prop · H2031d10 · 2014-10-23 00:00:00 — Majoriteten av kommunerna har en utvecklad samverkan mellan missbruksvården och andra kommunala verksamheter såsom våld i nära relationer, eko- nomiskt bistånd och den sociala barn- och ung- domsvården. Däremot har en systematisk samverkan med äldreomsorgen. Hälften av kommunerna uppger att socialtjäns- ten har ett samarbete med en FoU- enhet/universitet eller högskola i syfte att utveckla arbetet med personer med missbruks- eller beroendeproblem.39 39 Öppna jämförelser 2014 Missbruks- och beroendevården. Resultat, metod och indikatorer (2014). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Genomförande av de nationella riktlinjerna En vetenskaplig utvärdering har genomförts av utvecklingsarbetet inom missbruks- och beroen- devården, Kunskap till praktik. Den visar att de bedömningsmetoder som rekommenderas i riktlinjer har fått ökat genom- slag inom både och psykia- trin/beroendevården. Utvärderingen kommer att pågå . En annan viktig del av uppföljningen av rikt- linjerna är att följa upp användningen av rekom- menderade läkemedel. När det gäller personer med alkoholdiagnos har hämtat ut rekommenderade läkemedel . När det gäller läkemedelsassisterad behandling för opiat- beroende (LARO) har av personerna med opiatdiagnos hämtat ut dessa läkemedel. Det är ingen skillnad mellan könen vad avser andelen som hämtat ut de aktuella läkemedlen. Däremot har antalet personer som fått dessa diagnoser ökat –2013. Det bör noteras att dessa läkemedel även administre- ras direkt till patienterna och därmed inte omfattas av statistiken.40 Kunskap till praktik har brukarmedverkan som ett prioriterat utvecklingsområde. Insatser har genomförts i nära samarbete med ett antal bru- karorganisationer. Som ett resultat finns nu bru- karråd i nästan alla län. Dessutom har en metod för att genomföra brukarstyrda brukarrevisioner utvecklats, vilket är ett viktigt komplement till annan verksamhetsuppföljning. Ett tiotal verk- samheter har genomgått brukarstyrd brukar- revision under 2013.41 (SiS) drev 11 LVM- hem med sammanlagt 345 platser, vilket är fyra platser mindre än året innan. Totalt togs 949 personer in varav 303 var kvinnor och 646 män. Medelåldern bland kvinnorna var och bland männen . Den genomsnittliga beläggningen var , vilket är en liten ökning jämfört med året innan. Genomsnittlig vårdtid enligt LVM var sex månader.42 Vid utskrivningen intervjuas klienterna om hur de har upplevt tiden på LVM-hemmet. Av inter- vjuerna framgår att av de intervjuade upplever att det funnits någon i personalen att prata med när de har behövt det och tycker att de har fått stöd av personalen att fun- dera över sin situation. tycker att de fick ett bra mottagande när de kom till institu- tionen. En större andel bland kvinnor (62 pro- cent) än bland män () upplever att de har fått hjälp med sina drogproblem.43 Hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden En nationell samordnare har fram t.o.m. haft i uppdrag att stödja kommunerna i deras arbete med att skapa långsiktiga och hållbara strukturer och fungerande rutiner för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Ett särskilt fokus skulle ligga på att förebygga vräk- ningar, främst bland barnfamiljer. Hemlöshets- samordnaren har bedrivit ett uppsökande arbete, med besök och återbesök i 39 kommuner. I dessa kommuner har antalet barn berörda av vräkning 2013 minskat jämfört med . Hemlöshetssamordnaren lämnade sin slutrapport . Slutrapporten innehåller både en redovisning av det genomförda uppdra- get och resultatet av den dialog som samordna- ren har fört med kommuner. Exempel ges från kommuner på hur arbetet för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmark- naden kan bedrivas. En slutsats från arbetet är att inträdet på bostadsmarknaden för utsatta grup- per måste underlättas. Vräkningar av familjer med barn minskar Enligt statistik uppgick antalet barn som var berörda av 40 Öppna jämförelser 2014 Missbruks- och beroendevården. metod och indikatorer (2014). 