prop · H2031d24 · 2014-10-23 00:00:00 — Enligt det avtal om finansiering och medfinansiering av utbyggnad av tunnelbanan samt ökad bostadsbebyggelse i som staten slutit med läns landsting, , kommun, kommun och kommun ska medel motsvarande trängsel- skatteintäkter finansiera av investeringskostnaden. Användningen av trängselskatter och finansie- ringen av Förbifart Om och önskar förhandla med regeringen om an- vändningen av trängselskatter eller finansie- ringen av Förbifart kommer rege- ringen att möta det önskemålet. Projektet fryses i väntan på besked huruvida det finns önskemål om en sådan förhandling. Om en ny uppgörelse inte nås före fortsätter byggandet av Förbifart enligt plan. Uttag av trängselskatt för utlandsregistrerade fordon Regeringen föreslår i avsnitt 4.6.7, att träng- selskatt ska betalas även för fordon som inte är registrerade i . Regeringens avsikt är att lagändringarna ska träda ikraft . Bedömningar om intäkterna från utlandsregi- strerade fordon är förknippade med betydande osäkerheter angående vilken den faktiska inbe- talningen kan bli. Detta med tanke på de prak- tiska svårigheter som finns med att identifiera och ta betalt av den betalningsskyldige. Andelen faktiska intäkter bedöms kunna öka. Trängselskatt från utlandsregistrerade fordon i bedöms preliminärt öka bruttoin- täkterna med ca 2015 och med åren därefter. Även kostnadsbedömningar är förknippade med stora osäkerheter innan de föreslagna reglerna har tillämpats . De sammanlagda system- och administrationskostnaderna för trängselskatt för utlandsregistrerade fordon i upp- skattas preliminärt till omkring 16 miljoner kro- nor . kan kost- naderna för indrivning minska om transpondrar kan användas. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.52 Trängselskatten i – beräkning av medel som avsätts till investeringar 2015–2018 Justering för ackumulerad diffe- Till väginvesteringar (avsätts på lagt 185 220 000 Som framgått ovan avser regeringen att avsätta Det sammanlagda anslagsbehovet för till väginvesteringar 2015. 2015 blir därmed 1 . Dessutom avser regeringen att avsätta samman- Tabell 4.53 Anslag 1:11 Trängselskatt i – fördelning på anslagsposter : Investeringar i vägnätet (Förbifart och andra vägan- knutna projekt i )1 1 kommer överskottet från trängselskatten i även användas för utbyggnad av tunnelbanan i . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.54 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:11 Trängselskatt i Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:11 Trängselskatt i . , 2017 och 2018 beräk- nas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 4.55 Anslagsutveckling 1:12 Transportstyrelsen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 015 836 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 015 960 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 016 130 tkr prisnivå. Transportstyrelsens förvaltningskostnader för trängselskatt finansieras från anslagen 1:11 Trängselskatt i och 1:14 Trängselskatt i . Tabell 4.56 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1 Av intäkterna som disponeras 2015 avser 29 387 tkr tillsyn av flygtrafiktjänst i svenskt luftrum och 11 900 tkr administration av infrastrukturavgifter på väg. I enlighet med de finansieringsprinciper som gäller för Transportstyrelsens verksamhet tar myndigheten ut avgifter för att täcka kostnader för tillståndsprövning, tillsyn och registerhåll- ning. Intäkterna från dessa redovisas mot in- komsttitel. Detsamma gäller intäkterna från den s.k. myndighetsavgift som tas ut per avresande passagerare från svenska flygplatser och som finansierar regelgivningen och delar av den öv- riga verksamheten på luftfartsområdet. Tabell 4.57 Avgiftsfinansierade transfereringar inom luftfartsområdet (som inte får 1 Intäkterna 2015 består av GAS-avgiften (762 177 tkr) samt den del av under- vägsavgiften som disponeras för medlemsavgift i Eurocontrol (144 581 tkr) och flygplatsers kostnader för kommunikation, navigation och övervakning (CNS) (85 650 tkr). Anslaget får användas för Transportstyrelsens förvaltningsutgifter samt för att betala svenskt medlemskap i internationella organisationer inom transportområdet. När det gäller avgifter som disponeras för sär- skilda ändamål redovisas i tabell 4.56 den del av intäkterna som motsvaras av verksamhet inom Transportstyrelsen. I tabell 4.57 redovisas den del av