prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — dammtorkning och skurarbete som behöver syfta till att alla elever får den undervisning de utföras med jämna mellanrum (prop. har rätt till, bättre resultat och ökad likvärdighet. s. 41). Arbetsförmedlingen anför att om förslaget imple- Skattereduktionen för hushållsarbete inklusive menteras är det sannolikt att denna tjänstemark- ROT-avdraget är maximalt per nad kommer att minska betydligt. skattskyldig och år. medlingen anser att det är svårt att bedöma vilka för eftersom publicerad branschstatistik 6.6.3Slopad skattereduktion för hjälp sysselsättningen saknas men anför att uppgifter med läxor och annat skolarbete Regeringens förslag: Den särskilda bestämmelsen om skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete slopas. Bestämmelsen om skattereduktion för barnpassning ändras så att den endast omfattar barnpassning som inte mer än i ringa omfattning innefattar hjälp med läxor och annat skolarbete. Ändringen träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. anser att det är skolans ansvar att se till att eleverna har tillgång till hjälp- och stödundervis- ning men att det dock finns risk att de ökade intäkter som redovisas i promemorian uteblir på grund av kontrollsvårigheter och fusk. Tjänste- männens anser att läxhjälp och undervisningsstöd ska vara en integrerad del av skolans verksamhet och omfatta alla elever. Förvaltningsrätten i anser att uttrycket ”ringa omfattning” i vart fall initialt kan medföra tyder på att det främst är studenter från universi- tet/högskolor som har anställningar i branschen och därför kommer att drabbas om denna tjänstemarknad reduceras. Det finns därmed enligt Arbetsförmedlingen en risk för att ung- domsarbetslösheten ökar om förslaget genom- förs. ningspolitisk utvärdering (IFAU) anför att det, så vitt institutet vet, saknas tillförlitlig forskning som utvärderar effektiviteten i denna typ av subventioner. Det finns enligt IFAU självklart också en viktig fördelningspolitisk aspekt av denna fråga, eftersom användandet av RUT- avdraget är större i inkomstfördelningens övre regioner. Företagarna anser att förslaget har ett tydligt negativt signalvärde. Läxhjälpsföretagen skulle enligt organisationen behöva mer än dubbla sina priser för att täcka in ökade social- avgifter för sin (unga) personal och slopat RUT- avdrag för kunderna, vilket vore att effektivt ta bort förutsättningarna för en ny bransch. (MyAcademy) anser att förslaget inte har föregåtts av någon ordentlig utredning kring vilka effekter skattereduktionen fått på skolresultaten och att det inte heller presenteras något alternativt läxhjälpsstöd för elever som har råd med läxhjälp endast tack vare RUT-avdraget. över 3 000 unga vuxna som jobbar som läx- hjälpare samt anför att förslaget inte föregåtts av en konsekvensanalys av de anställda i branschen och att det inte finns några uppskattningar av hur många arbetstillfällen som skulle försvinna med förslaget. De föreslagna nya definitionerna är vidare enligt företaget fortsatt otydliga och svårtolkade vilket gör att läxhjälpsaktörer sanno- likt kommer fortsätta att utmana regelverket. Det bör enligt MyAcademy definieras tydligare vad som menas med att aktörer får tillhandahålla läxhjälp i ”ringa omfattning”. Enligt företaget kommer många aktörer sannolikt inte att klara av omställningen på den korta tiden fram till . Näringslivets Skattedelegation, vars remissyttrande hänvisar till, och anser att för- slaget kan väntas öka svartarbetet och leda till sämre effektivitet och undervisningskvalitet för dagens ungdomar, då det försämrar förutsättnin- garna för professionella företag i en framväxande bransch. Regelverkens förutsebarhet försämras också enligt organisationerna, vilket är negativt för viljan att starta och driva företag. De anför vidare att det ur ett fördelningspolitiskt perspek- tiv kan noteras att de kostnadsfördyringar för läxhjälp som förslaget