41 Utveckling av missbruks- och beroendevården. Kunskap till praktik, 42 SiS årsredovisning 2013 (2014). delrapport (Kommuner och Landsting 2014). 43 SiS årsredovisning 2013 (2014). verkställd avhysning till 504 stycken. Det är en minskning med jämfört med , och en minskning jämfört med . Det är dessutom det lägsta antalet barn sedan Kronofogden började föra statistiken 2008. Av barnen hade sin permanenta bostad hos den avhysta föräldern/föräldrarna. Det var som var växelvis boende och som var s.k. umgängesbarn. Tabell 7.7 Barn berörda av vräkning Källa: aktuella statistik. öppna jämförelser av kommu- nernas stöd till brottsoffer visar att det pågår ett utvecklingsarbete inom flera viktiga områden. Bättre samverkan, mer kompetensutveckling och ökad användning av standardiserade bedöm- ningsinstrument är exempel på förbättringar jämfört . Men är skillnaderna mellan kommunerna stora.44 Utvecklingsmedel för kvalitetsutveckling av arbetet mot våld i nära relationer För att utveckla stödet till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld avsätts . Av uppföljning av verksamhet bedriven med stöd av utveck- lingsmedel framgår att kommunerna framför allt har använt medlen för att kartlägga omfattningen av våld i nära relationer, inrätta samordningsfunktioner, utveckla rutiner för arbete och för kompetens- utveckling av personal. Inom ramen för uppdraget att utveckla stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld har också publicerat vägledningar och utbildningsmaterial 44 Öppna jämförelser 2014 Stöd till brottsoffer Nationella resultat, metod och indikatorer (2014). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 för att stötta kommunernas arbete. Materialen ges spridning genom den struktur för kunskaps- och metodstöd som har utvecklats i samarbete mellan och länsstyrelserna.45 För att stärka kommunernas arbete och tyd- liggöra deras ansvar har publice- rat nya föreskrifter och allmänna råd på området våld i nära relationer som träder i kraft . Den nationella samordnaren mot våld i nära relationer För att bekämpa våld i nära relationer och öka samordningen och effekterna av samhällets in- satser har en nationell samordnare mot våld i nära relationer bl.a. haft i uppdrag att samla och stödja berörda myndigheter, kommuner, lands- ting och organisationer. Samordaren konstaterar bl.a. att det pågående utvecklingsarbetet i kom- munerna behöver fortsätta och fördjupas. (se utg.omr. 4 avsnitt 3.4.5.) Inspektionen för vård och omsorg () har genomfört en nationell tillsyn av kommunernas, hälso- och sjukvårdens och kvinnojourernas arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld som omfattat 60 kommu- ner/stadsdelsnämnder, 90 verksamheter i alla landsting och 30 kvinnojourer. IVO:s slut- rapport visar att det pågår ett omfattande utvecklingsarbete inom samtliga områden, och att tillsynen i sig driver utvecklingen framåt.46 Kvalitetsutveckling och uppföljning av skyddade boenden För att stärka de skyddssökandes rättsäkerhet och stötta kommuner och ideella organisationers arbete har tagit fram en vägled- ning för skyddade boenden. Den pekar på kommunens lagstadgade ansvar att tillhandahålla skydd och stöd för våldsutsatta. har också presenterat ett antal kvalitetsindikato- rer som stöd för kommunerna och kvinno- 45 Stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som har bevittnat våld – slutredovisning av uppdraget att fortsatt stödja utvecklingen av stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld (2014). 46 Våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld Slutrapport från en nationell tillsyn 2012–2013 (Inspektionen för vård och omsorg 2014). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 jourerna i arbetet med att säkerställa god kvalitet i skyddade boenden. och vuxna avlidit med anledning av brott När ett barn avlidit till följd av ett brott eller en vuxen person avlidit till följd av brott av en när- stående ska enligt lag göra en särskild utredning av ärendet. Syftet med utred- ningsverksamheten är att ge underlag för förslag till åtgärder som förebygger att barn far illa eller att kvinnor och män utsätts för våld eller andra övergrepp av närstående eller tidigare närstående personer. redovisar utrednings- verksamheten för regeringen . lämnade en redo- visning av verksamheten 2012–2013. Statskon- toret har haft i uppdrag att följa upp och utvär- dera utredningsverksamheten. Uppdraget redo- visades . I regleringsbrevet fick i uppdrag att regelbundet undersöka utvecklings- tendenser inom prostitutionen och att utifrån detta samla in uppgifter om vad personer som säljer respektive köper sexuella tjänster själva ser för behov av stöd och hjälp. i har i uppdrag att kartlägga och samla kunskap om prostitu- tionens omfattning i . I uppdraget ingår att analysera prostitutionens utbredning, om- fattning och former. Resultatet av kartlägg- ningen ska spridas till berörda målgrupper. Upp- draget ska redovisas . I skrivelsen Åtgärder för att stärka barnets rättigheter och uppväxtvillkor i (Skr 2013/14:91) presenterades en ny handlingsplan för skydd av barn mot människohandel, exploa- tering och sexuella övergrepp –2015 (se avsnitt 8.4.2). i fick 2013 i uppdrag att utveckla samordningen och samver- kan mot människohandel (Ju2013/1492). För att säkerställa att utsatta barn får det stöd och skydd de behöver och att deras rättigheter tas tillvara ska särskilt uppmärksamma barn- perspektivet i uppdragets genomförande. Statskontoret har haft i uppdrag att utvärdera det arbete som bedrivs mot prostitution och människohandel vid i Statskontoret lämnade sin utvär- dering till (Utbildningsdepar- tementet).47 Arbetet inom ramen för 2020-strategin fortgår, där ett av målen är att främja social del- aktighet, framför allt genom fattigdomsminsk- ning. beslutade den förra regeringen om nationella reformprogram . Reformprogrammet utgör en årlig rapport till kommissionen om utvecklingen mot de natio- nella mål som respektive medlemsland satt upp för att uppnå de EU-gemensamma målen i stra- tegin. När det gäller målet för social delaktighet redovisade att andelen kvinnor och män 20–som är utanför arbetskraften minskat och var . Detta är en minskning med ca 80 000 personer . Vidare beslutade och rådet om en förordning att inrätta en fond för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt. Det har skett positiva förändringar i den sociala barn- och ungdomsvården. Arbetet genomsyras av ett barnrättsperspektiv där barn och unga i högre utsträckning får komma till tals och har möjlighet att vara delaktiga. följer upp de nya bestämmelserna i lagstiftningen från (dnr S2013/6265). Analysen av konsekvenserna för barn och unga och deras föräldrar men också för verksam- het kommer utgöra ett viktigt underlag för rege- ringen. Barn har rätt till stabila och trygga uppväxt- villkor. Barn ska säkerställas ett långsiktigt boende och en omsorg efter individuella behov. Barnets socialsekreterare ska ha rätt kompetens och kunskap om barn och deras rättigheter. 47 Utvärdering av samordningen av arbetet mot prostitution och människohandel vid i (Statskontoret 2014). En utmaning för kommunerna är personal- omsättningen bland personal som arbetar med myndighetsutövning i den sociala barn- och ungdomsvården. Erfarna handläggare tenderar att söka sig vidare. Det finns en grupp nyanställda som inte har tillräcklig erfarenet och kompetens för uppdraget. Antalet barn som placeras ökar vilket till stor del beror på att allt fler ensamkommande barn söker asyl i . Antalet ensamkommande asylsökande barn har ökat kraftigt likväl som antalet barn som får permanent uppehålls- tillstånd. För vissa kommuner är det svårt att ta fram placeringsalternativ och fler placerings- former behövs för att möta olika behov. Den sociala barn- och ungdomsvården måste hålla god kvalitet. Ett enhetligt och systematiskt arbetssätt är avgörande för kvalitetsarbetet. Handläggnings- och dokumentationssystemet Barns behov i