prop · H103100 · 2014-04-09 00:00:00 — -2,2 -3,3 -4,8 -0,2 Andel av disponibel inkomst avtalspensioner (inklusive pps) Anm.: Skillnaden mellan begreppet nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapitalstock utgör en avdragspost vid beräkning av nettosparandet, medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det finansiella sparandet. Om nettoinvesteringarna överstiger kapitalförslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosparandet. 2Hushållens reala disponibla inkomst beräknas genom att den nominella inkomsten deflateras med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 3Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 4Lönesumman motsvarar antalet arbetade timmar multiplicerat med timlön. 5Vid räntor och utdelningar anges nettobidraget i procentuell volymförändring. 6Total sparkvot = nettosparande inklusive sparande i avtalspensioner (inklusive premiepensionssparande)/(disponibel inkomst + nettosparande i avtalspensioner (inklusive premiepensionssparande)). Källor: och egna beräkningar. Tabell 11 Näringslivets produktion, baspris Procentuell förändring i fasta priser. Utfall –2013, prognos –2018 -14,9 -0,5 -0,3 -21,0 -3,2 -1,3 -7,0 -1,2 -2,8 -3,8 -7,2 2Fastigheter och finansiell verksamhet. Källor: och egna beräkningar. 2013/14:100 Bilaga 1 Tabell 12 Offentlig produktion, baspris Procentuell förändring i fasta priser. Utfall –2013, prognos –2018 -0,5 -0,2 -0,9 -1,5 -0,4 -1,1 -0,6 -0,5 -0,2 -0,3 1 Löpande priser. Källor: och egna beräkningar. Miljarder kronor, löpande priser, om annat ej anges. Utfall –2013, prognos –2018. -0,6 -0,5 -0,4 -0,3 -0,2 Anm.: Utfall för handels- och tjänstebalans enligt Betalningsbalansstatistiken. 1 Exportpriser i förhållande till importpriser. Källor: och egna beräkningar. Tabell 14 Bruttonationalinkomsten (BNI) Miljarder kronor, löpande priser. Utfall –2013, prognos 2014–2018. Källor: och egna beräkningar. 2013/14:100 Bilaga 1 Tabeller till avsnitt 3.2.2 Arbetsmarknad, 3.2.3 Resursutnyttjande och 3.2.4 Löner och inflation Nivå, tusental om annat ej anges. Procentuell förändring om annat ej anges. Utfall 2009–2013, prognos 2014–2018. -5,0 -2,7 -3,5 -2,9 -0,2 -0,8 -0,3 -0,8 -0,7 -0,1 -0,5 -0,3 -4,9 -2,8 -3,6 -2,6 -0,5 -0,2 -0,6 -0,1 Sysselsatta, 15–74 år -2,1 Sysselsatta, 20–64 år -1,9 Sysselsättningsgrad 15–74 år5 Sysselsättningsgrad 20–64 år5 6 Arbetskraften, 15–74 år Arbetskraftsdeltagande 15–747 Arbetslöshet, 15–74 år8 Befolkning, 15–74 år9 Befolkning, 20–64 år9 Deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program vid Arbetsförmedlingen Tusental personer, årsgenomsnitt 1BNP till marknadspris, fasta priser. Nivå avser miljarder kronor. 2Arbetsproduktivitet mätt som BNP till baspris per arbetad timme. Nivå avser miljoner timmar. 4Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta i åldersgruppen 15–enligt . 5Antal sysselsatta i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 6Sysselsättningsgrad enligt EU:s 2020-mål. 7Antal i arbetskraften i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 8I procent av arbetskraften. 9Statistiska centralbyråns prognos. 10Personer i nystartsjobb eller konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program vid Arbetsförmedlingen, i procent av arbetskraften. Källor: , , och egna beräkningar. 