prop · H2031d7 · 2014-10-23 00:00:00 — Under 2014-2015 kommer insatsen att behöva anpassa sig efter de förutsättningar som kommer att gälla när den internationella militära närvaron omstruktureras. Trots att många länder i gjort betydande ekonomiska och demokratiska framsteg så utspelar sig en stor andel av världens väpnade konflikter fortfarande i söder om , något som avspeglar sig i ett ökande antal krishanteringsinsatser inom både FN och EU. har ett betydande engagemang för hållbar utveckling i , inte minst i form av bilaterala biståndsinsatser i ett antal länder. Fred och säkerhet är en nödvändig om än inte tillräcklig förutsättning för utveckling. kommer att fortsätta att lämna substantiella bidrag till FN:s och EU:s krishanteringsinsatser i söder om och också verka för att stärka den afrikanska förmågan att hantera regionala kriser på den egna kontinenten. EU har aviserat sin beredskap att utveckla samarbetet med Afrikanska unionen och andra regionala organisationer i syfte att stärka deras förmågor att ta ansvar för fred och säkerhet. Regeringen avser att inom ramen för EU- samarbetet och befintliga resurser bidra till detta samarbete. Det internationella samfundets krishanteringsinsatser förutses fortsätta att öka i . Både EU:s och FN:s närvaro ökar i landet. avser fortsätta bidragen till EU:s civila och militära förmågehöjande insatser. Regeringen avser lämna förslag till om att åter bidra till EU:s maritima insats utanför med ett styrkehögkvarter . Bidraget ska genomföras i nära samverkan med . engagemang fortsätter i FN:s insats i Sydsudan (UNMISS). har UNMISS ställts inför svåra utmaningar i och med den radikalt försämrade säkerhetssituationen i landet, med stort mänskligt lidande och stora humanitära utmaningar till följd. Det svenska engagemanget bör fortsätta. Läget i bedöms fortsatt vara instabilt och problematiskt . avser att bidra med olika former av krishanteringsinstrument, för en normalisering och fredlig utveckling i , i tillägg till det bilaterala utvecklingssamarbetet. kommer att bidra till EU:s civila och militära förmågehöjande insatser i och (EUCAP , EUCAP och ). EUTM kommer att fortsätta utbildningen av den maliska försvarsmakten, inklusive av maliska instruktörer, och fortsätta rådgivningen för säkerhetssektorreform. inledde FN:s stabiliseringsinsats i (MINUSMA) sin verksamhet enligt 2100. MINUSMA:s mandat syftar till att förbättra säkerheten i , återupprätta den konstitutionella och demokratiska ordningen samt understödja långsiktigt hållbara lösningar på krisen i landet. kommer med start att lämna ett substantiellt militärt styrkebidrag till MINUSMA (prop. 2013/14:189). Bidraget ligger i linje med engagemang för fred och utveckling i och är därtill ett uttryck för det svenska stödet till 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 FN och dess fredsfrämjande verksamhet. fortsätter även att bidra med poliser till MINUSMA, och undersöker möjligheterna för att också bidra med kriminalvårdare och annan civil personal som efterfrågas. inledde UNMIL en gradvis nedtrappning av sin militära närvaro i som fortsätter . får de civila delarna av insatserna i landet allt större betydelse. fortsätter att lämna ett stort bidrag med poliser, kriminalvårdare och experter inom freds- och statsbyggande till UNMIL, vilket kompletteras med bilateralt reformstöd. Utvecklingen i landet och för UNMIL är osäker mot bakgrund av ebolakrisen. kommer att fortsätta att bidra med militärobservatörer, poliser, kriminalvårdare och en expert inom medling till FN:s stabiliseringsinsats i (MONUSCO) med oförändrad ambitionsnivå. Regeringen kan också komma att bidra med civila observatörer till insatsen med start om detta efterfrågas. ska fullfölja sitt deltagande i EU:s kvarvarande insats i (EUSEC) som planeras avslutas . kommer att fortsätta ge ett mindre bidrag till FN:s insats i . I takt med att utvecklingen på går i riktning mot normalisering och stabilitet, väntas de internationella krishanteringsinsatserna