centrum, BBIC, ska främja en helhetssyn och kontinuitet i myndighetsutöv- ningen. BBIC ger en struktur för att utreda, planera och följa upp beslutade insat- ser. Det är viktigt att BBIC används som strate- giskt verktyg i verksamheten. Det är fortfarande få kommuner som använder resultaten från sys- tematiska uppföljningar av insatser för verksam- hetsutveckling. Det gäller både öppenvården och dygnsvården. Det finns förutsättningar för ett fortsatt utvecklingsarbete i flera kommuner. Mot bakgrund av att de familjerättsliga vård- nadsmålen har ökat markant finns behov av att ytterligare fokusera på preventiva insatser till föräldrar. Utredningen om en utvärdering av vårdnadsreform (Ju 2014:14) har i uppdrag att kartlägga och analysera orsakerna till ökningen av antalet vårdnadsmål och kommer att ha bety- delse i detta hänseende. I detta sammanhang är också försöksverksamheten med s.k. samver- kansteam av intresse (se mer nedan under politi- kens inriktning). Rapporter från Myndigheten för internatio- nella adoptionsfrågor och visar att det finns ett generellt behov av ökat stöd till kommunerna i familjerättsliga frågor och mer specifika behov såsom t.ex. stärkta stödinsatser riktade till föräldrar. Vissa insatser har mot den bakgrunden genomförts såsom upp- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 datering av stödjande material för handläggning inom och föräldrautbildning inför internationell adoption. har också uttalat avsikten att utveckla handläggningsstöd i övriga delar av familjerätten för att ge bättre förutsättningar för kommunerna att utföra sitt uppdrag. De statliga insatser som har genomförts på för- äldrastödspolitikens område har resulterat i ökad samverkan, ökade kunskaper och en utveckling och spridning av föräldrastödsarbetet i landet. Det finns ökad evidens och betydande kunskap om hur ett effektivt och framgångsrikt lokalt och regionalt föräldrastödsarbete kan bedrivas. Föräldrastödpolitiken är sektorsöver- gripande och kräver samordnade insatser på alla områden där föräldrastöd berörs. Genomförda insatser har därför haft fokus på stärkt samver- kan mellan föräldrastödjande aktörer, något som är angeläget även i det fortsatta arbetet. Genom tidiga, samordnade och breda föräldrastödjande insatser med god tillgänglighet och kvalitet kan samhället bidra till att färre svårigheter av olika slag uppstår . Ett sådant arbetssätt leder till ett bättre användande av samhällets resurser och till ett avsevärt bättre och mer lik- värdigt stöd för föräldrarna. Arbetslöshet är den vanligaste orsaken till behov av ekonomiskt bistånd. Unga, ensamstående kvinnor med barn och utrikes födda är över- representerade bland biståndsmottagarna. Andelen långvariga biståndsmottagare ökar i alla åldrar. Det krävs breda och långsiktiga lösningar för att motverka denna utveckling. Det är av stor vikt att den som saknar arbete får stöd att komma in på arbetsmarknaden eller komma tillbaka dit, men även att relevanta krav ställs på individen att hitta en långsiktig egen försörjning. En särskild utredare har i uppdrag att utreda och föreslå hur stöd och krav avseende arbetslösa personer som tar emot ekonomiskt bistånd kan utvecklas. Utredaren ska lämna sina förslag . insatser ska vara av god kvalitet (3 kap. 3 § socialtjänstlagen). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 angeläget att arbetet baseras på bästa tillgängliga kunskap om vilka arbetssätt och insatser som bidrar till långsiktiga lösningar på människors försörjningsproblem. öppna jämförelser kan bidra positivt till denna utveck- ling. Exempelvis framgår av öppna jämförelser att det är viktigt att se till att kommunerna initie- rar barnavårdsutredningar i de fall barn i familjer med försörjningsproblem riskerar att fara illa. Andelen kommuner som har aktuella rutiner för att initiera sådana utredningar har ökat. Ökningen har dock skett från en låg nivå, varför det finns anledning att noga följa utvecklingen framöver. Det är viktigt att det stöd som ges bygger