2013/14:100 Bilaga 1 Tabell 16 Sysselsatta i näringslivet Utfall –2013, prognos –2018. -6,2 -0,4 -1,7 -0,3 -9,7 -1,5 -2,0 -2,7 -1,8 -0,9 -1,0 -0,9 exkl. finans och fastighetsverksamhet -0,8 -2,8 Anm.: Tabellen avser sysselsättningen enligt nationalräkenskaperna. Källor: och egna beräkningar. Tabell 17 Sysselsatta i offentlig sektor Utfall –2013, prognos –2018. -2,5 -1,1 -0,4 -1,0 -0,7 -0,5 -1,8 -0,8 Anm.: Tabellen avser sysselsättningen enligt nationalräkenskaperna. Med offentlig och sektor avses skattefinansierad verksamhet. Källor: och egna beräkningar. Tabell 18 Resursutnyttjande och potentiella variabler Skillnad mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå. -6,5 -3,0 -1,4 -2,3 -2,9 -2,4 -1,5 -0,5 -0,2 -3,2 -0,6 -0,2 -0,2 -0,2 -4,7 -0,8 -0,4 -0,4 -0,3 -3,4 -2,4 -1,6 -2,1 -2,7 -2,2 -1,5 -0,7 -0,4 -0,1 -2,7 -2,8 -1,7 -2,3 -2,5 -2,2 -1,5 -0,9 -0,5 -0,2 Potentiell produktivitet i näringslivet2 Potentiellt antal arbetade timmar3 Potentiell sysselsättning, 15–74 år Jämviktsarbetslöshet, 15–74 år4 Potentiella variabler, löpande pris Anm.: Gap är skillnaden mellan den faktiska och den potentiella nivån i procent av den potentiella nivån. 1Potentiell BNP till marknadspris. Nivå avser miljarder kronor. 2Nivå avser kronor . 3Nivå avser miljontal. 4Skillnaden mellan potentiell arbetskraft och potentiell sysselsättning i procent av potentiell arbetskraft. Källor: , och egna beräkningar. 2013/14:100 Bilaga 1 Tabell 19 Löneutveckling och inflation Procentuell förändring om annat ej anges. Utfall –20131, prognos –2018 -0,5 -0,8 -0,3 1För konjunkturlönestatistiken är även 2013 prognos. 3Mått på underliggande inflation. I KPIF (KPI med fast bostadsränta) hålls den del av förändringen i räntekostnader för egnahem som beror på förändrade räntesatser . Källor: , och egna beräkningar. 2013/14:100 Bilaga 1 Tabeller till avsnitt 6 Utgifter Tabell 20 Utgiftstak och budgeteringsmarginal Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall 2009–2013, Prognos –2018. Budgeteringsmarginal, procent av Anm.: Utgiftstaket är regeringens bedömning av utgiftstak i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. 2013/14:100 Bilaga 1 Tabell 21 Utgifter per utgiftsområde –2018 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldräntor4 Ålderspensionssystemet vid sidan av 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2013/14:FiU10, rskr. 2013/14:139 och förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99). 3Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 4Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 5Regeringens bedömning av utgiftstak (se avsnitt 4.4). Källa: Egna beräkningar. 2013/14:100 Bilaga 1 Tabell 22 Utgifter per utgiftsområde –2018 Utfall 2003–2013, prognos 2014 och beräknat 2015–2018. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisbered- Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och försörjning och byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen -1,8 -0,2 -1,5 703,5 740,7 725,0 765,5 769,2 790,3 781,3 786,4 801,5 1022,2 1067,3 1091,4 1107,6 1131,5 1168,9 1196,9 1 Baseras på regeringens bedömning av utgiftstak . Källor: och egna beräkningar. 2013/14:100 Bilaga 1 Tabell 23 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter, 2003–2018 Utfall 2003–2013, prognos 2014 och beräknat 2015–2018. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . Utgifter justerade för tekniska förändringar anges i kursiv stil. Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Justerad för teknisk förändring Ekonomisk trygghet vid ålderdom Justerad för teknisk förändring Ekonomisk trygghet för familjer och Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Kultur, medier, trossamfund och fritid Justerad för teknisk förändring och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Justerad för teknisk förändring Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Justerad för teknisk förändring Avgiften till Europeiska unionen -0,2 -0,1 Ålderspensionssystemet vid sidan av 1 Baseras på Regeringens bedömning av utgiftstak . Källor: och egna beräkningar. 2013/14:100 Bilaga 1 Tabeller till avsnitt 7 Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld Tabell 24 Offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall –2013, prognos –2018. -1,0 -0,7 -1,3 -1,6 -0,3 1 Inklusive ofördelade utgifter. Källor: och egna beräkningar. 