minska. ska anpassa sitt bidrag till de förändrade behoven. EU:s rättsstödsinsats i Kosovo (EULEX Kosovo) väntas minska i omfattning och fokusera sitt mandat fram , då dess förlängda mandat löper ut. Regeringen bedömer att EU fortsatt kommer att behöva vara närvarande i landet, och avser fortsatt bidra till insatsen men i minskad omfattning jämfört . Av särskild vikt för svensk del framöver är stärkandet av hela rättskedjan i Kosovo och bättre effektivitet i EU:s insatser. fortsätter att bidra till Kosovos säkerhetsstruktur med sekundering av uppemot ett tiotal personer i form av officerare till stab och samverkan samt som rådgivare till Nato Advisory Team (NAT), Nato Liaison and Advisory Team (NLAT) samt till högkvarteret 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 för Kosovo Force (KFOR). Stöd ska även kunna lämnas i form av kapacitetshöjande utbildningar för personal inom säkerhetsstrukturerna i Kosovo. Inom ramen för stöd till säkerhetssektorreform bidrar även med en person till . fältnärvaro kommer fortsatt att vara betydelsefull i och med att EULEX Kosovo avvecklas. Inom ramen för OSSE-samarbetet väntas riktade personalbidrag till OSSE- missionerna på . verkar i för att organisationens fältnärvaro ska minska i regionen. Det svenska bidraget till , som genom sin närvaro i fem länder förblir strategiskt relevant, förutses ligga på oförändrad nivå. avser fortsatt bidra till den civila observatörsstyrkan på (TIPH) med 12- 13 personer. TIPH förväntas dra lärdomar från den utvärdering som ska genomföras . Beredskap ska finnas för att öka engagemanget i EUPOL COPPS och EU:s gränsstödinsats i Rafah, EUBAM Rafah, i händelse av att parterna efterfrågar det eller om behov av stöd uppstår för ny insats i området. har beredskap att delta om och när en fredsfrämjande insats i kan bli aktuell. Situationen i är djupt oroande. Läget är akut och de humanitära behoven stora. Det svenska stödet riktar sig framför allt till människor som befinner sig på flykt från ISIL och som måste få hjälp för att kunna överleva i väntan på att situationen förbättras eller att de kan finna andra säkra tillflyktsorter. Det materiella stödet består av tält och andra förnödenheter och det personella stödet av expertis att leda, koordinera och genomföra de internationella hjälpinstaserna eller ge råd och stöd till lokala myndigheter i . Regeringen har en beredskap för att fortsatt kunna bidra med civila insatser i . Situationen i präglas av fortsatt instabilitet. Den politiska utvecklingen i är turbulent och säkerhetsläget på har förvärrats. kommer fortsätta att bidra till stabiliteten, bland annat genom att finansiellt stödja den organisation som övervakar genomförandet av fredsavtalet mellan och (Multinational Forces and , MFO är en betydelsefull aktör som bidrar till fredsavtalets efterlevnad och har en lugnande inverkan på läget i regionen. När det åter finns förutsättningar för EU:s gränshanteringsinsats (EUBAM ) att återuppta verksamheten i ska vara berett att bidra. bidrag till insatser i kommer att öka med anledning av utvecklingen i . Det internationella samfundet har ett stort ansvar att motverka kränkningar av territoriella integritet och suveränitet och destabilisering av landet, och stödja egna reformansträngningar. bidrar substantiellt till särskilda observatörsinsats, som bedriver oberoende observationer av situationen i och verkar konfliktförebyggande. bidrar även till i . avser bidra med personal till EU:s nyinrättade och rådgivande insats (EUAM) i . Insatsen ska stödja reformer i rätts- och civila säkerhetssektorn. avser ge ett fortsatt svenskt bidrag till EU:s civila observatörsinsats (EUMM) i , vilken också har en stabiliserande roll i regionen. Ett fortsatt starkt EU-engagemang i är nödvändigt. Även EU:s gränsstöds- och kapacitetsbyggnadsinsats (EUBAM) i och är viktig för stabiliteten i regionen varför fortsatt avser att delat i insatsen. Beredskap ska finnas för ett ökat engagemang i . förutses även fortsatt deltagande