i någon av de skolformer som anges i 12 b §, ska rektorn besluta om placering i den årskurs som är lämplig med hänsyn till elevens ålder, förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt. Eleven ska placeras i den undervisningsgrupp som eleven normalt ska tillhöra. Andra stycket gäller även för en elev, vars kunskaper har bedömts enligt 12 c § andra stycket. Första och andra styckena gäller även för en elev, vars kunskaper har bedömts enligt 12 c § tredje stycket. Rektorn får besluta att en nyanländ elev, eller en annan elev vars kunskaper bedömts enligt 12 c § andra eller tredje stycket, delvis ska undervisas i förberedelseklass, om eleven saknar tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen. En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper i svenska för att på heltid kunna delta i undervisningen i det ämnet i den undervisningsgrupp som eleven normalt hör till. En elev får inte ges undervisning i förberedelseklass än . Den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § tredje stycket ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § minst motsvara den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden till och med den högsta årskursen. Bestämmelser om fördelning av undervisningstiden (timplan) finns i bilaga 1. Den som har blivit placerad vid en viss skolenhet har rätt att gå kvar där om inte något annat följer av 30 § andra stycket. Detsamma ska gälla den som har tagits emot i förskoleklassen och som ska fortsätta sin utbildning i vid samma skolenhet. Rätten enligt första stycket att gå kvar vid en skolenhet gäller 9 Senaste lydelse 2013:248. för en nyanländ elev som rektorn med stöd av 3 kap. 12 e § har beslutat ska placeras i en års- kurs som inte anordnas vid skol- Den totala undervisningstiden för varje elev i grundsärskolan ska vara För en elev i inriktningen träningsskolan ska den totala undervisningstiden dock vara minst . För en nyanländ elev och för en tredje stycket ska den totala undervisningstiden efter ett beslut 3 kap. 12 e § minst motsvara den tid som återstår för övriga elever i kvarvarande skoltiden till och med den högsta årskursen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Den som har blivit placerad vid en viss skolenhet har rätt att gå kvar där om inte något annat följer av 29 § andra stycket. Detsamma ska gälla den som har tagits emot vid en skolenhet med förskoleklass och som ska fortsätta sin utbildning i grundsärskolan vid samma skolenhet. Rätten enligt första stycket att gå kvar vid en skolenhet gäller inte för en nyanländ elev som rektorn med stöd av 3 kap. 12 e § har beslutat ska placeras i en årskurs som inte anordnas vid skolenheten. Den totala undervisningstiden för varje elev i specialskolan ska vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § tredje stycket ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § minst motsvara den 10Senaste lydelse 2013:248. 11Senaste lydelse 2013:248. tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden till och med den högsta årskursen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Den totala undervisningstiden för varje elev i sameskolan ska vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § tredje stycket ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § minst motsvara den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden till och med den högsta årskursen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning enligt 15 kap. 2 § är syftet med –preparandutbildning att elever som fullföljt årskurs 9 i utan att ha uppnått behörighet till ett visst nationellt program ska uppnå sådan behörighet, –programinriktat individuellt val att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett nationellt yrkesprogram och att de ska kunna antas till det programmet, –yrkesintroduktion att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram, –individuellt alternativ att elever ska gå vidare till yrkesintroduktion, annan fortsatt utbildning eller till arbetsmarknaden, och anlänt till en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. – språkintroduktion att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. 12 Senaste lydelse 2013:248. Språkintroduktion står öppen för ungdomar som har anlänt till och som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 30 § och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Språkintroduktion står öppen för nyanlända ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för 30 § och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Om det finns särskilda skäl får även andra elever gå språkintroduktion. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet Per , biträdd av departementssekreteraren . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: 3 kap. 12 a–12 f §§ Regleringen i 12 a–12 f §§ väcker ett antal frågor. Lagrådet behandlar inledningsvis några detaljspörsmål för att härefter diskutera den övergripande strukturen och innehållet i regleringen. I flera av paragraferna används begreppet ”bosatt utomlands”. Någon definition ges inte. Vem som är bosatt i landet regleras däremot i 29 kap. 2 § skollagen. Under föredragningen har upplysts att den avsedda innebörden är att är den som inte anses bosatt i landet enligt 29 kap. 2 § är bosatt utomlands. Detta bör framgå av lagtexten. I 12 c § anges att en bedömning ska göras av en elevs kunskaper från det att eleven har tagits emot i någon av de skolformer som avses i 12 b §. Enligt 12 e § ska beslut om placering i årskurs och i undervisningsgrupp fattas från det att eleven har tagits emot i någon av de skolformer som avses i 12 b §. Detta innebär att om skolan utnyttjar hela den tid som står till förfogande för bedömningen av kunskaper, så får den som ska fatta beslutet ingen tid för sitt beslutsfattande. Hur detta ska lösas bör övervägas i den fortsatta beredningen av ärendet. Enligt Lagrådets mening finns det också skäl att överväga om det inte bör krävas att bedömningen av elevens kunskaper och beslut baserat på denna bedömning avseende placering i årskurs och undervisningsgrupp ska göras respektive fattas , dock senast inom den tid som framgår av 12 c och 12 e §§. I 12 a § andra stycket i förslaget anges att en elev inte längre ska anses vara nyanländ skolgång här i landet.