2013/14:100 Bilaga 1 Tabell 25 Statens finanser Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall –2013, prognos –2018. Transfereringar till privat sektor1 -0,8 -0,4 -0,2 -0,9 -1,0 -1,4 -0,2 -5,7 -0,7 -3,6 -1,4 ¹ Inklusive ofördelade utgifter. Källor: och egna beräkningar. Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall –2013, prognos –2018. Räntor, utdelningar m.m. -0,2 -0,2 -0,4 -0,4 Källor: och egna beräkningar. 2013/14:100 Bilaga 1 Tabell 27 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall –2013, prognos –2018. Skatter och statsbidrag, -0,3 -0,4 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 -0,2 Resultat före extraordinära poster Anm.: Skatter och statsbidrag som andel av BNP inkluderar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften. Investeringarna inkluderar även köp av mark och fastigheter, netto. Källor: och egna beräkningar. Tabell 28 Strukturellt sparande Procent av BNP, om annat ej anges. Utfall –2013, prognos –2018. Finansiellt sparande, miljarder kronor -1,0 -0,7 -1,3 -1,6 -0,3 -0,1 -0,3 -0,3 Justering, extraordinära kapitalvinster -0,1 -0,1 -0,2 -6,5 -3,0 -1,4 -2,3 -2,9 -2,4 -1,5 -0,5 -0,2 1Engångseffekten 2009 beror på nya regler avseende byggmoms som tillfälligt ökar momsinbetalningarna med 2009. Både rör engångseffekten återbetalningar av försäkringspremier från försäkring. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. 2013/14:100 Bilaga 2 Relativa inkomstnivåer 2012 ........................................................... Inkomstutveckling –2012........................................................ Utvecklingen i –2012 .................................................. Inkomstskillnader i ett internationellt perspektiv ......................... Inkomstskillnader när hänsyn tas till offentliga välfärdstjänster.. Utvecklingen i –2012 .................................................. Ekonomisk utsatthet i ett internationellt perspektiv .................... Fördjupning: Inkomströrlighet........................................................................... Varför studera inkomströrlighet? Inkomströrligheten i –2012........................................ Rörlighet i disponibla inkomster .................................................... Varaktighet i den lägsta inkomstgruppen....................................... Kunskapsöversikt: Svenska och internationella studier av Länderjämförande studier och trender i inkomströrlighet i Ekonomiska drivkrafter till arbete ...................................................................... Utbytet av marknadsarbete jämfört med hemarbete eller annan Effekter av regeringens politik........................................................ Fördelningseffekter av regeringens politik 2006–2014...................................... 2013/14:100 Bilaga 2 Begrepp ......................................................................................och definitioner Datamaterial ..................................................................och beräkningsmetoder 2013/14:100 Bilaga 2 Tabell 1.1 Relativ inkomstnivå 2012 samt inkomstutveckling –2012 för olika Tabell 1.2 Relativ inkomstnivå 2012 samt inkomstutveckling –2012 efter Tabell 1.3 Relativ inkomstnivå 2012 samt inkomstutveckling –2012 efter Tabell 1.4 Relativ inkomstnivå 2012 samt inkomstutveckling –2012 för olika Tabell 2.1 Inkomstspridning för inkomster justerade för hushållens Tabell 3.1 Andel med låg ekonomisk standard 2012..................................................... Tabell 4.1 Inkomströrlighet inom olika grupper, 1995–2003 resp. 2004–2012........... Tabell 4.2 Sammansättning av inkomstgrupp 2007 och av delgruppen som inte hade lämnat inkomstgrupp 2012........................................................... Tabell 5.1 Genomsnittlig