i civila OSSE-insatser i och , med visst fokus på den senare regionen. verkar för att ska upprätthålla sin fältnärvaro i . bibehåller sitt engagemang i CICIG (), () och NNSC (Koreahalvön). Utveckling av förmåga att bidra till civil krishantering Vi kan inte förutspå händelser i omvärlden och varje ny kris eller konflikt är unik. De internationella civila krishanteringsinsatserna blir allt mer komplext sammansatta och gränsar både till det mer långsiktiga biståndet och till det militära fredsbevarande stödet. avser därför anpassa bidragen efter behoven i konflikt- och postkonfliktsituationer, effektivisera och fokusera verksamheten samt stärka samarbete mellan olika aktörer. För att svenska bidrag inom den civila krishanteringen ska kunna genomföras framgångsrikt är det viktigt med flexibilitet och handlingsfrihet så att inriktningen kan förändras och verksamheten prioriteras om för att kunna möta de nya behoven inom ramen för tilldelade medel. Strategin för internationell civil krishantering styr användningen av medel för deltagande i internationella civila krishanteringsinsatser som finansieras under utgiftsområde 7. ska aktivt kunna bidra till att utveckla de internationella organisationernas arbete inom civil krishantering. Polisen, , och Kriminalvården kommer att fortsätta utveckla sitt samarbete kring den internationella verksamheten i syfte att säkerställa ett sammanhållet rättskedjeperspektiv i insatserna. Ovan nämnda myndigheter inklusive Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och ska fortsatt samverka om genomförandet av insatser inom den internationella fredsfrämjande verksamheten. Samverkan ska bl.a. ske i det myndighetsråd som upprättats. har beredskap att bidra till militära krishanteringsinsatser i EU:s, FN:s och Nato:s regi. står Nordiska stridsgruppen under svensk ledning i beredskap att ställas till EU:s förfogande. Regeringen anser att stridsgruppen ska sättas in vid behov, och det är särskilt angeläget om FN efterfrågar stöd. ska fortsatt vara drivande för att utveckla EU:s krishanteringsförmågor. Arbetet med att utveckla EU:s militära snabbinsatsförmåga är viktig. ska verka för att EU:s stridsgrupper blir mer användbara, flexibla och kostnadseffektiva. FN:s fredsfrämjande är alla medlemsstaters ansvar. FN:s trovärdighet och legitimitet vilar på detta ansvar. kommer aktivt att söka 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 bidra till sådana insatser. Utöver FN:s egna insatser ger i uppdrag till internationella och regionala organisationer att genomföra fredsfrämjande insatser. deltagande i EU:s och Nato:s insatser samt EU:s stöd till exempelvis AU:s insatser genomförs för att utgöra ett stöd till FN och internationell fred och säkerhet. deltagande i pågående Nato-insatser minskar i bredd och omfattning. Det är viktigt att bevara förmågan att samverka med Nato inför eventuella framtida insatser, till exempel genom deltagande i övningsverksamhet och utbyte av erfarenheter. fokus riktas också mot deltagande i icke-väpnade stöd- och utbildningsinsatser, till stöd för reform och utvecklingen av säkerhetssektorn i konflikt- och insatsområden (SSR) samt med svensk militär expertis och personal. Annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Vid sidan av den internationella krishanteringen behöver använda sig av gränsöverskridande instrument för att kunna möta dagens globala och komplexa utmaningar. kommer bidra till den internationella freds- och säkerhetsfrämjande verksamheten genom såväl politik- och idéutveckling som att ge stöd till organisationer och institutioner som verkar inom området. kommer framförallt att bedriva den idéutvecklande freds- och säkerhetsfrämjande verksamheten inom ramen för FN och EU. Det är viktigt att kan bidra till att utveckla de internationella organisationernas metoder för olika typer av freds- och säkerhetsfrämjande samt fredsbyggande insatser. kommer att fortsätta sitt engagemang i FN:s fredsbyggandekommission. kommer särskilt fokus att