innebär, kommer att med- föra att endast familjer med mycket höga inkomster har råd att fortsätta anlita läxhjälp. och anser att remisstidens längd inte uppfyller regeringsformens krav på beredning av lagförslag. Skälen för regeringens förslag: Elevers möjlighet att få hjälp med läxor bör inte vara beroende av om de har föräldrar som har möjlig- het att hjälpa dem eller betalningsförmåga för att köpa läxhjälp. Skolan ska vara sammanhållen och likvärdig. Detta kommer bl.a. till uttryck i 1 kap. 4 § skollagen (2010:800), som anger att en strä- van ska vara att uppväga skillnader i elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. För att förbättra likvärdigheten och öka möjlig- heterna för fler elever att utvecklas så mycket som möjligt, föreslår regeringen en satsning på hjälp med läxor och annat skolarbete för elever i vid sidan av den ordinarie undervis- ningstiden. Vidare föreslår regeringen bl.a. en omfattande utbyggnad av sommar- och lov- skolan för elever i årskurserna 6–9 och i gym- nasieskolan som riskerar att inte klara kunskaps- kraven. Mot denna bakgrund bör den särskilda bestämmelsen om skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete slopas. För att skatte- reduktion för mer renodlad sådan hjälp inte åter ska ges inom ramen för barnpassning bör sam- tidigt bestämmelsen om skattereduktion för barnpassning ändras. Att, som före- slagit, helt utesluta hjälp med läxor och annat skolarbete kan dock leda till gränsdragnings- problem när det gäller vilka moment som en barnvakt kan utföra vid ett barnpassningstillfälle. En förutsättning för rätt till skattereduktion för barnpassning bör därför vara att barnpassningen inte mer än i ringa omfattning innefattar hjälp med läxor och annat skolarbete. Förslaget bedöms inte påverka förekomsten av svartarbete annat än marginellt. Förvaltningsrätten i har anfört att det i viss mån får anses oklart på vilka omstän- digheter bedömningen ska grundas medan har anfört att förslaget är otydligt och svårtolkat och att det bör definieras tydligare vad som menas med att läxhjälp får tillhandahållas i ”ringa omfattning”. Med ”läxor och annat skolarbete” avses i detta sammanhang, precis som tidigare i den särskilda bestämmelsen om skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete, sådant skolarbete som hänför sig till läroplaner, kursplaner och ämnesplaner (se prop. 2012/13:14 s. 7). undervisning omfattas, som framgår av avsnitt 6.6.2, inte över huvud taget av skattereduktionen för barnpass- ning. Med ”ringa” avses enligt terminologin i inkomstskattelagen (1999:1229) ca 5–(prop. 1999/2000:2, del 1, s. 504). Flera remissinstanser, däribland Företagarna, Näringslivets Skattedelegation och , har synpunkter på förslagets effekter för läxhjälpsbranschen. Dessa syn- punkter behandlas i konsekvensanalysen i avsnitt 6.6.4. När det gäller beredningskravet anser rege- ringen, i motsats till vad och anfört, att det är uppfyllt. Tidsbrist efter ett val utgör en sådan omständighet som tillåts påverka remissti- dens längd (se bet. 2008/09:KU10). Förslaget föranleder ändringar i 67 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229), se avsnitt 3.19. Förslaget beräknas öka skatteintäkterna med 2015. Då det inte är möjligt att exakt beräkna hur stor andel av den totala skattereduktionen som avser hjälp med läxor och annat skolarbete, base- ras bedömningen av effekten på en uppskattning av läxhjälpsbranschens omsättning 2015. Slopan- det av skattereduktionen för hjälp med läxor och annat skolarbete innebär sannolikt att dessa tjänster åtminstone begränsas till grundskole- elever och att det vidare sker en begränsning av dessa tjänster till högstadieelever. Beräkningarna baseras därför även på uppskattningar av hur stor del av omsättningen som tillfaller olika ålders- grupper. Effekter för myndigheter och företag Förslaget innebär att de företag som erbjuder tjänster som är inriktade på hjälp med läxor och annat skolarbete inte kommer