prop · H2031d11 · 2014-10-23 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 10 vid sjukdom och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Förslag till statens budget Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Ekonomisk ...........................trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder 3.6Förslag om ändringar gällande antagandeinkomst för sjuk- och Förslag om höjd sjukpenning vid arbetslöshet .............................. 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m......................................... 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m....................................... 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. .................................................. 1:5 Ersättningar inom det statliga personskadeskyddet................ 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen.......................................... 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen......................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ..................................................................... Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning................................................ Tabell 3.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning................................................ Tabell 3.4 Diagnosfördelning pågående sjukfall, ........................................... Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m........................ Tabell 3.6 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Sjukpenning och Tabell 3.7 Anslagsutveckling 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m...................... Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Aktivitets- och Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:3 Handikappersättningar............................................. Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. ............................... Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Tabell 3.13 1:5 Ersättningar inom det statliga personskadeskyddet............................. Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:5 Ersättningar inom det Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen....................... Tabell 3.16 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag för Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:6 Bidrag för Tabell 3.18 Anslagsutveckling 2:1 ................................................... Tabell 3.19 Uppdragsverksamhet ................................................................................... Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:1 .......... Tabell 3.21 Anslagsutveckling 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen...................... Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:2 Inspektionen för 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Diagram 3.1 Sjukpenningtalet –................................................. Diagram 3.2 Antalet pågående sjukfall, –................................... Diagram 3.3 Sjukpenningtalet för kvinnor och män per län, ...................... Diagram 3.4 Sjukpenningtalet –................................................. Diagram 3.5 Sjukpenningtalet för kvinnor och män i olika åldersgrupper, Diagram 3.6 Sjukfrånvaron som andel av anställda i åldern 20–, 1990–2013 för och EU15 ........................................................................ Diagram 3.7 Sjukfrånvaron som andel av anställda i åldern 20–, 1990–2013 för och EU15, kvinnor ......................................................... Diagram 3.8 Sjukfrånvaron som andel av anställda i åldern 20–, 1990–2013 för och EU15, män ............................................................... Diagram 3.9 Antal nybeviljade sjukersättningar –.......................... Diagram 3.10 Antal nybeviljade aktivitetsersättningar –........... Diagram 3.11 Ohälsotalet –........................................................ Diagram 3.12 Ohälsotalet uppdelat på bidraget från sjuk- och aktivitets- ersättning respektive sjukfall ............................................................................... Diagram 3.13 Nöjd kund-index för ............................