prop · H2031d6 · 2014-10-23 00:00:00 — Polisens brottsförebyggande arbete som bedrivs genom yttre verksamhet omfattar att upprätthålla ordning och säkerhet exempelvis genom trafikkontroller, omhänderta påverkade personer, hantera våldsamma familjesituationer samt större evenemang som sportevenemang, demonstrationer och konserter. Verksamheten handlar dessutom om att hjälpa människor i nöd 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 efter att de larmat 112. gjorde polisen nära 1,3 miljoner ingripanden i hela landet. har polismyndigheterna hanterat flera extraordinära händelser. genomfördes en av polisens största kommenderingar någonsin när 2 000 poliser från hela landet säkrade president besök i . Kommenderingen genomfördes helt enligt planeringen och inga ordningsstörningar förekom. hade de allsvenska fotbollsmatcherna totalt mer än en miljon besökare. Polisen har upprätthållit ordningen och hanterat de stora folkmassor som besökt de 240 matcherna i högsta divisionen runt om i landet. En viktig del i det förebyggande arbetet är supporterpolisens dialog med idrottsklubbarna. I storstädernas förorter har det förekommit våldsbrott och skjutningar som har lett till både dödade och skadade, men också till en ökad otrygghet. En sådan händelseutveckling kräver en utökad polisiär närvaro. Genom att polisen har varit tillgänglig och ökat antalet kontroller har den upprätthållit ordningen och säkerheten samt bidragit till att öka tryggheten. Den särskilda polistaktiken (SPT) har fortsatt att utvecklas . SPT är en metod som används för att hantera stora folkmassor. Etableringen av den nationella förstärkningsorganisationen gör att resurserna går att använda flexibelt över hela landet. Polisens brottsförebyggande arbete bedrivs över hela landet. I glesbygden är det dock ibland långa utryckningsavstånd. har polisen fortsatt att förstärka bekämpningen av mängd- och seriebrott. Polisens nationella förstärkningsresurs för att bekämpa mängd- och seriebrott har gjort det möjligt att skicka polisförstärkningar till de delar av landet som drabbas av säsongsökningar av brottslighet. Genom att det brottsförebyggande arbetet förstärks på utsatta platser kan en brottsvåg begränsas. Utöver den händelsestyrda yttre verksamheten bedrivs planlagda brottsförebyggande insatser. Utifrån kartlagd lokal brottslighet planeras och genomförs en insats för att t.ex. förhindra inbrott, upptäcka narkotikabrottslighet eller genomföra trafikövervakning. Det kan också handla om att förhindra våldsbrott vid särskilda händelser som studentexamensfester eller s.k. stadsfester. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 förmåga att planera, genomföra och följa upp planlagda brottsförebyggande insatser har blivit bättre . och Brå har kartlagt polisens förmåga att analysera lokala problembilder, planera och sätta upp mål för en insats samt genomföra och följa upp den. Brå bedömer att verksamheten blivit mer strukturerad men att det finns flera områden som behöver fortsätta att utvecklas. anser att förmågan varierar mellan polismyndigheterna vilket innebär att det finns ett behov av fortsatt utveckling på området. Polisen bedriver ett arbete för att förbättra förmågan att systematiskt följa upp och utvärdera olika brottsförebyggande insatser. Därmed förbättras förutsättningarna för att identifiera fler arbetsmetoder som kan konstateras ge bra effekt och därefter spridas inom polisen. har polisen genomfört ett regeringsuppdrag som syftar till att bekämpa de s.k. livsstilskriminellas brottslighet. De livsstilskriminella som polisen fokuserat på är personer som är välkända av polisen och som återkommande begår brott som vanligen leder till kortare fängelsestraff. Dessa livsstilskriminella utgör en liten del av de kriminella men står för en stor del av brotten. Många av de livsstilskriminella har ett pågående missbruk av alkohol eller narkotika, vilket i sin tur leder till ny kriminalitet. Insatserna har resulterat i sammanlagt fler än 2 000 gripanden av livsstilskriminella, vilket lett