att kunna utföra sådana tjänster inom ramen för systemet med skattereduktion för hushålls- arbete. Ett alternativ vore att helt exkludera hjälp med läxor och annat skolarbete från systemet genom att utesluta sådan hjälp ur skattereduk- tionen för barnpassning. En sådan ändring har emellertid bedömts vara mindre lämplig, efter- som den skulle ge upphov till gränsdragnings- problem kring vad en barnvakt kan ägna sig åt inom ramen för skattereduktionen och därmed påverka även de företag som erbjuder barnpass- ningstjänster utan särskild inriktning på hjälp med läxor och annat skolarbete. Företagarna har anfört att förslaget bidrar till att ta bort förutsättningarna för läxhjälps- branschen. Näringslivets Skattedelegation, vars remissyttrande hänvisar till, och har också uttryckt farhågor för branschen med anledning av försla- get. har anfört att många aktörer sannolikt inte kommer att klara av omställningen på den korta tiden fram till . Läxhjälpsbranschen fanns i viss utsträckning redan innan skattereduktion gavs för barnpassning och sedermera uttryckligen för hjälp med läxor och annat skolarbete. Köparnas kännedom om dessa tjänster får dessutom antas ha ökat sedan skattereduktionens införande. Det bör således alltjämt finnas en marknad för hjälp med läxor och annat skolarbete även utan en skattereduktion till köparna av sådana tjänster. Det får dock förutsättas att antalet köpare och antalet köpta tjänster och därmed företagens omsättning kommer att minska i förhållande till nuvarande volymer. Branschen domineras av två större aktörer som tillsammans står för av den totala omsättningen, men det finns även ett antal mindre företag som erbjuder hjälp med läxor och annat skolarbete. Det saknas dock närmare uppgifter om antalet företag som är verksamma inom läxhjälpsbranschen eller storleken på dessa. Förslaget torde särskilt påverka de mindre företagen, särskilt sådana som befinner sig i ett uppstartsskede. Det är svårt att bedöma om, och i så fall på vilket sätt, enskilda företag kan eller har intresse av att förändra sin verksamhet eller sitt utbud av tjänster för att på så sätt möta en vikande efterfrågan till följd av förändringarna av skattereduktionen för hushållsarbete. I förhål- lande till företagens nuvarande verksamhet bedöms dock förslaget medföra en minskning av den sammanlagda omsättningen. Förslaget kan även i viss mån försämra konkurrensen för före- tag inom läxhjälpsbranschen i förhållande till företag som erbjuder barnpassningstjänster utan särskild inriktning på hjälp med läxor och annat skolarbete. I den utsträckning som de tjänster som berörda företag tillhandahåller exkluderas ur skattereduktionen för hushållsarbete minskar den administrativa börda som tillämp- ning av den s.k. fakturamodellen för skatte- reduktionen innebär. Tidsbesparingen för detta kan uppskattas med utgångspunkt i Tillväxt- verkets databas . I databasen anges tids- åtgången för exempelvis lämnande av uppgifter om fulla arbetsgivaravgifter och tidsåtgången för lämnande av information om sammanlagda avgifter till i genomsnitt en minut per tillfälle. Mot bakgrund av detta uppskattas tidsbesparingen till per köp, under förutsättning att företagens uppgifts- hantering är anpassad till uppgiftslämnandet. Kostnadsbesparingen per köp beräknas då till ca (vid en genomsnittlig timlön för administratören på enligt uppgif- terna i ). behöver göra vissa system- anpassningar samt ändra blanketter och informa- tionsmaterial. Dessa förändringar kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. Eventuella tillkommande utgifter för Skatte- verket ska hanteras inom befintliga och beräk- nade anslagsramar inom utgiftsområdet. Förslaget bedöms inte påverka kostnaderna eller arbetsbördan för de allmänna förvaltnings- domstolarna. Förslaget innebär att de personer som köper tjänster som är inriktade på hjälp med läxor och annat skolarbete inte kommer att kunna köpa sådana tjänster inom ramen för systemet