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i 3. bemyndigar regeringen att besluta socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1, 3.6 och 3.7), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför (avsnitt 3.8.6), om en kredit i som uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra länder (avsnitt 3.8.7), 4.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt följande uppställning: 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken att 28 kap. 11 § och 34 kap. 12 § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Till den del den försäkrade är arbetslös lämnas hel sjukpenning med högst . Detta gäller dock inte sjukpenning som avses i 27 kap. 6 §. Till den del den försäkrade är arbetslös lämnas hel sjukpenning med högst . Detta gäller dock inte sjukpenning som avses i 27 kap. 6 §. Hel inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning lämnas för år räknat av den försäkrades antagandeinkomst. Hel inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning lämnas för år räknat av den försäkrades antagandeinkomst. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 28 kap. 11 § och i övrigt . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning omfattar sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukrespektive rehabiliteringspenning i särskilda fall, boendetillägg, närståendepenning, medel för köp av arbetshjälpmedel m.m., aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning, ersättning vid arbetsskador och inom det statliga personskadeskyddet (tidigare benämnt kroppsskador) samt bidrag för sjukskrivningsprocessen. Utgiftsområdet omfattar även myndigheterna och Inspektionen för socialförsäkringen (ISF). Här behandlas även internationellt samarbete på socialförsäkringsområdet. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen Summa Ersättning vid sjukdom och 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen 2013 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom Totalt för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Tabell 3.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet är att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå (prop. 2008/09:1 utg.omr. 10 avsnitt 2.3, bet. 2008/09:SfU1, rskr. 2008/09:138). Det innebär mer specifikt att: –sjukfrånvaron inte ska variera mer än inom ramen för normala säsongsvariationer, –osakliga regionala skillnader i sjukfrånvaron inte ska förekomma, –nivån på sjukfrånvaron ska vara i linje med motsvarande system och förmåner inom EU och . Se vidare om målet under Politikens inriktning, avsnittet Mål för utgiftsområdet. 3.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De centrala indikatorer som används för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är följande: –Ohälsotalet – hur många heldagar1 personer i åldern 16–64 i genomsnitt uppbär sjukpenning, rehabiliteringspenning eller sjuk- och aktivitetsersättning. –Sjukpenningtalet – hur många heldagar som personer i åldern 16–i genomsnitt uppbär sjuk- och rehabiliteringspenning. –Antal pågående sjukfall. –Antal nybeviljade sjukersättningar och aktivitetsersättningar. Med indikatorerna kan bl.a. även regionala jämförelser göras av sjukfrånvaron. Måtten visar även på hur sjukfrånvaron varierar mellan säsonger. Utöver detta görs även en internationell jämförelse där arbetskraftsundersökningarna () används för att jämföra hur den svenska sjukfrånvaron förhåller sig länderna i EU-15.2 1Innebär att partiella ersättningar räknas samman till hel ersättning. Exempelvis räknas två personer med halv sjukpenning som en hel ersättning. 2I denna benämning ingår följande länder: , , , , , , , , , , , , , samt . Resultatredovisningen inleds med en redovisning av sjukfrånvarons utveckling, där även och övriga aktörers arbete med sjukförsäkringen redovisas. Därefter redovisas resultaten för den samlade verksamheten på . Arbetet med internationell samordning av de sociala trygghetssystemen redovisas också här, framförallt vad gäller internationell samordning av sjukförsäkringen och ålderspensioner. stiger frånvaron som ersätts med sjukpenning och rehabiliteringspenning; Sjukpenningtalet var som lägst , då det uppgick . uppgick sjukpenningtalet , se diagram 3.1. Diagram 3.1 Sjukpenningtalet – 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Ökningen i sjukfrånvaron har skett inom samtliga sektorer och yrkesgrupper. Uppgången beror delvis på att inflödet av nya sjukfall har ökat bland anställda. Detta inflöde är i sin tur en följd av att det blivit en högre sjukfrånvaro . Till uppgången bidrar också att varaktigheten för anställdas sjukfall har börjat öka sedan 2012.3 Delvis kan detta förklaras med att andelen sjukfall med psykiska diagnoser har ökat; i genomsnitt har sjukskrivning för psykiska diagnoser längre varaktighet än andra sjukfall. För arbetslösa sjukskrivna ökar inte inflödet till sjukpenning men däremot har det skett en kraftig ökning av varaktigheten för dessa personers sjukfall. Diagram 3.2 Antalet pågående sjukfall, – 3 Socialförsäkringsrapport 2014:12, . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Störst regionala skillnader i sjukfrånvaro för kvinnor För kvinnor uppgick skillnaden mellan det högsta respektive lägsta länsvisa sjukpenningtalet och bland män . Således är det bland kvinnorna som de största regionala skillnaderna finns, se diagram 3.3. För både kvinnor och män är sjukfrånvaron högst i och lägst i . Se vidare under rubriken ökning av kvinnors sjukfrånvaro. Diagram 3.3 Sjukpenningtalet för kvinnor och män per län, JämtlandsVästernorrlandsVästerbottensÖrebroDalarnasVästraVärmlandsSödermanlandsGävleborgsKalmarNorrbottensVästmanlandsKronobergsJönköpingsRiketUppsalaHallandsBlekingeGotlandsStockholmsSkåneÖstergötlands länlänlän länlänGötalandslänlän län länlänlänlänlänlänlänlänlänlän länlän län Anm: Sorterat efter nivån för kvinnor. Fortsatt ökning av kvinnors sjukfrånvaro Kvinnor är sjukskrivna i större utsträckning än män. Detta gäller sjukfall i alla längdklasser. Kvinnors andel av sjukfrånvaron har ökat i omfattning , se diagram 3.4. Dessutom är alltså de regionala skillnaderna i kvinnors sjukskrivningstal högre än motsvarande skillnader för män. Högst sjukpenningtal har kvinnor i åldersgruppen 50–, se diagram 3.5. Ett återkommande mönster är att när sjukfrånvaron ökar så gör den det mer för kvinnor än för män. Kvinnor har även ett lägre arbetskraftsdeltagande, lägre genomsnittlig lön och arbetar i större utsträckning deltid än män.4 Kvinnor i har dock högst sysselsättningsgrad och arbetskraftsdeltagande av samtliga länder i EU. var sjukpenningtalet för kvinnor totalt sett högre än för män. Diagram 3.4 Sjukpenningtalet – Sjukpenningtalet varierar mycket mellan olika åldersgrupper, men kvinnor har genomgående högre sjukfrånvaro än män, se diagram 3.5. Diagram 3.5 Sjukpenningtalet för kvinnor och män i olika åldersgrupper, Forskning påvisar att det finns ett stort antal faktorer både i och utanför arbetet ökar risken för kvinnor att bli sjukskrivna.5 Resultaten indikerar att kvinnors högre sjukfrånvaro i många fall har inslag av såväl medicinska som sociala och ekonomiska aspekter, och att både faktorer i arbetsmiljön och fördelningen av obetalt hem- och omsorgsarbete bidrar till skillnaden i sjukfrånvaro mellan könen. 5 Se bl.a. , Kvinnors sjukfrånvaro 2013, och betydelse för sömnstörningar (2013) och Arbetsmiljöns betydelse för 4 ekonomiska vårproposition (prop. 2013/14:100, kap. 10). symtom på depression och utmattningssyndrom (2014). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Det finns skillnader i handläggning av sjukpenningärenden för kvinnor och män.6 Sambandet mellan handläggning och utredning av sjukpenningärenden samt antal personer som är sjukskrivna är emellertid komplext, och skillnaderna behöver inte betyda att handläggning sker på ett sätt som medför omotiverade skillnader i sjukskrivning mellan kvinnor och män. Oavsett detta är det viktigt att uppmärksammar detta i sitt fortsatta arbete med att verka för jämställdhet i sina handläggningsprocesser. Ökad sjukfrånvaro på grund av psykisk ohälsa Sjukskrivning på grund av psykiska diagnoser har ökat och är den vanligaste sjukskrivningsorsaken för både kvinnor och män. Ökningen av de psykiska diagnoserna bottnar i psykisk ohälsa i form av bl.a. ångest och depressioner, som tycks ha ökat hos befolkningen. I tabell 3.4 redovisas de vanligaste diagnostyperna för kvinnor och män. Tabell 3.4 Diagnosfördelning för pågående sjukfall, Sjukfall över ett år Skador/förgiftn. Den genomsnittliga varaktigheten för sjukfall med psykiska diagnoser är generellt sett längre än för sjukfall som t.ex. beror på sjukdomar i rörelseorganen. Det medför att de psykiska diagnosernas andel av de pågående fallen ökar och sammantaget utgör den största diagnosgruppen både för kvinnor och för män. Risken att påbörja ett sjukfall med psykisk diagnos är högre för kvinnor än för män.7 För både kvinnor jämställdhetsperspektiv, ISF 2013:16. 