till nära 3 000 domar och att drygt 600 vårdinsatser har genomförts. bedömer att genomförandet har bidragit till ökad trygghet och minskad brottslighet. I den nationella satsningen mot grov organiserad brottslighet har arbetet inriktats mot kriminella strategiska personer och deras nätverk. Det har varit fokus på förmågan att använda företag i kriminell verksamhet, utövande av otillåten påverkan och kapaciteten att använda hot och våld. Flera stora bedrägeriärenden har drivits . Det har handlat om fusk med assistansersättning och falska fakturor. I de ärenden som drivits genom operativa rådet har fler än 600 personer misstänkts för brott . gjordes också de största beslagen av narkotika sedan arbetet inleddes. Arbetet med att utveckla förmågan att komma åt de kriminellas vinster av brottsligheten fortsätter genom kartläggning och metodutveckling. Deltagandet i insatserna har ökat vad gäller , och . Underrättelseverksamheten är av avgörande betydelse för bekämpningen av den grova organiserade brottsligheten. Inom denna verksamhet ryms underrättelsecentren vilka har ett stort fokus på samverkan och är en del av den myndighetsgemensamma satsningen. har underrättelsecentren arbetat med att utveckla sina arbetsmetoder vilket lett till större enhetlighet avseende inriktning, arbetssätt och metoder. En viktig del i brottsförebyggande arbete är att man , genom sin kriminalunderrättelseverksamhet tagit fram en underrättelsebild som beskriver hur ekobrottsligheten i ser ut. Underrättelsebilden innefattar omvärldsanalys, en nulägesbeskrivning av den ekonomiska brottsligheten och en prognos av kommande trender och fenomen. Genom att myndigheternas samverkan förbättras får de också bättre kunskap om kriminella nätverk och nyckelindivider. Denna kunskap är värdefull i arbetet med att förhindra att de kriminella nätverken etablerar sig runt om i landet. För att polisen ska kunna bidra till att minska brottsligheten krävs ett utvecklat samarbete med andra aktörer. Vid utgången av 2013 hade polisen ingått totalt 257 samverkansöverenskommelser med kommunerna. Det lokala samarbetet inriktas oftast mot kända platser och tider i centrummiljöer och bostadsområden samt trafikrelaterade frågor. Det har också blivit allt vanligare med ett samlat arbete mot kriminella nätverk, organiserad brottslighet och våld i nära relationer. Brå har en viktig roll att stödja och utveckla det lokala brottsförebyggande arbetet i landet. Myndighetens inriktning för detta arbete har varit att framhålla vikten av ett kunskapsbaserat arbetssätt och strukturer för samverkan inom olika områden. betonades särskilt samverkan för att förebygga återfall i brott, möjligheterna att förebygga och motverka organiserad brottslighet på lokal nivå samt förebyggande arbete mot ungdomsbrott. När det gäller samverkan mellan polisen och kommunerna har Brå intensifierat sina stödjande insatser inför inrättandet av den nya . Brå har även varit ett stöd till de lokala brottsförebyggande råden, där myndigheten bland annat har verkat för att ge de brottsförebyggande aktörerna på lokal nivå tillgång till kunskap för att utifrån sina lokala miljöer kunna förebygga brott och otrygghet. Personskyddsverksamheten och bekämpning av terrorism, särskilt med fokus på personer som reser från till för att ansluta sig till al-Qaidainspirerade grupper, har varit högt prioriterat i Säkerhetspolisens verksamhet. Därutöver har myndigheten bl.a. motverkat hot mot rikets säkerhet från främmande makters underrättelseverksamhet och inhemsk extremism samt motverkat spridning av massförstörelsevapen. Säkerhetspolisen har fortsatt att utveckla samarbetet med både nationella och internationella partners. Källa: Årsredovisningarna 2011-2013 för polisen, , och Säkerhetspolisen. Kostnadsutvecklingen i rättsväsendets brottsförebyggande verksamhet har ökat . Majoriteten av resurserna används av polisen. Räknat i sammanlagd resurstid var polisens insatser i den yttre verksamheten på samma nivå 2013 som året innan. 