med skattereduktion för hushålls- arbete. Flera av dessa kommer sannolikt att fortsatt köpa tjänster utan en skattereduktion, även om vissa av dem kan komma att minska antalet köpta timmar. Antalet köpare och antalet köpta tjänster får dock antas minska i förhål- lande till nuvarande volymer. har efterlyst en konsekvensanalys avseende de anställda och antalet anställningar medan Arbetsförmedlingen har anfört att det finns en risk för att ungdoms- arbetslösheten ökar om förslaget genomförs. Enligt regeringens bedömning råder det stor osäkerhet om förslagets effekter på BNP och sysselsättning. Regeringen gör, i stället för en bedömning av varje enskild reform, i avsnitt 1.9.1 en samlad bedömning av effekterna för de skatteförslag och övriga reformer som lämnas och aviseras i denna proposition. Skattelättnader för tjänster i hemmet utnyttjas främst av de med höga inkomster. Med ett lägre tak för RUT-avdraget riktas avdraget mer till vanliga familjers behov av hushållsarbete och förbättrar avdragets fördelningsprofil. Det maxi- mala RUT-avdraget bör därför halveras till per skattskyldig och år. Undantag bör dock göras för äldre personer som kan ha ett förhöjt behov av hushållsarbete. Sänkningen bör därför bara omfatta personer som vid beskatt- ningsårets ingång inte har fyllt . Skattereduktionen för matlagning är inte begränsad till enklare matlagning i vardagen. Den omfattar även avancerad sådan utförd av professionella kockar, som inte utgör ett substi- tut för de skattskyldigas eget arbete, och har i rättstillämpningen även kommit att inkludera anlitande av bartenders. Vidare är matlagning som i mervärdesskatterättsligt hänseende ingår i en cateringtjänst undantagen från skattereduk- tionen för matlagning. Skattereduktionen för städning har i rätts- tillämpningen kommit att inkludera enkel ”veckorengöring” av inomhuspool. Rengöring av inomhuspool kan emellertid inte anses tillhöra hushållsarbetets kärnområden. Mot den nu angivna bakgrunden bör matlag- ning samt poolrengöring inomhus, vid en samlad bedömning, inte omfattas av skattereduktionen för hushållsarbete. Det bör vidare undersökas om det finns anledning att begränsa antalet RUT-tjänster ytterligare. Regeringen avser att återkomma 6.6.5Halverat RUT-avdrag och slopad till med förslag om sänkt maximalt skattereduktion för matlagning samt poolrengöring inomhus Regeringens bedömning: Det maximala RUT- avdraget bör sänkas till per skatt- skyldig och år för personer som vid beskatt- ningsårets ingång inte har fyllt . Bestämmel- sen om skattereduktion för t.ex. kockar och bar- tenders samt poolrengöring inomhus bör slopas och det bör undersökas om det finns anledning att begränsa antalet RUT-tjänster ytterligare. De kommande förslagen bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Som framgår av avsnitt 6.6.2 är den maximala skatte- reduktionen för hushållsarbete inklusive ROT- avdraget per skattskyldig och år. RUT-avdrag för personer som vid beskatt- ningsårets ingång inte har fyllt och slopad skattereduktion för matlagning. De kommande förslagen bör träda i kraft . Skatteintäkterna beräknas sammanlagt öka med 2016. 6.7Förbättringar av husavdragets privatpersoners gåvor till ideell verksamhet. Regeringens bedömning: Fakturamodellen för husavdraget bör förbättras, bl.a. genom att ges ett fylligare urvalsunderlag för närmare kontroller. De kommande förslagen föreslås träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Det har uppmärksammats att det vid vissa ROT-arbeten förekommer att kostnader som rätteligen är materialkostnader, vilket inte ger rätt till skatte- reduktion för husarbete, felaktigt uppges vara arbetskostnader som ger rätt till skattereduktion. Fakturamodellen för husavdraget behöver därför förbättras. Det underlag som lämnas när en utförare begär utbetalning från bör göras bättre i syfte att ge ett fylligare underlag för urval av vilka utförare som ska kontrolleras närmare. Vidare bör en begäran om utbetalning endast kunna lämnas elektroniskt. Utbetalning bör vidare bara kunna ske till utförarens konto. Därutöver bör det införas en möjlighet till betalningssäkring för att säkerställa återbetalning enligt lagen (2009:194) om förfa- randet vid skattereduktion för hushållsarbete. Dessutom bör det göras vissa förtydliganden och anpassningar till det nya skatteförfarandet. Regeringen har över- lämnat en proposition med ovan nämnda förslag till . De kommande förslagen föreslås träda i kraft . Förslaget har ingen påverkan på de offentliga finanserna. 