7 Sjukfrånvaro i psykiska diagnoser, . och män är risken att påbörja sjukfall med psykisk diagnos som högst i åldern 30–och något högre för personer med barn i åldern 3–. För både kvinnor och män innebär yrken med nära kontakt med brukare av olika typer av välfärdstjänster eller andra personliga tjänster (s.k. kallade kontaktyrken) en högre genomsnittlig risk att bli sjukskriven på grund av psykisk diagnos. ISF genomför en studie om hur sjukförsäkringens utformning och tillämpning förhåller sig till de senaste årens utveckling med en stigande andel sjukskrivningar i psykiska diagnoser.8 för hälsa, arbetsliv och välfärd arbetar också med att ta fram en kunskapsöversikt beträffande forskning om psykisk ohälsa, arbetsliv och sjukfrånvaro.9 Personer som lämnat sjukförsäkringen på grund av den bortre tidsgränsen /10 har totalt cirka 75 000 personer lämnat sjukförsäkringen på grund av den bortre tidsgränsen samt på grund av att den tidsbegränsade sjukersättningen har avskaffats. Av dessa dryga 75 000 personer har sedan cirka 41 000 återvänt och fått sjukpenning. De personer som lämnar sjukförsäkringen vid den bortre tidsgränsen ges möjlighet att delta i programmet Arbetslivsintroduktion () hos Arbetsförmedlingen. Programmets syfte är att kartlägga deltagarnas förutsättningar att ta del av Arbetsförmedlingens tjänsteutbud. Av deltagarna i är kvinnor och en majoritet i åldersgruppen 40–. Generellt är aktivitetsnivån låg och flertalet har en aktivitetsnivå på en eller . Vissa deltagare deltar inte alls i aktiva insatser . Den främsta orsaken till detta är ohälsa. Den generella bilden är att ju som gått efter avslutad desto fler personer återvänder till sjukförsäkringen.10 8Uppdrag att genomföra en analys av sjukförsäkringens utformning och sjukfrånvaro i psykiska diagnoser, dnr S2013/3783/SF. 9Regleringsbrev för avseende för hälsa, arbetsliv och välfärd. 10Tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete, 6b – Arbetslivsintroduktion, Arbestsförmedlingen 2014. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Många av dem som lämnar sjukpenning på grund av den bortre tidsgränsen återvänder således till sjukpenning. Andelen som lämnade sjukförsäkringen och som senare återvände () uppgick till i årsskiftesgruppen 2009/2010. Bland dem som uppnått den bortre tidsgränsen två gånger är det som återvänder ytterligare en gång. Den bortre tidsgränsen har lett till en försämrad ekonomisk situation för många försäkrade. Bland de personer som tvingades lämna sjukförsäkringen –2012 nästintill fördubblades andelen personer som fått ekonomiskt bistånd från kommunerna efter att de lämnat sjukförsäkringen.11 Svensk sjukfrånvaro i nivå med EU- genomsnittet Enligt arbetskraftsundersökningarna () ligger den svenska sjukfrånvaron i nivå med EU- genomsnittet, se diagram 3.6. Som framgår av diagrammet har den svenska sjukfrånvaron varierat betydligt jämfört med EU-genom- snittet. Diagram 3.6 Sjukfrånvaron som andel av anställda i åldern 20–, 1990–2013 för och EU15 Källor: och . I har kvinnorna dock högre sjukfrånvaro än genomsnittet inom EU, se diagram 3.7. Detta kan delvis bero på att kvinnor i har högre arbetskraftsdeltagande. Diagram 3.7 Sjukfrånvaron som andel av anställda i åldern 20–, 1990–2013 för och EU15, kvinnor Källor: och . Till skillnad mot vad som gäller för kvinnor har männen i lägre sjukfrånvaro än EU- genomsnittet för män, se diagram 3.8. Diagram 3.8 Sjukfrånvaron som andel av anställda i åldern 20–, 1990–2013 för och EU15, män Källor: och . beviljades totalt 11 700 personer sjukersättning, varav kvinnor och män. har nybeviljandet av sjukersättning stigit. Uppgången beror bl.a. på att fler personer har uppnått maximal tid med sjukpenning12 och sedan återvänt och återigen fått sjukpenning, varpå de har beviljas sjukersättning. 11 Sjukfrånvarons utveckling, Delrapport 1, , . 