på den svenska modellen med en generell social välfärd och inte är ett riktat stöd som riskerar att vara utpekande. Enligt regeringens mening är den utformning som fritidspengen har inte för- enlig med intentioner om den enskildes ansvar, självbestämmande och integri- tet. I stället bör de medel som avsatts för fritids- pengen användas för en förstärkning av det eko- nomiska biståndet. Avsaknad av statistik och varierande vårdorgani- sation över landet gör det svårt att ge en tydlig bild av utvecklingen av hur många personer som får behandlingsinsatser för missbruk eller bero- ende. Det är inte heller självklart att antalet behandlingsinsatser speglar vårdbehovet. För att utveckla ett ändamålsenligt utbud som möter det behov som finns krävs systematisk uppföljning både på individ- och gruppnivå som belyser såväl klienters/patienters behov som resultat av genomförda insatser. Detta är ett angeläget utvecklingsområde både inom kom- munerna och landstingen. Den pågående utvär- deringen av Kunskap till Praktik tyder på att satsningen bidrar till en positiv utveckling där nationella riktlinjer får ökat genomslag. Metoder för brukarmedverkan har utvecklats och tillämpas, men även här finns en utvecklingspotential både inom kommuner och landsting. Antalet kommuner som samordnar insatser inom missbruksvården med andra kommunala verksamheter såsom ekonomiskt bistånd och den sociala barn- och ungdomsvår- den ökar. Däremot är det få kommuner som har rutiner för samordning med äldreomsorgen, vilket är ett område som behöver utvecklas mot bakgrund av en ökad riskkonsumtion och ökade missbruksrelaterade problem bland äldre. (SiS) har fortsatt sitt arbete för att de metoder som används i behandlingsarbetet ska vara kunskapsbaserade och utföras av personal med rätt kompetens för respektive metod. Det ska även finnas en tydlig koppling mellan klientens problem och de insat- ser eller metoder man arbetar med.48 Hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden Kunskapen om effektiva metoder och arbetssätt för att motverka och förebygga hemlöshet, ute- stängning från bostadsmarknaden samt vräkning har ökat. Hemlöshetssamordnarens arbete har i sin tur bidragit till att synliggöra frågorna på både nationell och lokal nivå. Samordnaren har på många sätt fungerat som en pådrivande faktor i arbetet med frågorna i de respektive kommu- nerna. Samordnarens funktion har tydliggjort att det krävs kommunövergripande samverkan för att komma tillrätta med problematiken med hemlöshet och utestängning från bostadsmark- naden. Detta gäller även samverkan med olika externa aktörer, bl.a. för att få fram bostäder för sociala ändamål och för att kunna bedriva ett effektivt vräkningsförebyggande arbete. Det är viktigt att vräkningar av familjer med barn fort- sätter att minska, bl.a. genom bättre samverkan mellan socialtjänst och hyresvärdar. har stora satsningar genom- förts för att minska våld i nära relationer och förbättra stödet till dem som utsatts. För att befästa den positiva utvecklingen som skett på området och stärka en fortsatt metod- och kompetensutveckling krävs fortsatta sats- ningar på flera områden. Det gäller t.ex. att ytterligare stärka samarbetet mellan olika myn- digheter och sammarbetsorgan och mellan den regionala och lokala nivån. 48 SiS årsredovisning 2013 (2014). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 och det regionala kunskaps- och metodstöd som byggts upp av och länsstyrel- serna spelar en viktig roll i det arbetet. En fort- satt satsning på att skapa nationella och regionala strukturer för metod- och kompetensutveckling är därför angeläget. Samordningen och samverkan behöver utvecklas när det gäller alla former av människohandel. Regeringen kommer i sitt fortsatta arbete beakta bedömning om hur efter- lever konvention om bekämpande av människohandel. Inom avsnittet Funktionshin- derspolitik (avsnitt 6) redovisas främst det sek- torsövergripande arbetet för att genomföra och följa upp funktionshinderspolitiken