6.8Slopad skattereduktion för gåvor Regeringens bedömning: Skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet bör slopas. Det kommande förslaget bör träda i kraft . förutsättning för sådan skattereduktion är att gåvorna lämnas till på förhand godkända gåvomottagare. prövar frågan om godkännande som gåvomottagare efter ansökan. Skattereduktion för gåvor är inte förenligt med inkomstskattelagens (1999:1229) förbud mot avdrag för personliga levnadskostnader och ökar komplexiteten i skattesystemet. En stark och livaktig ideell sektor har stor betydelse för samhällslivet och demokratin, men understöd- jande av ideell verksamhet är inte en uppgift för skattesystemet som sådant. Skattereduktionen för gåvor innebär också att belastas med de verksamhetsfrämmande uppgifterna att pröva frågor om godkännande av gåvomottagare och utöva tillsyn över godkända gåvomottagare. Prioriteringar av stöd med skattemedel till ideell verksamhet ska avgöras av demokratiskt valda organ och deras representanter. En avdragsrätt för gåvor till ideell verksamhet mins- kar också utrymmet för det samhälleliga stödet och ökar den ideella sektorns verksamheters beroende av enskilda personers förmåga och vilja att bidra. Mot denna bakgrund bör skattereduktionen för gåvor och det därmed sammanhängande förfarandet med godkännande av gåvomottagare slopas. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Slopandet av skattereduktionen för gåvor beräknas öka skatteintäkterna med 2016. Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. 6.9Slopad nedsättning av socialavgifterna för unga 6.9.1Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen tagits fram (dnr Fi2014/3347). En sammanfattning av pro- memorians förslag finns i bilaga 4, avsnitt 1. Promemorian har remitterats och innehåller bl.a. förslag om slopad nedsättning av socialavgifterna för unga. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 4, avsnitt 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2014/3347). I detta avsnitt behandlas denna del av prome- förslag. Enligt regeringens mening är förslaget som be- handlas i detta avsnitt av det slaget att Lagrådets synpunkter borde ha inhämtats. På grund av den korta tid som stått till förfogande för att ta fram och remissbehandla förslaget har detta inte varit möjligt. Regeringen utgår från att Lagrådets synpunkter kommer att inhämtas på lagförslaget under riksdagsbehandlingen. 6.9.2.1 Socialavgifter och allmän löneavgift Socialavgifter tas ut för finansiering av de sociala trygghetssystemen och utgörs av arbetsgivarav- gifter och egenavgifter. Arbetsgivaravgifter be- talas i första hand av arbetsgivare medan egenav- gifter normalt betalas av fysiska personer som bedriver aktiv näringsverksamhet, dvs. enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delä- gare i handelsbolag. Regler om socialavgifter finns i socialavgiftslagen (2000:980). Utöver socialavgifter ska, enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, ytterligare en avgift betalas av arbetsgivare och enskilda nä- ringsidkare. Den allmänna löneavgiften infördes ursprungligen för att finansiera EU-inträdet men används nu i första hand i allmänt budgetför- Den allmänna löneavgiften de- biteras i samband med, och på samma underlag som, socialavgifterna. Författningstekniskt ingår den allmänna löneavgiften varken i arbetsgivar- avgifterna eller i egenavgifterna men