prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — Det totala överskottets storlek avgörs även av hanteringen av det extra utsläppsutrymme som förväntas få från ett nettoupptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk . Det uppskattade svenska överskottet utgör en liten del av det förväntade sammanlagda internationella överskottet som har beräknats till mellan 10 och 12 miljarder AAU, främst i och . har det skett en viss handel med AAU:er mellan parter med åtaganden under Kyotoprotokollet. Handeln har dock varit begränsad och överlåtelsepriserna vid transaktionerna är inte offentliga. Klimatkonventionens artonde partsmöte (COP18) i har förutsättningarna för fortsatta AAU-transaktioner minskat avsevärt. Potentiella köparländer av AAU:s, däribland EU, , , och deklarerade då att man inte kommer att köpa AAU:s från den första åtagandeperioden för att nå målen (2013– 2020). Även om COP18 inte fattade några beslut som begränsar handel med AAU är efterfrågan i princip obefintligt. noterades fallande priser och det finns inga uppgifter om genomförda försäljningar avseende AAU:s. Sammantaget gör dessa förhållanden en värdering av ett förväntat överskott av AAU:s högst osäker. Någon värdering av överskottet har således inte kunnat göras och därmed kan inte någon tillgång redovisas i balansräkningen. 3.4.2Redovisningsprinciper, statens budget Statens budget redovisas enligt de principer som följer av budgetlagen och beslut om budgeten. Avgränsningen är den som följer av budgetbeslut. Enligt budgetlagen omfattar statens budget alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statens inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto på inkomsttitlar och anslag med undantag för inkomster som har beslutat ska specialdestineras till en viss verksamhet. Utgifter på statens budget redovisas mot anslag. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitlar. Utgifter för transfereringar redovisas det år då betalning sker medan förvaltningsutgifter redovisas det år som kostnaderna hänför sig till. Övriga utgifter redovisas det budgetår som utgifterna hänför sig till. Enligt budgetlagen redovisas inkomster av skatter och avgifter det år intäkterna hänför sig till. Övriga inkomster redovisas det budgetår som inkomsterna hänför sig till. Universitet och högskolor tillämpar en särskild modell för redovisning mot anslag. Andra avvikelser från generella principer kan förekomma enligt beslut. Till skillnad från vad som gäller för resultat- och balansräkningarna, där olika redovisnings- metoder och principer för specifika poster förklaras i detta avsnitt, finns för budgetens anslag och inkomsttitlar riksdags-beslut och motiveringar som har redovisats för i budgetpropositionen eller andra propositioner. Därför redovisas inte den typen av specifik information i årsredovisningen för staten. Utöver anslagen och inkomsttitlarna innehåller statens budget en post för nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost. nettoutlåning utgörs av in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder respektive andra stater. Den kassamässiga korrigeringsposten på utgiftssidan är nödvändig för att budgetens saldo ska visa statens lånebehov. Ett negativt budgetsaldo ger ett positivt lånebehov, dvs. en ökning av statsskulden medan ett positivt budgetsaldo ger ett negativt lånebehov, dvs. i de flesta fall en minskning av statsskulden. 3.4.3Skillnader mellan resultaträkningen och statens budget Statens budget och resultaträkningen skiljer sig åt såväl för avgränsning och struktur som för redovisningsprinciper. Ett exempel på skillnader i avgränsningen är affärsverken som ingår i resultaträkningen men i allt väsentligt ligger utanför statens budget. Affärsverken och andra verksamheter där avgifter och bidrag får disponeras i verksamheten, redovisas i resultaträkningen, medan de endast påverkar budgeten till den del verksamheterna påverkar statens lånebehov. Redovisningsprinciperna i statens budget är blandade. Den innehåller redovisning av in- och utbetalningar (kassamässigt) och för vissa anslag eller inkomsttitlar kostnader och intäkter eller utgifter och inkomster. Redovisningen i resultaträkningen sker i sin helhet enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. den består av intäkter och kostnader. I tabell 3.5 sammanfattas några av skillnaderna mellan resultaträkningen och statens budget. Tabell 3.5 Jämförelse mellan resultaträkningen och statens budget Avgift av tillfällig natur nade bidrag m.m.) Löner, varor och Intäkt/kostnad en- vinst/förlust och upp- Statens budget har en ändamålsstruktur där anslagen är grupperade i utgiftsområden och inkomsttitlarna i inkomsttyper. Resultaträkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträkningen och statens budget låter sig därmed ofta inte göras, utan dokumenten kompletterar varandra. Resultaträkningen visar verksamhetens totala kostnader och intäkter . Balansräkningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder per . För vissa kapitaltransaktioner som anslag för investeringar och utlåning, eller inkomsttitlar för återbetalning av lån, påverkas endast balansräkningen av händelser i statens budget medan resultaträkningen är oförändrad. En stor principiell skillnad är att i resultaträkningen elimineras alla ekonomiska mellanhavanden mellan myndigheter. I statens budget bruttoredovisas sådana transaktioner i de flesta fall som utgifter på anslag och inkomster på inkomsttitel. En annan stor skillnad är att ålderspensionsavgifterna från andra än statliga myndigheter bruttoredovisas som intäkt i resultaträkningen som de faktiska utbetalningarna av pensioner i ålderspensionssystemet redovisas som kostnader. I statens budget däremot nettoredovisas ålderspensionsavgifterna efter avdrag för utbetalningarna till pensionssystemet inklusive premiepensionssystemet, medan utbetalningarna av pensioner inte framgår av budgeten. Direkta skatter på arbete Övriga direkta skatter på arbete Summa Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Övriga indirekta skatter på arbete Summa Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Övriga skatter på kapital Summa Skatt på kapital Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak Skatt på energi och miljö Inlevererat överskott från AB Svenska Övriga skatter på konsumtion och Summa Skatt på konsumtion och Restförda och övriga skatter Intäkter som förs till fonder Summa Restförda och övriga skatter Summa Totala skatteintäkter före Justering till belopp enligt ÅRS 2012 Avgår: Kommunala inkomstskatter Avgår: Avgifter till Summa Statens skatteintäkter före Justering till belopp enligt ÅRS 2012 Eliminering av statliga myndigheters Eliminering av särskild löneskatt på Eliminering av myndigheters skatter och Summa Total före justering Justering till belopp enligt ÅRS 2012 Skatteintäkterna ökade med () jämfört med . Eftersom många skatter fastställs per kalenderår är det slutliga utfallet för beskattningen inte känt förrän i december året efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatteintäkter grundas därför till viss del på bedömningar. Även om det för årsredovisningen går att göra en någorlunda säker bedömning av intäkterna från skatt på arbete och skatt på konsumtion är osäkerheten fortfarande stor vad gäller skatt på kapital. Historiskt ligger avvikelsen mellan den bedömning som redovisas i årsredovisningen och de slutliga utfallen på i storleksordningen av de totala skatteintäkterna. En ökad lönesumma gav högre intäkter av inkomstskatter och arbetsgivaravgifter Direkta skatter på arbete ökade med jämfört med . Förändringen förklaras framför allt av att lönesumman ökade . medan antalet arbetade timmar ökade mellan åren. Ökningen av timmarna kan jämföras med sysselsättningen, vilken ökade . Skattereduktionerna ökade med varav hälften förklaras av skattereduktion för den allmänna pensionsavgiften som är direkt kopplad till lönesumman. Resterande del beror på högre jobbskatteavdrag, vilket främst förklaras av fler sysselsatta och högre ROT- avdrag (reparation, underhåll, om- och tillbyggnad) och RUT-avdrag (hemtjänster). Sammantaget uppgick skattereduktionerna för och till , varav avsåg RUT-tjänster. Arbetsgivaravgifterna ökade med eller motsvarande . Arbetsgivaravgifterna utgörs i princip av avgiftssatsen gånger lönesumman. De statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats vid beräkning av skatteintäkterna. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen ovan. Intäkterna från skatt på kapital ökade Jämfört med ökade skatt på kapital med . Skatt på kapital från hushåll ökade med , , bl.a. till följd av högre kapitalvinster vid försäljning av fastigheter och aktier. Skatt på företagsvinster minskade med (1,) och förklaras av minskade vinster. Fastighetsskatt och fastighetsavgift ökade med . Ökningen avser fastighetsskatt. Intäkterna från mervärdesskatten ökade Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med mellan åren. Intäkterna från mervärdesskatt ökade med eller . Utvecklingen förklaras främst av ökningen av hushållens konsumtion i löpande priser som steg . Att bostadsinvesteringar steg med bidrog till att intäkterna från mervärdesskatt steg snabbare än hushållens konsumtion. Mervärdesskatt redovisas av och . I beloppet mervärdesskatt, , ingår återbetald mervärdesskatt till statliga myndigheter med . Det beloppet utgör en inomstatlig transaktion som elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet i statens resultaträkning. Intäkter