och en del sektorsövergripande åtgärder. I detta avsnitt redovisas stödinsatser till personer med funk- tionsnedsättning. Det avser främst insatser enligt socialtjänstlagen och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), inklusive assistansersättning, men även bilstöd och övriga statliga stöd. De insatser som görs inom dessa områden genomförs framför allt av kommuner som är huvudmän för insatser enligt socialtjänstlagen och LSS. Staten är ansvarig för assistansersättningen och bilstödet. Statens möj- ligheter att styra kommunerna – förutom genom lagstiftning – är genom tillsyn, öppna jämförel- ser, lex , föreskrifter och allmänna råd, nationella riktlinjer och olika statliga satsningar 7.7Resultatredovisning – personer som syftar till att främja bättre kvalitet i stöd- 7.7.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultatet är följande: –öppna jämförelser inom området Stöd till personer med funktionsnedsättning, –tillsyn, främst Vad har vi sett? Resultat från inspektioner 2010–2013 av HVB för barn och unga och bostäder enligt 9 § 8 LSS (Inspektionen för vård och omsorg 2013), –uppdragsrapporter, främst Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst Lägesrapport (2014), –uppföljningar och analyser, främst Bilstöd till personer med funktionsnedsättning (Inspektionen för socialförsäkringen 2014:11), –antal personer med insatser enligt LSS och kostnader för detta, –antal anmälningar enligt socialtjänstlagen, –antal personer och antal beviljade timmar med assistansersättning och kostnader, och –antal personer som beviljats bilstöd och kostnader. En rad olika åtgärder, såväl statliga som kommu- nala och landstingskommunala påverkar Insatser och kostnader enligt socialtjänstlagen och LSS Insatser enligt LSS ökar Insatser enligt LSS ska främja jämlikhet i lev- nadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Fler människor får insatser och antalet insatser enligt LSS fortsätter att öka. hade ca 65 300 personer insatser enligt LSS från kommunerna. Det var drygt 1 000 personer fler än året innan och ca 9 500 fler än 2006. Sam- manlagt beviljades ca 107 900 insatser enligt LSS från kommunerna. Det var ca 400 fler än året innan och ca 10 200 fler än 2006. Av de som fick insatser 2013 var kvinnor och män. Det är ingen större skillnad jäm- fört med 2006.49 De stödinsatser som ökat mest är, enligt den officiella statistiken, bostad med sär- skild service, dagverksamhet och kontaktperson. När det gäller stödinsatserna ledsagarservice, korttidsvistelse utanför det egna hemmet och 49 Personer med funktionsnedsättning – insatser enligt LSS 2013, 2012 och 2006 (). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 korttidstillsyn för skolungdom är tendensen minskande. Även insatsen rådgivning och annat personligt stöd (råd och stöd) har minskat . Landstingen ansvarar för råd och stöd. Insatsen har en nära koppling till insatser som ges av landstingen enligt hälso- och sjukvårdslagen, t.ex. habilitering och rehabilite- ring. Kommunernas nettokostnader för LSS (inklusive de 20 första timmarna för assistans- ersättning) uppgick till ca . Jämfört med 2006 har kostnaderna ökat med ca 12,6 miljarder kronor.50 Kommunernas kostnader för insatser till per- soner med funktionsnedsättning har ökat mest inom verksamhetsområden sett . Området har även ökat sin andel av kommunens verksamhet. Det kan jäm- föras med att alla andra områden inom social- tjänsten har minskat sin andel.51 Boendestöd enligt socialtjänstlagen ökar snabbt De vanligaste insatserna till personer med funktionsnedsättning enligt socialtjänstlagen var boendestöd (19 200 personer varav kvinnor), hemtjänst i ordinärt boende (15 400 personer varav kvinnor), trygghetslarm (8 500 personer varav kvinnor), dagverksamhet (4 400 personer varav kvinnor) och bostad med särskild service (3 800 personer varav kvin- nor). Boendestöd är en snabbt ökande insats. Boendestöd är ett stöd i den dagliga livsföringen riktat till särskilda målgrupper i eget boende.