marginaleffekt i olika ersättningssystem 2006 och 2014.... Tabell 5.2 Marginaleffekt 2014 efter hushållstyp och kön (20–), med och Tabell 5.3 Ersättningsgrader 2014 efter hushållstyp och kön (20–).................... Tabell 5.4 Förändring av nettoinkomst till följd av jobbskatteavdraget för olika Tabell 5.5 Effekter av regeringens politik på lång sikt.................................................. Tabell 6.1 Direkta effekter av reformer 2011–2014 på Gini-koefficienten och på andel med låg ekonomisk standard................................................................. Tabell u.1 Svensk konsumtionsenhetsskala................................................................... Tabell u.2 Nyckeltal 1991 och 1996–2012 ..................................................................... Tabell u.3 Reformer som beaktats vid beräkning av politikens effekter ..................... 2013/14:100 Bilaga 2 Inkomstskillnadernas utveckling –2012 ........................................... Olika inkomstslags betydelse för Gini-koefficientens utveckling 1991–2012.............................................................................................................. Diagram 2.3 Inkomstskillnader inom EU 2000–2011 .................................................. Välfärdstjänster i olika inkomstgrupper 2011.......................................... Utvecklingen 1991–2012 av andel med låg ekonomisk standard och andel med mycket låg materiell standard............................................................. Andel med mycket låg materiell standard 2012 efter ålder och kön ...... Andel med mycket låg materiell standard (svår materiell deprivation) i olika EU-länder 2005–2012................................................................................ Diagram 3.4 Andel med låg relativ ekonomisk standard, före och efter transfereringar, i olika EU-länder 2011 ............................................................... Diagram 3.5 Förändring av andel med låg ekonomisk standard i ett urval av EU- länder 2007–2011 .................................................................................................. Diagram 4.1 Andel som lämnar sin ursprungliga inkomstgrupp, 2004–2012 ............. Diagram 4.2 Andel som har bytt inkomstgrupp vid mätperiodens slut, 1995–2003 resp. 2004–2012..................................................................................................... Diagram 4.3 Minskning av Gini-koefficienten (inkomströrlighet) när beräkningen av inkomst förlängs stegvis från ett till , 1995–2003 resp. 2004–2012 ..... Diagram 4.4 Gini-koefficienter för årsinkomster respektive långsiktiga inkomster samt inkomströrlighet, 1995–2003 resp. 2004–2012 .......................................... Diagram 4.5 Placering i inkomstfördelningen –2012 för personer som ingick i inkomstgrupp 2007...................................................................................... Diagram 4.6 Inkomstutveckling 2008–2012 efter position i Diagram 4.7 Varaktigheten i inkomstgrupp 1 under olika tidsperioder, 1995–2000, 2001–2006 resp. 2007–2012.................................................................................. Diagram 4.8 Andel som inte lämnar inkomstgrupp 1 de nästkommande fem åren, 1995–2000 resp. 2007–2012.................................................................................. Diagram 5.1 Genomsnittliga marginaleffekter för olika inkomstgrupper 2006 och Diagram 5.2 Ersättningsgrader vid arbetslöshet, sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning 2006–2014............................................................................. Diagram 5.3 Ersättningsgrader fördelade efter arbetsinkomstens storlek 2014 ......... Diagram 5.4 Andel personer med olika ersättningsgrader vid arbetslöshet 2006 Diagram 6.1 Effekter av reformer 2011–2014 för olika inkomstgrupper .................... Diagram 6.2 Effekter av reformer 2011–2014 för vuxna (20+ år) kvinnor och Diagram 6.3 Effekter av reformer 2011–2014 för olika åldersgrupper ........................ Diagram 6.4 Effekter av reformer 2011–2014 för personer efter 2013/14:100 Bilaga 2 Diagram 6.5 Effekter av reformer 2011–2014 för personer efter kön och Diagram u.1 Hypotetisk Lorenz-kurva......................................................................... –Trots finanskrisen och den efterföljande lågkonjunkturen har hushållens ekonomi utvecklats gynnsamt sedan regeringen tillträdde 2006. ökade den reala ekonomiska standarden med , eller . var ökningen i genomsnitt . –Sammanboende utan barn hade i genomsnitt den högsta ekonomiska standarden . Lägst standard hade utrikes födda med kort vistelsetid i , ensamstående kvinnor med barn och ensamstående pensionärer. –och är de EU-länder som redovisar lägst andel av befolkningen med mycket låg materiell standard. I har andelen minskat , från . Under krisåren 2008–ökade andelen med mycket låg materiell standard i majoriteten av EU:s medlemsstater. I har andelen dock minskat kontinuerligt. –Inkomstskillnaderna, mätt med den s.k. Gini-koefficienten, är i de flesta länder högre nu än . I steg Gini-koefficienten fram till mitten av 2000- talet. Ökningen förklaras främst av ökade kapitalvinster och kapitalinkomster. Ginikoefficienten var i stort sett oförändrad , vilket tyder på att har klarat krisen utan att ojämlikheten har ökat. –Offentligt subventionerade välfärdstjänster, såsom omsorg om unga och gamla, utbildning samt hälso- och sjukvård, är en viktig del av fördelningspolitiken. När dessa tjänster beaktas reduceras de samlade inkomstskillnaderna med , främst till följd av att barn, ungdomar och äldre pensionärer flyttas uppåt i inkomstfördelningen. Med detta utvidgade inkomstmått har den lägsta Gini-koefficienten i OECD- området. –De inkomstskillnader som observeras kan återspegla övergående inkomstskillnader (t.ex. mellan studenter och yrkesverksamma) eller mer permanenta skillnader. Med ett längre tidsper- 2013/14:100 Bilaga 2 spektiv, som beaktar att individers inkomster varierar , blir skillnaderna mellan personer i inkomstfördelningen mindre. Inkomstskillnaderna sjunker med när individers inkomster mäts i stället för ett enskilt år. –Inkomströrligheten är i princip 1995–2012. De ökade inkomstskillnader som observeras för årliga disponibla inkomster kan därför inte förklaras av en ökad rörlighet, eller större tillfälliga variationer, i de disponibla inkomsterna. Den ökande spridningen för disponibla årsinkomster gäller också för mer långsiktiga inkomster. –Det är inte samma personer som befinner sig i den nedersta delen av inkomstfördelningen under olika år. Majoriteten av de individer som tillhör tiondelen med lägst inkomst ett givet år har flyttat uppåt i inkomstfördelningen. Vissa har emellertid ett förhållandevis långsamt utflöde ur den lägsta inkomstgruppen (t.ex. utrikes födda och pensionärer), medan andra (t.ex. ungdomar) rör sig avsevärt snabbare uppåt i inkomstfördelningen. –Regeringen har fört en politik som påtagligt har förbättrat drivkrafterna till arbete, i synnerhet för personer med lägre inkomster och svag förankring på arbetsmarknaden. Hur drivkrafterna till arbete utvecklas är av betydelse för inkomstfördelningens långsiktiga utveckling, eftersom en svag anknytning till arbetsmarknaden är den enskilt viktigaste förklaringen till varför en del hushåll har en låg ekonomisk standard. –Regeringen har också genomfört en rad åtgärder som i huvudsak har riktat sig till grupper med svag ekonomi eller större försörjningsbörda. Under innevarande mandatperiod har en stor del av den totala förstärkningen av hushållens disponibla inkomster riktats till personer som är eller äldre. Skattesänkningar och justeringar i bostadsstöden för pensionärer har 2011– 2014 stärkt den ekonomiska standarden med 4–för de äldsta pensionärerna. 