3.6.3.4 Analys och slutsatser Regeringens samlade bedömning är att målet för den brottsförebyggande verksamheten delvis har uppnåtts. Rättsväsendets myndigheter har utvecklat sina insatser på området och mycket tyder på att det bidragit till att tryggheten ökar och att utsattheten för brott minskar. Inom polisens brottsförebyggande verksamhet ryms i princip allting som hör till polisens yttre verksamhet. Det är i huvudsak samma resurs som bedriver planlagt brottsförebyggande arbete, som ska ingripa vid pågående brott, genomföra initiala utredningsåtgärder och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 som ska upprätthålla ordningen vid större evenemang. Att den yttre resursen finns tillgänglig på de tider och platser då den bäst behövs är en grundläggande förutsättning för att den brottsbekämpande verksamheten ska hålla hög kvalitet. Polisen har upprätthållit ordningen och säkerheten i såväl den vardagliga dygnet-runt-verksamheten som vid extraordinära händelser. Den svenska polisens yttre verksamhet står sig väl i jämförelse med andra länder. Det går fort att skicka personal, fordon och utrustning inom SPT-konceptet till de polismyndigheter där stora insatser behövs för att upprätthålla den allmänna ordningen och säkerheten. Polisens användning av konfliktreducerande metoder har bidragit till att minimera personskadorna i dessa sammanhang. Den metodutveckling som har skett när det gäller den s.k. bastaktiken och den särskilda polistaktiken har bidragit till ett framgångsrikt arbete när det gäller att upprätthålla ordningen när stora folkmassor samlas, som t.ex. vid demonstrationer och sportevenemang. Polisens förmåga att bedriva planlagd brottsförebyggande verksamhet har förbättrats något och gjort att det preventiva arbetet har blivit mer strukturerat. Regeringen bedömer dock att det finns möjligheter att det kan utvecklas och förbättras ytterligare. Polisens brottsförebyggande resurser ska användas effektivt. Det problemorienterade arbetssättet behöver stärkas och fler brottsförebyggande metoder utvecklas. Därutöver behöver polisen fortsätta att se över uppföljningsstrukturen för hur det brottsförebyggande arbetet följs upp. Polisens nationella satsning mot livsstilskriminellas brottslighet har medfört att individer hindrats från att begå brott. Arbetsmetoden har blivit mer strukturerad och offensiv. Samverkan med t.ex. vårdgivare och frivården har utvecklats. Vård, behandling, bostad och meningsfull sysselsättning är ofta nödvändiga förutsättningar för en förändrad livsstil bort från brott och missbruk. Myndigheternas samverkan för att bekämpa grov organiserad brottslighet blir allt mer strukturerad. Regeringen bedömer att det finns områden som kan utvecklas ytterligare t.ex. att komma åt de kriminellas pengar. Många arbetsuppgifter som polisen utför görs i samverkan med andra. I det brottsförebyggande uppdraget är samverkan nödvändig för 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 att nå resultat eftersom de allra flesta orsaker till brottsligheten ligger utanför polisens ansvarsområde. Det finns flera områden där samverkan är avgörande, exempelvis har bekämpningen av grov organiserad brottslighet blivit betydligt mer kraftfull när flera myndigheter arbetar tillsammans mot samma mål. Regeringen bedömer att polisens samverkan med andra har utvecklats positivt. Det brottsförebyggande arbetet ska vara lokalt förankrat och kräver nära samverkan med kommunerna. Att samverkansöverenskommelser mellan polis och kommun nu finns på plats i nästan hela landet är positivt men inte tillräckligt. Regeringens uppfattning är att denna utveckling bör fortsätta så att polisen tecknar samverkansavtal med samtliga kommuner. Det är vidare nödvändigt att de strategiska överenskommelserna baseras på en lokal problembild och att de leder fram till konkreta brottsförebyggande aktiviteter. Regeringen anser att det är viktigt att polisen fortsätter att tillsammans med andra aktörer bekämpa brottslighetens orsaker. Brås arbete för att utveckla den framtida samverkan mellan kommunerna och den nya är