från skatt på alkohol, tobak, energi och miljö minskade Skatt på alkohol och tobak minskade med . Skatt på energi och miljö minskade med . både energi- och koldioxidskatt. Intäkterna från skatt på vägtrafik ökade Skatt på vägtrafik ökade med mellan åren. Ökningen beror främst på införandet av trängselskatt i . och övriga skatter ökade med Kommunernas del av skatteintäkterna, inkomstskatt och fastighetsavgift, ökade med medan ålderspensionssystemets avgifter ökade med . Statens arbetsgivaravgifter har eliminerats Uppbörden av skatterna sköts av och redovisas både i statens resultaträkning och i statens budget. De skatter och avgifter som avser kommunsektorn och ålderspensionssystemet utbetalas löpande av staten för att sedan slutregleras när beskattningen är fastställd. Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen skiljer sig på några punkter från den som görs på inkomstsidan i statens budget. I budgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa poster för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den del av ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet läggs i resultaträkningen till skatteintäkterna trots att systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). En annan väsentlig skillnad jämfört med statens budget är att skatter och arbetsgivaravgifter som staten betalat till sig själv elimineras i resultaträkningen. Kommunalekonomisk utjämning och kommunmoms bruttoredovisas I resultaträkningens skatteintäkter ingår den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på utgiftssidan i statens budget. Inkomstutjämningsavgift och kostnadsutjämningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt nära redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning, vilket innebär att utgifterna för statsbidrag till kommunerna minskats med motsvarande belopp på statens budget. I resultaträkningens skatteintäkter ingår också mervärdesskatt med för kommuner och landsting som nettoredovisas på inkomstsidan i statens budget. I resultaträkningen har den kommunalekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både inkomster och transfereringar till kommuner är högre än i statens budget . I kolumnen för jämförelsetalen redovisas för varje skatteslag de utfall som beräknats efter det att beskattningen avseende inkomster slutförts och som överensstämmer med motsvarande uppgifter i redovisningen av utfallet på statens budget. Dessa avviker något för varje enskilt skatteslag från de belopp som beräknades när resultaträkningen togs fram eftersom de baseras på senare utfallsinformation. Tre justeringsbelopp har lagts till i ovanstående tabell så att överensstämmelse även uppnås med de periodiserade skatter som redovisades i årsredovisningen för staten 2012. Skatteintäkterna 2012 blev lägre Skatteintäkterna 2012 blev lägre jämfört med den beräkning av skatt som gjordes . Skatt på företagsvinster blev lägre än beräkningen medan skatt på kapital för hushåll blev högre än beräkningen . Mervärdesskatt blev lägre än beräkningen . Arbetsgivaravgifter och direkta skatter på arbete blev 1,4 respektive högre än beräkningen . De kommunala inkomstskatterna som går till kommunerna blev högre. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter och andra ersättningar ökade med eller . Det beror bl.a. på att erhållit stora reavinster avseende de markaffärer som gjorts efter övertagande av mark från Ersättningsmark i 2012. Dessa intäkter redovisas under rubriken andra ersättningar. Dessutom ökade Svenska kraftnäts intäkter av uppdragsverksamhet och offentligrättsliga avgifter. uppdragsintäkter minskade däremot. Intäkter av avgifter utgör ersättning som betalas till staten för en motprestation. Avgifterna utgör ersättning för kostnader som staten via myndigheterna har för att tillhandahålla varor och tjänster. Andra ersättningar som redovisas i noten utgör ersättningar som inte betraktas som avgifter. I noten delas intäkterna upp beroende på om de genererats i offentligrättslig verksamhet, uppdragsverksamhet eller är att betrakta som annan ersättning. De offentligrättsliga avgifterna är så kallade tvingande avgifter där beslutar att verksamhet ska bedrivas och att den ska vara avgiftsbelagd. uppgick dessa intäkter till , vilket är en ökning med jämfört med Totalt redovisar omkring 130 myndigheter offentligrättsliga avgifter, vilka tas ut i en mängd olika verksamheter. Transportstyrelsens offentligrättsliga avgifter omfattar avgifter inom tillstånds- och tillsynsverksamheten inom sjöfarts-, luftfarts-, järnvägs- och vägtrafikområdet. Avgifter tas också ut för registerhållningsverksamhet och avgifter för undervägsverksamhet från Eurocontrol, flygtrafiktjänstverksamhet och gemensam avgift för säkerhetskontroll inom