eftersom den inte särskiljs i debiteringsförfarandet brukar den i dagligt tal ingå i begreppet socialavgifter. För föreslås avgifterna fördelas på följande sätt (se tabell 6.13). Tabell 6.13 Socialavgifter och allmän löneavgift 2015 enligt regeringens förslag socialavgifter och allmän löneavgift 6.9.2.2 Finansiering av trygghetssystemen Socialavgifterna är i principiellt hänseende för- säkringsavgifter men det faktiska försäkringsin- slaget varierar mellan försäkringsslagen och för flertalet försäkringar saknas en direkt koppling mellan avgiften och förmånen. Den inkomst- grundade ålderspensionen intar en särställning där kopplingen är absolut. för att finansiera inkomstpensionen. Resterande betalas in till systemet för premiepension där avgiftsintäkterna fonderas individuellt för varje försäkrad. Arbetsgivarens respektive den egenavgiftsskyldiges del av avgiftsinbetalningen sker i form av ålders- pensionsavgift om av avgifts- underlaget enligt socialavgiftslagen. Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet är ett fristående försäkringssystem vid sidan av statsbudgeten. Utgående inkomst- och tilläggs- pensioner i fördelningssystemet ska löpande finansieras av inbetalade avgifter samt tillgång- arna i AP-fonderna. Det är konstruerat så att det ska vara finansiellt självreglerande, där eventuella anpassningar sker på förmånssidan – inte genom en förändrad avgiftssats. Premiepensionen är ett fullfonderat system. Ingen skattefinansiering ska således ske utan systemet är helt slutet i detta avseende. En grundläggande princip bakom pensionssystemet är att varje intjänad pensions- rättighet ska motsvaras av en beslutad och inbe- tald avgift av en mot rättigheten svarande stor- lek. Om detta villkor bryts kan inte systemet garantera sin långsiktiga hållbarhet finansiellt. Ålderspensionsavgiften kan således inte reduce- ras. För vilka ändamål de olika avgifter som infly- ter som socialavgifter ska användas framgår av lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. 6.9.2.3 Nedsättning av socialavgifter Sänkta socialavgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt sänktes socialavgifterna, inklu- sive den allmänna löneavgiften, för personer som vid årets ingång fyllt 18 men inte (prop. 2006/07:84 Nedsättning av socialavgifter för personer som fyllt 18 men inte , bet. 2006/07:SfU10, rskr. 2006/07:157). Nedsätt- ningen innebar att arbetsgivar- och egenavgif- terna, med undantag för ålderspensionsavgiften, halverades. utvidgades ned- sättningen till att omfatta alla som vid årets in- gång inte fyllt som den förstärk- tes (prop. 2008/09:7 Kraftfullare nedsättning av socialavgifterna för unga, bet. 2008/09:SfU5, rskr. 2008/09:95). Nedsättningen innebär att avgifterna, med undantag för ålderspensionsav- giften, uppgår till en fjärdedel av de totala avgifterna. Detta innebär att arbetsgivaravgif- terna och den allmänna löneavgiften uppgår till och att egenavgifterna och den allmänna löneavgiften uppgår till , om inte anmälan om annan karenstid än har gjorts till Försäkrings- kassan. Sammantaget innebär nedsättningen för personer som vid årets ingång inte fyllt ungefär en halvering av de ordinarie socialavgif- terna. Sänkta socialavgifter för personer som vid årets ingång har fyllt På ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt och som omfattas av det reforme- rade pensionssystemet, dvs. är födda eller senare, ska bara ålderspensionsavgiften och inte övriga socialavgifter betalas. Detta gäller även för dem som betalar egenavgifter. För personer som är födda eller tidigare tas inga socialavgifter ut. Varken allmän löneavgift eller särskild lö- neskatt tas ut för dem som vid årets ingång har fyllt . Regionalt avdrag vid avgiftsberäkningen Arbetsgivare, enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag som är verksamma i vissa angivna kommuner i och västra (stödområde A) får göra avdrag vid beräkningen av socialavgifterna och den allmänna löneavgiften.