läggas på att omsätta de erfarenheter som vunnits och att bidra till utvecklingen av FN-systemets förmåga att främja fredlig utveckling i konfliktdrabbade stater, bland annat inom ramen för den översyn av FN:s fredsbyggandearkitektur som ska äga rum . ska fortsatt arbeta aktivt inom internationell fora för att stärka genomförandet av 1325 om kvinnor, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 fred och säkerhet. kommer en ny nationell handlingsplan för genomförandet av resolution och dess efterföljande resolutioner tas fram tillsammans med berörda aktörer, vilken ska träda i kraft . ska lägga särskilt fokus på att stärka genomförandet av resolution och dess efterföljande resolutioner i EU:s GSFP- insatser. har varit pådrivande för att utveckla samarbetet inom EU:s Östliga partnerskap och kommer att fortsätta verka för att fördjupa detta samarbete när det gäller EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. frihet och säkerhet ska värnas genom att östra omfattas av europeiska normer och gradvis integreras även på det säkerhetspolitiska området. Det kan bland annat ske genom att länderna i det Östliga partnerskapet deltar i EU:s krishanteringsinsatser och reformera sina säkerhetssektorer. kommer fortsatt verka för att EU ska anta en europeisk global strategi. ska engagera sig för diplomati, medling och informell dialog inklusive i . kommer att fortsätta att verka för en ytterligare fördjupning och förstärkning av det nordiska samarbetet på det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området. Bland annat diskuteras fortsatt övningsverksamhet och utveckling av bilaterala samarbeten. Fortsatt samarbete med de nordiska länderna förutses bland annat kring FN-systemets fredsbyggande verksamhet och New Deal-processen. kommer aktivt att delta i det fortsatta arbetet i Dialogue, såväl på huvudstadsnivå som i fält, bland annat genom samarbete kring översynen av FN:s fredsbyggandekommission och avseende FN:s fredsfrämjande insatser. Gemensamma insatser planeras även bland annat för främjande av implementeringen av resolution om kvinnor, fred och säkerhet och insatser för att bekämpa sexuellt könsbaserat våld. Även andra samarbetspartners kommer att sökas i detta centrala arbete. Att främja fred, säkerhet, mänskliga rättigheter och utveckling även på internet utgör en viktig del av samlade utrikespolitik. Denna politik bygger på grundläggande värderingar som mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. utgångspunkt är att folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna, gäller fullt ut även på internet. Alla mänskliga rättigheter ska främjas i internetpolitiken; medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Samarbete kring normbildande, förtroendebyggande åtgärder och andra utrikes- och säkerhetspolitiska frågor är centrala för att stärka internationell säkerhet och minska risker för angrepp och konflikter på området. Jämställdhets- och rättighetsperspektivet ska stärkas. ska bidra till att förbättra tillgången till och användningen av ett öppet, säkert internet globalt, inte minst för kvinnor och flickor. Målet med globala internetpolitik ska vara att upprätthålla och stärka ett globalt tillgängligt, öppet och robust internet som präglas av respekt för mänskliga rättigheter och som bidrar till en hållbar ekonomisk, politisk och social utveckling och till innovation världen över. Samverkan och dialog med andra länder kring hela bredden av globala internetfrågor är en central del av detta arbete. Sanktioner är ett ofta använt instrument inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och kommer därmed fortsätta att ställa höga krav på engagemang från regeringens och behöriga myndigheters sida. kommer att fortsätta att prioritera kvalitet och rättssäkerhet i arbetet och att responsen på utvecklingen i de aktuella länderna blir adekvat liksom att frågor som villkor för sanktioners upphörande klargörs och diskuteras. verkar inom EU och FN för att förebygga och motverka