betydelsefullt för att minska brottsligheten och öka människors trygghet. För att förebygga ekonomisk brottslighet krävs kunskap om riskområden och utvecklingstendenser. I det sammanhanget är arbete med framtagande av en underrättelsebild centralt. Säkerhetspolisen har fortsatt utvecklingen för att kunna möta de krav som ställs på en modern säkerhetstjänst. Regeringen anser att det är viktigt att Säkerhetspolisen fortsätter den utvecklingen och att den operativa förmågan prioriteras främst. har samarbetet med flera andra myndigheter fördjupats och förtydligats. Detta gäller inte minst i förhållande till den öppna polisen. Att denna samverkan fungerar är nödvändigt för ett effektivt brottsbekämpande. Regeringens mål för utredning och lagföring är att verksamheten ska bedrivas med högt ställda krav på rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet och att brottsuppklaringen ska öka. De myndigheter som omfattas av verksamheten är framför allt polisen, och . Därutöver bidrar , Kriminalvården (avseende häktesverksamhet), samt Säkerhetspolisen. 3.6.4.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer används för att bedöma resultatet och måluppfyllelsen för utredning och lagföring: –antal och andel ärenden redovisade från polis till åklagare –antal inkomna brottsmisstankar till –antal och andel personuppklarade brott –antal och andel lagförda personer och brottsmisstankar Utvecklingen av indikatorerna bedöms såväl sammantaget som för olika brottskategorier. Som tidigare framhållits är rättsväsendets verksamhet komplex och därför svår att på ett heltäckande sätt fånga i ett antal statistiska mått. En stor mängd värdefullt arbete utförs inom området utredning och lagföring utan att det resulterar i ett redovisat ärende till åklagare eller personuppklarat brott. Dessutom är det svårt att definiera exakt vilken uppklaringsnivå som är rimlig, eftersom förutsättningarna att klara upp de anmälda brotten varierar kraftigt. Med detta i beaktande tillför indikatorerna emellertid värdefull och nödvändig information om utvecklingen i verksamheten. Ett brottsärende som inkommer till polisen kan innehålla ett eller flera anmälda brott. var antalet inkomna ärenden till polisen (exklusive ärenden från övervakning med trafiksäkerhetskameror) i princip oförändrat. Detsamma gäller antalet anmälda brott. Antalet ärenden som polisen redovisade till åklagare minskade inom åtta av tio brottskategorier . De brottskategorier där ärenderedovisningen ökade var bedrägeribrott och övriga brott mot person (omfattar bl.a. ofredande, ärekränkning, hemfridsbrott, dataintrång, sexuellt tvång/övergrepp/ofredande, vållande till annans död och människohandel). Sammantaget minskade antalet redovisade ärenden till åklagare . Även andelen redovisade ärenden av inkomna ärenden minskade, såväl sammantaget som för de flesta av brottskategorierna. Till inkom cirka 186 000 ärenden eller närmare 461 000 brottsmisstankar. Det är en minskning jämfört med . verksamhet präglades av den organisationsförändring som innebar att myndigheten från fick ett nationellt ansvar för de ärenden som myndigheten handlägger enligt sin instruktion. Till myndigheten inkom cirka 6 400 ärenden eller närmare 54 000 brottsmisstankar . Det är en ökning . Tabell 3.8 Inkomna ärenden –2013 Källa: för polisen, och . På grund av en omkörning av uppgifterna i polisens verksamhetsuppföljningssystem för perioden –2013 skiljer sig utfallet gällande polisen från det som redovisades i polisens årsredovisning 2012 och Budgetpropositionen . Medelgenomströmningstiden för bearbetade ärenden hos polisen, dvs. ärenden där förundersökning eller annan slags brottsutredning bedrivits, ökade från 81 . Tiden mäts från anmälningsdagen till dess att ärendet avslutats hos polisen. Den genomströmningstid mäter från inkommen anmälan till beslut i åklagarledda förundersökningar ökade . Däremot minskade genomströmningstiden mätt från inkommet beslutsunderlag från polisen till åklagarens beslut och uppgick . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Vid ökade genomströmningstiderna mätt från inkommen anmälan till beslut till 2013, vilket inkluderar migrerade ärenden från . Exklusive överförda ärenden från beräknas genomströmningstid , vilket är en ökning jämfört med föregående år. När brottsbekämpande myndigheter lyckas knyta en gärningsperson till ett brott genom att åklagare fattar beslut om åtal, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse räknas brottet som personuppklarat i den officiella kriminalstatistiken. Brott kan också bli uppklarade på andra sätt än genom personuppklaring. Det gäller exempelvis brott som inte blir föremål för lagföring på grund av beslut om förundersökningsbegränsning eller om det konstateras att den anmälda gärningen inte är brott eller den misstänkte är . Enligt den officiella kriminalstatistiken personuppklarades ca 211 000 brott , vilket är en minskning med i förhållande till föregående år. Korrigerat för enstaka ärenden som innehåller extremt många brott uppgår minskningen till . Personuppklaringsprocenten, som är ett mått på antalet personuppklarade brott i förhållande till antalet anmälda brott ett visst år, minskade från . Det innebär att den hamnar något under det spann på mellan som den har legat . Antalet personuppklarade brott minskade inom de flesta brottskategorier . För vissa typer av brott, t.ex. våldsbrott, minskade också inflödet av anmälda brott. Antalet personuppklarade brott minskade dock mer än antalet anmälda brott, vilket gör att även personuppklaringsprocenten för våldsbrott sjönk. En brottskategori som uppvisade ett ökat antal personuppklarade brott var bedrägeribrott. Där ökade även inflödet av anmälda brott kraftigt, vilket gör att personuppklaringsprocenten sjönk marginellt. Vad avser narkotikabrott märks minskad personuppklaring för de enklare brotten (innehav och eget bruk), medan både antalet och andelen personuppklarade brott ökade beträffande överlåtelse och framställning av narkotika. Detta ligger i linje med polisens 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 prioritering att rikta större uppmärksamhet mot överlåtelsebrott. Tekniska problem i polisens itstöd bidrog också till en temporär minskning av antalet ärenden redovisade till åklagare på narkotikaområdet . Antalet ordningsböter som utfärdades av polis gällande trafikbrott var ca 7 700 färre än året innan, vilket motsvarar en minskning . För övriga specialstraffrättsliga brott minskade antalet ordningsböter med 640, eller . Antalet personer som lagförts (dvs. åtalats, fått strafföreläggande eller meddelats åtalsunderlåtelse) genom beslut vid minskade till drygt 121 000. Andelen lagförda personer (av det totala antalet misstänkta personer där beslut om lagföring eller avskrivning fattats) liksom andelen lagförda brottsmisstankar låg kvar på samma nivå som föregående år, . Antalet personer som lagförts genom beslut vid ökade . Andelen lagförda personer minskade . Antalet lagförda brottsmisstankar ökade och uppgick till 10 900. Lagföringsandelen avseende brottsmisstankar låg kvar på samma nivå som föregående år. Samarbetet mot gränsöverskridande brottslighet Många brott innehåller olika typer av gränsöverskridande inslag. Därför måste de brottsbekämpande myndigheterna arbeta med sina motsvarigheter i andra länder för att förhindra och utreda brott samt lagföra gärningspersoner. Här krävs att myndigheterna samverkar med och drar nytta av alla de EU- organ, internationella organisationer och nätverk som finns etablerade. Polisen och övriga delar av rättsväsendet bidrar även till insatser för att stärka kapaciteten inom rättssektorn i postkonfliktländer. Ett sådant samarbete ger bl.a. ökat förtroende för svensk polis i dessa länder, vilket den svenska polisorganisationen har nytta av i bekämpningen av den gränsöverskridande brottsligheten. har flera insatser gjorts för att utveckla möjligheterna till informationsutbyte inom EU. Bland annat har genomförandet av det s.k. Prümrådsbeslutet avseende automatiskt informationsutbyte av DNA-uppgifter gett goda resultat