12 Enligt huvudregeln kan en person få max med sjukpenning. Efter det kan personen efter ett uppehåll på minst återigen få sjukpenning. Diagram 3.9 Antal nybeviljade sjukersättningar – Fortsatt ökning av nybeviljandet av aktivitetsersättning Nybeviljandet av aktivitetsersättning fortsätter att öka. Även med beaktande av befolkningsförändringarna i de aktuella åldersgrupperna har nybeviljandet ökat. I kombination med ett relativt lågt utflöde medför detta att det totala antalet personer med aktivitetsersättning också ökar. hade 31 000 personer aktivitetsersättning (varav kvinnor och män), vilket kan jämföras med 28 800 personer (med samma fördelning mellan kvinnor och män som 2013). Diagram 3.10 Antal nybeviljade aktivitetsersättningar – fick i uppdrag av den förra regeringen att arbeta med att öka delaktigheten i arbetslivet och i det övriga samhällslivet för personer med funktionsnedsättning. Myndigheten har därför definierat indikatorer för att kunna följa utvecklingen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 handlar om hur stor andel personer med aktivitetsersättning som året efter att ersättningen upphört har inkomst av förvärvsarbete. När det gäller personer som haft aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga13, är det nära hälften (47,) som året efter ersättningen avslutats har inkomst av förvärvsarbete.14 Av dem som avslutade en period med aktivitetsersättning för förlängd skolgång , hade av dessa personer en arbetsinkomst. Ohälsotalets sammansättning i förändring Den totala sjukfrånvaron mätt som ohälsotalet (dvs. frånvaro med sjukpenning, rehabiliteringspenning eller sjuk- och aktivitetsersättning) uppgick , se diagram 3.11. till kvinnor och män uppgick ohälsotalet för kvinnor och för män. Se vidare under rubriken ökning av kvinnors sjukfrånvaro. Diagram 3.11 Ohälsotalet – Ohälsotalet uppvisade en kontinuerlig minskning perioden –2013 men därefter har utvecklingen planat ut. har ohälsotalets totalnivå varit relativt , men underliggande har sammansättningen mellan 13Aktivitetsersättning beviljas antingen för nedsatt arbetsförmåga eller för förlängd skolgång (om en person p.g.a. funktionsnedsättning behöver för att avsluta studier t.o.m. gymnasienivå). 14Antal individer med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga där ersättningen har upphört och som året därefter har en förvärvsinkomst som överstiger 0,24 prisbasbelopp. , dnr 42239-2012-FPA. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 sjukfall och sjukersättning förändrats. Antalet personer som får sjukersättning har minskat, vilket framför allt beror på att många med sjukersättning har övergått till ålderspension. har nybeviljandet av sjukersättning varit lågt. Däremot har antalet sjukfall ökat. Således har det skett en omfördelning inom ohälsotalet, mellan antalet personer som uppbär sjukpenning respektive sjukersättning, se diagram 3.12. Diagram 3.12 Ohälsotalet uppdelat på bidraget från sjuk- och aktivitetsersättning respektive sjukfall är som försäkringsgivare en av sjukskrivningsprocessens centrala aktörer. Myndigheten ska bedöma den försäkrades arbetsförmåga och pröva rätten till ersättning från sjukförsäkringen. Myndigheten ska även klarlägga den sjukskrivnes behov av rehabilitering och samordna de åtgärder som kan behövas. I detta arbete har handläggarna en nyckelroll. har påbörjat införandet av en ny handläggningsprocess för sjukförsäkringen, kallad ”En enklare sjukförsäkringsprocess”. Myndighetens ambition är att inom ramen för denna process kunna arbeta mer individfokuserat, differentierat och behovsstyrt. Genom att redan inledningsvis i sjukfallen skilja ut de ärenden som kräver mer respektive mindre utredning och insatser kan resurser frigöras för de sjukfall som är komplexa och där olika insatser bedöms nödvändiga. Utvärderingen av den nya arbetsmetoden kommer att vara vägledande i den fortsatta implementeringen och belysa behovet av eventuella justeringar. Det förstärkta samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen Samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen består av två delar, gemensam kartläggning och aktiva insatser. Gemensam kartläggning är ett arbetssätt för samarbetet mellan myndigheterna som syftar till att identifiera individens förutsättningar och behov utifrån ett medicinskt och arbetslivsinriktat perspektiv. har 7 504 gemensamma kartläggningar genomförts. Av dessa var kvinnor och under . Antalet kan jämföras med 12 292 genomförda kartläggningar mellan januari och maj 2013.15 Det låga antalet beror till viss del på att inte har kunnat bereda ärenden till gemensam kartläggning i samma omfattning som .