terrorism genom att aktivt bidra till genomförandet av EU:s och FN:s strategier mot terrorism. Förebyggande åtgärder mot terrorism och våldsam extremism, inklusive demokratibyggande, är centrala delar av arbete mot terrorism. kommer bl.a. inom ramen för EU fortsatt verka för kapacitetshöjande insatser i särskilt utsatta områden så som , , /, och liksom i stora delar av norra och . Arbetet med att stärka rättsstaten i en postkonfliktsituation är av stor betydelse. Det är också viktigt att stödet sker till hela rättskedjan. betonar därför fortsatt utvecklingen av ett svenskt rättskedjeperspektiv inom såväl bilateralt samarbete som i FN-, EU- och OSSE- insatser. Den övergripande målsättningen för svensk nedrustnings- och icke-spridningspolitik är att reducera, eliminera och förhindra spridning av massförstörelsevapen och att reglera, kontrollera och i vissa fall helt förbjuda konventionella vapen. Området är en hörnsten i svensk utrikespolitik och en prioritet i svenskt FN- arbete. ska, genom EU, tillsammans med andra likasinnade och nationellt, delta aktivt i förhandlingar om internationella avtal på området, verka för att befintliga avtal genomförs och vid behov stärks samt verka för att så många länder som möjligt ansluter sig till avtalen. ska bidra till genomförandet av mot spridning av massförstörelsevapen och delta aktivt i arbetet för att främja EU:s förslag till uppförandekod för rymden. ska aktivt delta i arbetet inför översynskonferensen för icke-spridnings- fördraget (NPT) 2015. Detta arbete ska resultera i konkreta bidrag till översynskonferensen. Av särskild vikt för är verka för att genomföra handlingsplanen från översynskonferensen och att stödja arbetet för en massförstörelsevapenfri zon i . Kärnvapnens oacceptabla humanitära konsekvenser har blivit en allt större fråga på den internationella dagordningen för kärnvapennedrustning. äger en konferens i denna fråga rum i . kommer att delta aktivt i och stödja arbete med att göra konferensen till en konstruktiv plattform för fortsatt arbete. kommer också tillsammans med likasinnade stater att aktivt driva kärnvapennedrustningsfrågorna framåt. I detta arbete ingår att delta i sonderingar och konsultationer för att undersöka förutsättningarna för att slutgiltigt avskaffa alla kärnvapen. ska fortsatt vara aktiv i , med fokus på de regionala spridningsfrågorna rörande , och och värnande av uppdrag att förhindra spridning av kärnvapen. ska i även verka för multilaterala ansatser till kärnbränslecykeln och stödja arbetet med att inrätta kärnbränslebanken under kontroll. Vidare ska ta aktiv del i det förberedande arbetet inför 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 toppmötet om nukleärt säkerhetsskydd i 2016. ska fortsatt bidra till ansträngningarna att bryta dödläget i nedrustningskonferensen (CD) och stödja eventuella förslag om substantiellt arbete inom CD:s huvudfrågor, särskilt vad gäller ett avtal om förbud mot tillverkning av fissilt material för vapenändamål (FMCT). Efter två aktiva år som samordnare av det internationella arbetet för att främja anslutningen till provstoppsavtalet CTBT kommer även fortsättningsvis att verka för ett stärkande av CTBT och för dess ikraftträdande och verifikationssystem. ska ha beredskap att bidra till hanteringen av möjliga insatser för att eliminera och förhindra spridning av kemiska och biologiska vapen, inklusive genom FN och kemvapenorganisationen , samt för att stärka existerande mekanismer, såsom generalsekreterarmekanismen för undersökning av påstådd användning av biologiska och kemiska vapen. ska delta aktivt för att främja och stärka (förbud mot antipersonella landminor). CWC (förbud mot kemvapen), BTWC (förbud mot biologiska vapen), CCM (förbud mot klusterammunition), samt CCW (reglerar användningen av särskilt inhumana vapen), inklusive pågående diskussioner om autonoma vapen. ska fortsatt verka för att FN:s handlingsprogram liksom för att bekämpa illegal handel med små och lätta vapen (SALW) genomförs, bland annat genom aktivt deltagande i uppföljningsmöten till översynskonferens för handlingsprogrammet. ska fortsatt delta i det internationella arbetet inom det s.k. Globala Partnerskapet och andra initiativ för ökad nukleär och kemisk säkerhet och biosäkerhet, samt för att förhindra att icke-statliga aktörer får tillgång till massförstörelsevapen. ska fortsätta att arbeta för en så bred anslutning som möjligt till ATT och för ett målmedvetet genomförande av fördraget. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 viktig del i arbetet kommer att vara att förbereda och delta i fördragets första statspartskonferens. drivande roll i förhandlingarna ger förutsättningar för att också fortsatt bidra till att förverkliga vapenhandelsfördragets målsättningar. Vad gäller exportkontroll av krigsmateriel ska fortsatt verka för informationsutbyte och transparens i EU-arbetet inom ramen för EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport (2008/944/GUSP). Regeringen ska återkomma till med förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot ickedemokratiska stater inklusive följdleveranser och konsulttjänster. Den parlamentariskt sammansatta kommittén med uppdrag att lämna förslag till en ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot ickedemokratiska stater ska lämna sitt betänkande . Betänkandet kommer därefter att beredas. ska fortsatt delta i översynen av EU:s exportkontrollsystem för produkter med dubbel användning (PDA) som väntas innefatta förhandlingar om förslag till ändringar i EU-förordningen 428/2009. ska också delta i arbetet i de multilaterala exportkontrollregimerna i syfte att stärka exportkontrollen som ett instrument mot spridning av massförstörelsevapen och okontrollerade flöden av konventionella vapen. () är en nyckelaktör för att trygga internationella åtaganden om icke-spridning av massförstörelsevapen och om konventionella vapen, samt våra nationella målsättningar vad avser export av krigsmaterial och produkter med dubbla användningsområden. Krigsmateriel får endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Tillståndsprövningen sker i enlighet med de strikta svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport, kriterierna i EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport, samt . Arbetet med att utveckla kompetens och de närmare formerna för prövning mot vapenhandelsfördraget pågår och ska fortsätta . ISP ska fortsatt stödja arbete i internationella exportkontroll och icke- spridningsfrågor och bistå andra myndigheter i deras icke-spridningsarbete. Medlemskap i internationella organisationer och EU EU:s gemensamma utrikes - och säkerhetspolitik, GUSP EU utgör det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet inom EU, inklusive krishantering och fredsfrämjande insatser, är under fortsatt stark tillväxt. ska vara pådrivande när det gäller utvecklingen av den Europeiska Unionen som global aktör. Det är angeläget att EU genom en bred och effektiv utrikespolitik står väl rustat för att möta de globala utmaningar som och världen står inför. Det är viktigt att EU:s gemensamma utrikestjänst (EEAS) är effektiv. Därför välkomnar det fortsatta arbetet med EEAS översyn. avser fortsätta att bidra till såväl den konceptuella som operativa utvecklingen av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Europeiska rådets möte om försvar blir ett viktigt tillfälle att fatta beslut om inriktningen för det fortsatta arbetet. Ambitionen är att ska anta en strategi för EU:s globala agerande och verka för stärkt integrering av FN:s resolutioner om jämställdhet, fred och säkerhet i EU:s insatser. vill se en stark världsorganisation som har förmåga och resurser att ta sig an de globala utmaningarna. ska vara en aktiv kraft i FN och fortsatt aktivt delta i reformprocesser för ett modernare och effektivare FN. ska ha en stark röst i FN och verka för ett engagerat och konstruktivt EU i FN. Det politiska, personella och finansiella stödet kommer att fortsätta.