luftfartsområdet. Därtill kommer administrationsavgifter avseende trängselskatt, registerhållningsavgifter, körkortsavgifter och avgifter för registreringsskyltar som redovisas av Transportstyrelsen. offentligrättsliga avgifter omfattar huvudsakligen grundavgifter i allmänna och enskilda mål och avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. De ökade intäkterna med beror främst på ändrad värderegleringsmodell för grundavgifter i allmänna mål som infördes och som ger en engångseffekt på . offentligrättsliga avgifter omfattar huvudsakligen banavgifter för trafik på statens järnvägsanläggningar, förarprovsavgifter och ansökningsavgifter. Ökningen på beror i huvudsak på att banavgifter för trafik på statens järnvägsanläggningar har ökat med och förarprovsavgifter har ökat med . Lantmäteriet redovisar offentligrättsliga avgifter inom fastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter för inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. tar ut offentligrättsliga avgifter för stämningsmannadelgivning, passhantering, nationella och ansökan om prövning av olika ärenden. () tar ut avgift bl.a. för att bevilja studiestöd och för att administrera återbetalningen av studielånen. tar ut avgifter för kontroll och tillsyn av läkemedel, medicintekniska produkter och vissa andra produkter som med hänsyn till egenskaper eller användning står läkemedel nära. tar ut avgifter för företagsregistreringar. offentligrättsliga avgifter omfattar avgifter för tillstånd och anmälningar, exempelvis auktorisationer, ägarprövningar, bolagsordningsändringar, ledningsprövningar, prospektgranskning och gränsöverskridande verksamhet. tar även ut årliga avgifter från alla som står under myndighetens tillsyn eller är registrerade hos myndigheten. offentligrättsliga avgifter omfattar dels avgifter från anläggningar som har tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet och dels avgifter från de som i sin yrkesverksamhet använder utrustning med ickejoniserande strålning bl.a. för lasrar och röntgenutrustning. offentligrättsliga avgifter omfattar elsäkerhetsavgifter, elberedskapsavgifter och nätövervakningsavgifter. Dessutom tar myndigheten emot avgifter på elområdet t.ex. behörighetsavgifter och ersättning för provade produkter. tar ut avgifter för bl.a. patent- och varumärkesregistreringar. offentligrättsliga avgifter omfattar i huvudsak undervägsavgifter. De minskade intäkterna med beror på att intäkterna 2012 inkluderade stora engångsposter avseende finansiering av pensionskostnader inom avgiftssystemen för undervägsavgifter och terminalavgifter. intäkter omfattar främst farleds- och lotsavgifter. redovisar avgifter för elcertifikat och ursprungsgarantier som offentligrättsliga avgifter. Uppdragsverksamhet omfattar samtliga avgifter som inte klassificerats som offentligrättsliga, i regel försäljning av sådana varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade. Till uppdragsverksamhet räknas också den verksamhet som avses i det generella bemyndigandet i 4 § avgiftsförordningen (1992:191). Enligt paragrafen får myndigheten själv besluta om att ta ut en avgift för till exempel publikationer, uthyrning av lokaler, utbildning eller konsultuppdrag. minskade intäkterna av uppdragsverksamhet med och det är ca 200 myndigheter som redovisar sådan avgiftsbelagd verksamhet. uppdragsverksamhet består huvudsakligen av försäljning av järnvägsmaterial till de entreprenörer som bygger och underhåller de statliga järnvägarna. säljer också el till de olika bolag som bedriver tågtrafik. I samband med de stora järnvägs- och vägprojekten händer det att bygger stationer och andra anläggningar som säljs till bl.a. kommuner. Exempel på några större projekt är och Hagastaden i samt E18 –. De minskade avgiftsintäkterna beror främst på färre uppdrag gentemot kommuner och andra i samband med investeringsprojekt samt på minskad materialförsäljning. har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt näringsliv genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Premieintäkterna (avgifterna) ska täcka garantitagarnas eventuella framtida kundförluster. Garantin är frivillig för företagen och premiens storlek sätts på marknadsmässiga grunder. Intäkterna minskade med beroende på lägre garantigivning. ansvarar för vård och behandling som bedrivs i LVM-hem enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall och särskilda ungdomshem enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Den del av verksamhetens kostnader som inte täcks av myndighetens anslag ska finansieras med avgifter från kommuner. intäkter från uppdragsverksamhet består till största delen av ersättning från AP-fonden för administration av inkomstpensionssystemet. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden från hyresgäster men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet inom byggenheten. redovisar intäkter avseende uppdragsverksamhet i samband med uppdragsutbildning och forskning, tidskrifter och publikationer samt rådgivning och annan liknande service. uppdragsintäkter avser ersättning från AP-fonderna och premiepensionssystemet för arbete med uppbörd av ålderspensionsavgifter m.m. Statens jordbruksverks uppdragsverksamhet avser huvudsakligen distriktsveterinärorganisationen. Lantmäteriets avgiftsbelagda verksamhet omfattar bl.a. grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. uppdragsverksamhet avser i huvudsak bankgarantiavgifter. Avgifterna har minskat jämfört med . Bankgarantiprogrammet stängdes för nyteckning , men det finns fortfarande garantier kvar i programmet. uppdragsintäkter avser huvudsakligen djursjukvård, forskningsuppdrag och övriga konsulttjänster, hyresintäkter samt jordbruksprodukter. I Svenska kraftnäts nätverksamhet säljs överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. har dessutom ansvaret för att balansera den nationella produktionen och förbrukningen av el. Detta sker genom att ett antal företag, s.k. balansansvariga åtagit sig att planera sin elproduktion och elinköp med sin förbrukning så att dessa balanserar varandra. gör i efterhand en ekonomisk reglering av obalanserna vilka redovisas som köpt respektive såld balanskraft i Svenska kraftnäts resultaträkning. Balanskraft redovisas under verksamhetsgrenen Systemansvar för el hos . Uppdragsintäkterna ökade totalt med , vilket främst förklaras av högre omsättning på balanskraft. ökade både volym och genomsnittspris för köpt och såld balanskraft jämfört med föregående år. Omsättningen av balanskraft återspeglas av nivån på elpriserna . Därigenom kan bruttomässigt stora avvikelser förekomma mellan olika år. Intäkter i uppdragsverksamhet består i huvudsak av hyror och arrenden samt konsulttjänster. Ökningen med beror på personaluthyrning till ett intresseföretag som ägs 50/50 av och Naviair (LFV:s motsvarighet i ). Uthyrningen av personal till startade , vilket innebär att intäkterna 2012 avsåg endast . intäkter från uppdragsverksamhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom affärsverkets kompetensområde. Andra ersättningar är oftast intäkter utan motprestation. Dessa intäkter ökade med jämfört med . Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen redovisar finansieringsavgifter och arbetslöshetsavgifter från arbetslöshetskassorna. Ökningen med kan till största delen förklaras av att den utbetalda arbetslöshetsersättningen ökade, vilket i sin tur gav en högre arbetslöshetsavgift. redovisar i huvudsak böter som andra ersättningar. redovisar intäkter för administration av jaktkort samt provavgifter vid jägarexamen, administration av kväveoxidavgifter samt batterifonder. Ökningen med jämfört med föregående år förklaras huvudsakligen av stora reavinster avseende de markaffärer som genomfördes. Reavinsterna uppkom genom påbörjade bytesaffärer med de marker som föregående år hade övertagits till bokförda värden från Ersättningsmark i . Försäljningsvärdet av markerna översteg avsevärt markernas bokförda värden. Reavinsterna uppgick till . redovisar i huvudsak intäkter från försäkringsbolag avseende skadeersättningar på väganläggningar som andra ersättningar. redovisar bötesmedel, restavgifter och dröjsmålsavgifter som andra ersättningar. redovisar intäkter för fakturerade pensionskostnader och lönekostnader från som andra ersättningar. CSN redovisar återkravsintäkter. Om en studerande avbrutit studierna utan att meddela CSN eller har en högre inkomst än vad som meddelats i ansökan, skapas ett återkrav. redovisar intäkter av fastighetsförsäljningar som andra ersättningar. Transportstyrelsen redovisar felparkeringsavgifter och restavgifter 2013 som andra ersättningar. redovisar återvunna skadebelopp i form av kapital och räntor som andra ersättningar. redovisar investeringsbidrag som andra ersättningar. Ökningen med avser bidrag till nätinvesteringar där ökningen förklaras av högt inflöde av kapacitetsavgifter , vilka användes till investeringar och därmed påverkade resultaträkningen i form av avräkning av aktiverade investeringsbidrag. redovisar bl.a. EU-bidrag till utvecklingsprojekt som andra ersättningar. - bidrag från Europeiska regionala - bidrag från Europeiska socialfonden - bidrag från Europeiska flyktingfonden - bidrag till transeuropeiska nätverk Erhållna bidrag vid universitet och (exklusive bidrag från EU) (exklusive bidrag från EU) Erhållna bidrag vid övriga myndigheter (exklusive bidrag från EU) Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidragsintäkterna ökade totalt sett med .