intäkterna som är av transfereringskarak- tär. På luftfartsområdet disponerar Transport- styrelsen intäkter från två avgifter, den gemen- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 samma avgiften för säkerhetskontroll (GAS) och den s.k. undervägsavgiften. Intäkterna från GAS-avgiften finansierar Transportstyrelsens bidrag till svenska flygplatsers arbete med säker- hetskontroller. Denna avgift har höjts för att täcka tidigare års underskott. Transportstyrelsens andel av undervägsavgiften ska täcka Transportstyrelsens kostnader för tillsyn av flygtrafiktjänster i svenskt luftrum samt den medlemsavgift som betalar för medlemskapet i Eurocontrol. Regeringens avsikt är att Transportstyrelsen , för räkning, ska ta ut infrastrukturavgifter på de nya vägbroarna över respektive Sundsvallsfjärden. In- täkterna som disponeras för finansiering av broarna inklusive administrationskostnaderna för avgiftsupptaget (se avsnitt 4.7.1). De som Transportstyrelsen beräknas disponera för administration av avgiftsupptaget ingår i tabell 4.56. Tabell 4.58 Offentligrättslig verksamhet 2014 – fördelning av budgeterade kostnader på verksamhetsområden och trafikslag Av tabell 4.58 framgår hur de budgeterade kost- naderna i den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamheten inom Transportstyrelsen fördelas mellan de fyra trafikslagen och myndighetens verksamhetsområden. (intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (1 307) (1 899) (-592) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Den uppdragsverksamhet som Transportstyrel- sen bedriver hör i sin helhet till vägtrafikområ- det. Den omfattar följande tjänster: –informationsuttag ur vägtrafikregistret, –direktregistrering av t.ex. ägarbyten, försäk- ringsstatus och besiktningsutfall via termi- nal för bl.a. bilhandlare, försäkringsbolag och besiktningsföretag, –personligt utformade registreringsskyltar, –administration av felparkeringsavgifter åt kommuner och enskilda markägare, –tillverkning och distribution av intyg om behörighet att frakta farligt gods åt Myn- digheten för samhällsskydd och beredskap, samt 2014, tillverkning av färdskrivarkort Uppdragsverksamheten har tidigare gett ett överskott, men enligt Transportstyrelsen är av- giftsnivåerna nu anpassade till verksamhetens kostnader. Fördelning mellan avgiftsfinansierad och skattefi- nansierad verksamhet är anslaget 1:12 Transportstyrelsen uppdelat i anslagsposter för avgiftsfinansierad respektive skattefinansierad verksamhet. An- slagsposten för avgiftsfinansierad verksamhet används till de kostnader som täcks med avgifter som redovisas mot inkomsttitel. Kostnader för verksamheter för vilken ingen avgift tas ut finan- sieras från anslagsposten för skattefinansierad verksamhet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen föreslår att anslaget minskas med och som en följd av den generella minskning av pris- och löneomräknade anslag som föreslås i denna proposition (se avsnitt 2.2). Tabell 4.60 Anslag 1:12 Transportstyrelsen fördelat på anslagsposter Tabell 4.61 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:12 Transportstyrelsen Förändring till följd av: Beslut 3, 4 till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget minskas med och för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. 4En omfördelning görs från myndighetens förvaltningskostnader för finansiering av gemensam e-förvaltning –2018. Alla myndigheter med över 500årsarbetare, exklusive universitet och högskolor m.fl. samt ett antal utpekade myndigheter med färre än 500 årsarbetare, ingår. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:12 Transportstyrelsen . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . Tabell 4.62 Anslagsutveckling 1:13 Trafikanalys 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 62 694 tkr prisnivå. 3Motsvarar 62 696 tkr prisnivå. 4Motsvarar 62 703 tkr prisnivå. Anslaget får användas till Trafikanalys förvalt- ningsutgifter vilket omfattar statistik-, utvärde- rings- och analysverksamhet inom transportom- rådet. Tabell 4.63 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:13 Trafikanalys Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget minskas med och för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 1:13 Trafikanalys . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4.7.14 1:14 Trängselskatt i Tabell 4.64 Anslagsutveckling 1:14 Trängselskatt i Anslaget får användas till utgifter för finansie- ring av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i . Från anslaget finansieras även system- och administrationskostnader för träng- selskatten i . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i Gö- teborg ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2016–2037. Skälen för regeringens förslag: De investe- ringar i kollektivtrafik, järnväg och väg som Tra- fikverket ska göra för överskottet från träng- selskatten i innebär att myndigheten måste ingå avtal med externa parter om ekono- miska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. En kalkylränta på har använts. Ränte- kostnader redovisas som ett åtagande inom bemyndigandet först då lån upptagits. Bemyndigandet föreslås vara något högre än beräknade utestående åtaganden för att svara upp 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 mot den variation som förekommer framför allt i de större projekten. Avgörande för när ett åta- gande inträffar är vanligen när respektive kon- trakt tecknas. Ekonomiska åtaganden som staten ingår i samband med överenskommelser med kommuner, landsting eller företag om medfinan- siering av transportinfrastruktur ska dock i vissa fall omfattas av begärda bemyndiganden redan det år staten ingår sådana överenskommelser. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs viss buffert i bemyn- Utan en sådan försämras möjligheterna till att genomföra upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempel- vis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet vilket försenar och kan fördyra projektgenomförandet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidi- gare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2016–2037. Tabell 4.65 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:14 Trängselskatt i -1 433 917 -1 056 000 Överskottet från trängselskatten i ska bidra till finansieringen av investeringar i kollek- tivtrafik, järnväg och väg i , bland annat Västlänken samt en ny älvförbindelse för vägtra- fik vid . Den del av investeringarna som täcks av framtida skatteintäkter finansieras genom lån i . Dessa lån redo- visas under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur eftersom de ingår i den samlade låneramen för infrastrukturprojekt. Lån tas även upp för räntekostnader. Räntor och amortering av lån kommer att belasta anslaget 1:14 Trängselskatt i . Uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel Tilldelningen av medel från trängselskattein- komster till investeringar i kollektivtrafik, järn- väg och väg i utgår från en prognos av hur stort överskott trängselskattesystemet för- väntas ge , dvs. hur stort nettot av inbetald trängselskatt och kostnaderna för att administrera systemet förväntas bli. I fastställandet av de medel som avsätts till inve- steringar tas hänsyn till hur väl tidigare beräk- nade överskott och avsatta medel har stämt överens. blir en sådan justering görs för trängselskatten i eftersom 2013 är för vilket det finns uppgifter om faktiskt utfall. Samma princip tillämpas vid fastställande av överskott från trängselskatt i . Av tabell 4.66 framgår en sammanställning avseende 2013 av inbetald trängselskatt, kostnaderna för administ- ration av densamma samt avsatta medel till inve- steringar. Som framgår av tabellen var den ackumulerade differensen mellan överskott och avsatta medel minus vid utgången av 2013. Detta belopp dras ifrån det beräknade överskot- tet 2015, se vidare i tabell 4.68. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.66 Trängselskatt i – uppföljning av över- skott i förhållande till avsatta medel till investeringar 2013 Intäkter från inbetald trängselskatt Avsatt till väginvesteringar (på an- slagspost i regleringsbrev) Differens mellan överskott och avsatta Uppföljning av avsatta medel och hur de har an- vänts I regleringsbrev avsattes för finansieringen av investe- ringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i . Som framgår av tabell 4.67 nedan har inve- steringar genomförts för hela det avsatta beloppet. Tabell 4.67 Trängselskatt i – uppföljning av hur avsatta medel har använts 2013 Avsatt till väginvesteringar (på anslagspost i /regleringsbrev) Användning (kostnader för genomförda Beräkning av medel som ska avsättas till investe- ringar Av tabellen nedan framgår att nettoöverskottet från inbetalad trängselskatt beräknas