efter att utbytet påbörjats med fyra av medlemsstaterna (, , och ). Polisen har vidare utvecklat konceptet för Single Point of Contact (SPOC) som minskar dubbelarbete och förenklar och snabbar på processen för förfrågningar och svar. Det finns också ett utvecklat samarbete mellan de nordiska länderna med delade polis- och tullsambandsmän utplacerade i hela världen. Dessa sambandsmän har varit av avgörande betydelse i flera gränsöverskridande utredningar . Genomförandet av rådets beslut om förstärkning av Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket har skapat förutsättningar för ett effektivare samarbete över gränserna. Det svenska genomförandet utvärderades av en arbetsgrupp inom EU. Utvärderingsresultatet visade att genomfört beslutet på ett bra sätt. förstärktes det svenska kontoret vid Eurojust med ytterligare en åklagare, från . När det gäller det gränsöverskridande arbetet med att återföra brottsvinster har antalet förfrågningar mellan det svenska Asset Recovery Office () och motsvarande kontor i andra EU-medlemsstater ökat . Den kriminaltekniska verksamheten är av stor vikt i brottsutredningar. Teknisk bevisning kan bidra såväl till att binda en gärningsperson till ett brott som till att fria en misstänkt. ökade antalet begärda undersökningar från rättsväsendet till med sammanlagt , exklusive personprover för DNA-analys (s.k. topsningar). Antalet begärda undersökningar av personprover för DNA-analys minskade . fanns ca 132 000 personer registrerade i DNA-registren, vilket är en ökning . Det tyder på att när polisen tar personprover för DNA-analys tas de på relevanta personer, dvs. personer som blir dömda för brott eller kvarstår som misstänkta . Antalet registrerbara spår i spårregistret ökade . Däremot har antalet träffar mellan spår och person minskat , vilket kan hänga samman med det minskade antalet topsade personer. Det itforensiska området växer kontinuerligt och antalet begärda undersökningar inom den disciplinen ökade . Antalet expedierade ärenden vid olika verksamheter förändrades i vissa avseenden . Inom rättspsykiatrin ökade antalet rättspsykiatriska undersökningar . Antalet rättsmedicinska obduktioner var drygt 5 100, vilket är en marginell minskning jämfört med föregående år. Handläggningstiderna avseende obduktioner kortades från 68 . Antalet utfärdade rättsintyg minskade och uppgick till drygt 5 700 vilket är en minskning jämfört med . vet inte vad som är orsaken till minskningen men frågan kommer att bli föremål för vidare analys i samverkan med polisen och . Antalet expedierade ärenden inom rättskemin minskade med till närmare 91 600 . Inom rättsgenetiken ökade det totala antalet expedierade ärenden till drygt 5 000. Detta beror på en kraftig ökning av antalet familjeåterföreningsärenden från . Insatser för att förbättra effektiviteten och kvaliteten i brottsutredningsverksamheten har genomfört flera inspektioner och andra uppföljningar av polisens brottsutredningsverksamhet. Inspektionerna har bland annat visat att ärendesamordningen blivit bättre vid polismyndigheterna medan analyser av brott och spår från brott med okänd gärningsperson (s.k. operativ brottsanalys och forensisk analys) fortfarande inte genomförs i tillräckligt stor utsträckning. Andra slutsatser är att arbetet med miljöbrott och arbetsmiljöbrott behöver förbättras genom kompetensförstärkning och organisatoriska åtgärder. Flera av inspektionerna pekar på brister i ledningen och styrningen av den brottsutredande verksamheten. har också kunnat konstatera att polismyndigheterna vidtagit åtgärder för att förbättra kvaliteten i anmälningsupptagningen och de initiala utredningsåtgärderna, förbättra tillgängligheten till och kompetensen hos polisens förundersökningsledare samt förbättra tillgången till lokala brottsplatsundersökare och annan kriminalteknisk kompetens. bedömer dock att ytterligare åtgärder behöver vidtas på dessa områden. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 inspektionsverksamhet att rikta uppmärksamhet mot utredningsverksamheten.