2013/14:100 Bilaga 2 Fördelningspolitikens mål och medel Finanspolitikens övergripande mål är att skapa en så hög och varaktig välfärd som möjligt.1 Målet med fördelningspolitiken, som är en del av finanspolitiken, är att alla ska få del av den tillväxt och välfärd som skapas. På lång sikt bestäms inkomstfördelningen i hög utsträckning av fördelningen av humankapital. En väl fungerande skola och goda uppväxtvillkor är därför av yttersta vikt. Offentligt finansierad vård och omsorg av hög kvalitet bidrar till att levnadsvillkoren och livschanserna utjämnas. En jämn fördelning av individernas förutsättningar kan dock aldrig helt kompensera för medfödda skillnader i förmåga och ambition eller skillnader i social miljö. För att uppnå ytterligare utjämning måste den marknadsgenererade fördelningen utjämnas i efterhand med hjälp av skatter och transfereringar. För majoriteten av befolkningen är det egna arbetet den viktigaste inkomstkällan. Den vanligaste orsaken till en svag hushållsekonomi är avsaknaden av arbete. En politik för fler i arbete och minskat utanförskap är därför kärnan i regeringens fördelningspolitiska strategi. När fler arbetar och färre försörjs av sociala ersättningar minskar gradvis inkomstskillnaderna i samhället. På uppdrag av lämnar regeringen en fördelningspolitisk redogörelse i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen eller till budgetpropositionen. I redogörelsen analyseras inkomstfördelningen i ett historiskt och i ett internationellt perspektiv. Vi- dare utvärderas i vilken utsträckning den förda politiken medverkar till att utjämna levnadsvillkoren . Redogörelserna har som ambition att resultat och slutsatser ska grundas på korrekta och balanserade analyser. Detta kräver bra data samt väletablerade och vetenskapligt beprövade meto- 1 Se regeringens skrivelse för finanspolitiken (skr. 2010/11:79). der.2 bör det understrykas att ambitionen inte är att varje enskild bilaga ska innehålla heltäckande analyser av inkomstfördelningens samtliga dimensioner. Delar som får stort utrymme ett visst år kortas eller utgår i nästföljande redogörelse. Detta skapar utrymme för nya fördjupningar. I årets redogörelse ägnas t.ex. inget utrymme åt regionala inkomstskillnader, medan inkomströrlighet är föremål för fördjupad analys. Fördelningsanalyser fokuserar i regel på fördelningen av disponibel inkomst erhållen under ett kalenderår och justerad för familjestorlek.3 Årlig disponibel inkomst som mått på de ekonomiska resurserna kan visserligen kritiseras i flera avseenden, men det finns också en rad goda skäl att använda detta i fördelningsanalyser.4 Uppgifter om disponibel inkomst är bl.a. lätt tillgängliga på regelbunden basis och dess egenskaper är väl kända och har varit föremål för intensiv forskning. är slutsatsen från en stor del av forskningen kring andra mått på välfärd att de är mycket nära korrelerade med disponibel inkomst. Det kan även noteras att många politiska beslut i första hand syftar till att förstärka just den disponibla inkomsten. Det är därför meningsfullt att studera en åtgärds konsekvenser för den disponibla inkomstens fördelning. Den disponibla inkomsten är sammansatt av ett antal olika komponenter: inkomst från arbete, kapital och näringsverksamhet samt skattepliktiga och skattefria transfereringar, med avdrag för direkt skatt. 2I en underlagsrapport till Finanspolitiska rådets rapport granskades samtliga redogörelser som publicerats . Det övergripande omdömet är mycket positivt (se , Regeringen och ojämlikheten: En granskning av budgetens fördelningspolitiska redogörelser –2011, Rapport till 2012/6).