uppgå till 2015. I beräkningen av hur stort belopp som ska avsättas till investeringar tas hänsyn till den ackumulerade diffe- rensen mellan överskott och avsatta medel 2013 på minus . Med beaktande av beräknat överskott , samt differens mellan överskott och av- satta medel 2013 avser regeringen att avsätta till investeringar i Trafikver- kets regleringsbrev . Uttag av trängselskatt för utlandsregistrerade fordon Regeringen föreslår i avsnitt 4.6.7, att träng- selskatt ska betalas även för fordon som inte är registrerade i . Regeringens avsikt är att lagändringarna ska träda ikraft . Bedömningar om intäkterna från utlandsregi- strerade fordon är förknippade med betydande osäkerheter angående vilken den faktiska inbe- talningen kan bli. Detta med tanke på de prak- tiska svårigheter som finns avseende att identi- fiera och ta betalt av den betalningsskyldige. Andelen faktiska intäkter bedöms kunna öka. Trängselskatt från utlandsregistrerade fordon i bedöms preliminärt öka bruttointäkterna med ca . Även kostnadsbedöm- ningar är förknippade med stora osäkerheter innan de föreslagna reglerna har tillämpats . De sammanlagda system- och administrations- kostnaderna för trängselskatt för utlandsregi- strerade fordon i uppskattas prelimi- närt till . kan kostnaderna för indrivning minska om transpondrar kan använ- das. Tabell 4.68 Trängselskatt i – beräkning av medel som avsätts till investeringar 2015–2018 Intäkter från inbetald träng- Till investeringar (avsätts på 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Som framgått ovan avser regeringen att avsätta till investeringar 2015. Dessutom avser regeringen att avsätta samman- lagt för administrations- kostnader. Det sammanlagda anslagsbehovet blir därmed . Tabell 4.69 Anslag 1:14 Trängselskatt i – fördelning på anslagsposter Tabell 4.70 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:14 Trängselskatt i Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 1:14 Trängselskatt i . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Regeringens förslag: ska, räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en kon- junkturcykel, ha en räntabilitet om lägst 3,5 pro- cent. ska, på lång sikt, ha en soli- ditet om lägst . Regeringen bemyndigas att besluta om utdel- ning och skattemotsvarighet vad avser Sjöfarts- verkets ekonomiska resultat. Skälen för regeringens förslag: ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörj- ning. ekonomiska resultat har på- verkats negativt av konjunkturläget och av flera stränga vintrar ur ett isbrytarperspektiv. Omvär- deringar av pensionsskulden har också haft en stor negativ inverkan på resultatet och bidragit till att den ekonomiska ställningen urholkats. Vid bokslutet /14 var det egna kapitalet negativt och uppgick till -. Soliditeten var således också negativ. Regeringen anser att den ekonomiska situa- tionen är bekymmersam. I syfte att uppnå full kostnadstäckning för sjö- och flygräddningsverksamheten ökades anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritids- båtsändamål med . Vidare har tilldelats en tillfällig ökning av anslagen 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål med som får användas till utgifter för isbrytningsverksam- het, samt anslaget 1:5 Ersättning till viss kanal- och slussinfrastruktur med som får användas till driften av och slussar samt m.m. Den tillfälliga ökningen gäller för åren 2014–2016. För perioden –2017 prognostiserar Sjö- fartsverket ett positivt resultat efter finansiella poster för åren 2015–2016. Överskottet sätts av i en resultatutjämningsfond som kan nyttjas för att balansera effekten av tillfälliga resultatpåver- kande poster. upphör den tillfälliga ökningen av anslaget 1:4 Ersättning för sjörädd- ning och fritidsbåtsändamål och anslaget 1:5 Er- sättning till viss kanal- och slussinfrastruktur och prognostiserar då ett nollresultat efter finansnetto. Soliditeten stiger under prog- nosperioden och förväntas vid periodens slut ligga på . De åtgärder som vidtagits beräknas stärka den ekonomiska ställningen i . I ett läge där det egna kapitalet är negativt är ett räntabilitetskrav på det egna kapitalet inte ett ändamålsenligt mått. På bedömer dock regeringen att nuvarande räntabilitetskrav på eget kapital om räknat på resulta- tet efter skattemotsvarighet över en konjunktur- cykel är motiverat som ett långsik- tigt mål. Vad avser soliditet pekar prog- nosen mot en avsevärd avvikelse mot det lång- siktiga målet om . Regeringen anser dock att soliditetsmålet är motiverat mot bak- grund av den verksamhet som bedrivs i Sjöfarts- verket, och att verket på lång sikt bör nå upp till detta mål. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. I enlighet med principerna för beskattning av bolag bör ingen skattemotsvarighet tas ut från innan de ackumulerade förlus- terna som redovisats i motsvaras av ett lika stort redovisat positivt resultat. Utdelning och skattemotsvarighet föreslås även fortsättningsvis beslutas av regeringen i samband med bokslutet mot beaktande av dessa principiella synpunkter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Nedanstående tabell redovisar prognosen över resultat så som det framställts i treårsplanen. Tabell 4.71 Prognos för resultat Klicka här för att ange tabellens underrubrik. Soliditet (%) Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen bemyndigas att låta Sjö- fartsverket placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Regeringen bemyndigas att låta besluta om kapitaltillskott om högst till förmån för Sjöfarts- verket . Skälen för regeringens förslag: Regeringens inriktning är att ska finansiera det pågående projektet med anskaffning av sju nya flyg- och sjöräddningshelikoptrar med egna likvida medel samt med lån. Med anledning av detta är regeringens förslag att låneram fastställs till . Vidare föreslår regeringen att , i enlighet med nu gällande ordning, ges möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. helikopterverksamhet har tidi- gare bedrivits som ett aktiebolag inom Sjöfarts- verket . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 livats i myndigheten men ännu kan det finnas behov av att tillföra kapital till dotterbolaget. Regeringens förslag: Investeringsplanen för Sjö- fartsverket –2017 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Investeringarna uppgick till . Finansie- ringen skedde med egna medel samt med ett lån i . Likvida medel uppgick till vilket är en Tabell 4.72 Investeringsplan för ökning med jämfört med föregående år. I enlighet med tabellen nedan planerar Sjö- fartsverket för för . Investeringarna ska användas främst till nya helikoptrar samt till dammsäkerhetshöjande åtgärder i både och . Investeringar ska också ske i lotsbåtar, arbets- fartyg, sjötrafikinformationscentraler samt it- system. Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för godkänns. Sjötrafikinformation (VTS) Regeringens förslag: ska, räknat på resultatet efter skattemotsvarighet, ha en räntabilitet om lägst över en kon- junkturcykel. ska, på lång sikt, ha en soliditet om lägst . Regeringen bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat. Skälen för regeringens förslag: Luftfartsver- kets huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. verkar inom de mål för flygtra- fiktjänst och förutsättningar för uttag av avgifter som sätts i det gemensamma europeiska regel- verket, bl.a. och rådets för- ordning (EG) nr 391/2013 av om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet och kom- missionens förordning (EG) nr 1794/2006 av om ett gemensamt avgifts- system för flygtrafiktjänster, med bland annat s.k. prestationsplaner för säkerhet, kostnads- effektivitet, kapacitet och miljö. Under innevarande (den första) referens- perioden har till följd av kraven på kostnadseffektivitet minskat sina kostnader i kostnadsbasen för en route med . Systemet innebär att man inte längre får full kostnadstäckning som det ger incita- ment att sänka kostnaderna. Den andra refe- rensperioden, som börjar 2015, är femårig och innebär krav på kostnadsneddragningar för den svenska kostnadsbasen som helhet . Kraven på kostnadsreduktioner ställer stora krav på omställning och effektivisering av verk- samheten, särskilt som väsentliga reduktioner redan gjorts under den första referensperioden. bedömer att det finns ett behov av att minska verksamhetens kostnader med , eller ca , för att bli konkurrenskraftiga och för att möta flyg- bolagens behov. Den svenska en route-avgiften har stigit och den relativa skill- naden mot avgiften i länder runt utgör ett problem. har ingått avtal med om det dansk-svenska luftrumsblocket, och har som ett led i implementeringen av detta bildat ett ge- mensamt handelsbolag, , som sköter driften av flygtrafiktjänsten under väg åt Luft- fartsverket.