prop · H2031d22 · 2014-10-23 00:00:00 — Arbetet har inriktats på åtgärder för att skydda barns och ungdomars hälsa. Insatserna har fokuserat på att utveckla EU:s kemikalielagstiftning, öka kunskapen om hälsorisker, ökad tillsyn av farliga ämnen i varor och dialoger med företagen för att bistå i deras arbete med att byta ut farliga ämnen; Kemikalieinspektionen har utökat de resurser som läggs på operativ tillsyn och tillsynsvägledning samt på kemiska analyser för kontroll av hur företagen följer regler om farliga ämnen i varor. Tillsynen är fyra gånger större än den var 2010 Fler inspektioner utförs på plats hos företagen. Andelen varor som inte följer lagstiftningen och som lett till åtalsanmälningar har varit störst för leksaker (drygt 80 av 550 analyserade varor) och enklare hemelektronik (drygt 20 av 200). Överträdelserna har gällt att gränsvärden för olika hälso- och miljöfarliga ämnen, främst bly, mjukgörare i plast (ftalater) och bromerade flamskyddsmedel, har överskridits. Ökad kunskap om kemiska hälsorisker har resulterat i att med vetenskapligt underlag som grund kunnat genomföra en rad aktiviter för att påverka utvecklingen av EU:s lagstiftning. fram underlagsrapporter för hormonstörande ämnen och nanomaterial. Den ökade satsningen på EU:s kemikalielagstiftning har resulterat i att numera tillhör den grupp medlemsländer som lämnar flest förslag på åtgärder mot enskilda hälso- och miljöfarliga kemiska ämnen. Kemikalieinspektionen har sedan starten av handlingsplanen och inom ramen för Reach-förordningen lämnat in fem ämnes- utvärderingar, sju förslag på ämnen till kandidatförteckningen, tre förslag på begräns- ningar samt förslag på harmoniserande klassificering av åtta ämnen. Förslagen om begränsningar gäller kadmium i konstnärsfärger, det hormonstörande ämnet nonylfenoletoxylat i textilier samt bly- och blyföreningar i konsumentprodukter. Förslag om harmoni- serande klassificering och ämnen till kandidat- förteckningen omfattar bl.a. flera kadmium- föreningar samt ämnen med cancerframkallande eller fortplantningsstörande egenskaper som kan finnas i plast, textilier eller rengöringsmedel. Dialoger med företag inom leksaksbranschen och textilbranschen samt företag som säljer kosmetika och hygienprodukter har fortsatt i syfte att stödja företagens arbete med att byta ut farliga ämnen. Inom ramen för Handlingsplanen för en giftfri vardag har inlett ett arbete med att ta fram upphandlingskriterier för en giftfri förskola. Syftet är att lägga en grund för kemikaliekrav i offentliga upphandlingar som berör förskolans områden. Satsningen på handlingsplanen fortsätter och omfattar uppdrag till flera myndigheter. Kemikalieinspektionen har redovisat sitt uppdrag om hur handlings- planen kan vidareutvecklas för perioden – 2020. Enligt redovisningen finns goda möjligheter att arbeta vidare med liknande prioriteringar som för perioden –2014. Därutöver ser Kemikalieinspektionen möjlighet att komplettera planen med åtgärder inom ytterligare ett antal områden. Enligt EU:s sjunde miljöhandlingsprogram (2014–2020) ska en strategi för giftfri miljö presenteras som ska bidra till innovation och utveckling av hållbara alternativa kemiska produkter eller tekniska lösningar. Strategin ska bygga på övergripande åtgärder som ska vidtas för att garantera 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 säkerheten vad gäller nanomaterial, minimering av exponering för hormonstörande ämnen samt utveckling av lagstiftning för att hantera kemi- kalier kombinationseffekter och minimering av exponering av kemikalier i varor inklusive importerade varor, främja giftfria kretslopp och minska exponering för skadliga ämnen inomhus. prioriteringar när det gäller kemikalier återspeglas mycket väl i EU:s sjunde Miljö- handlingsprogram. bör ta fortsatt ledning i detta arbete och se till att kommissionen till 2018 tar fram en ambitiös EU-strategi för en giftfri miljö i enlighet med EU:s beslut. Strategin för giftfri miljö bör bl.a. innehålla en tidsplan för när regler om hormon- störande ämnen ska föras in i rättsakter där sådana saknas. Den bör också dra upp riktlinjer för hur EU avser att främja fortsatt utveckling av testmetoder. Regeringens bedömning är att betydligt fler insatser behövs utöver de beslutade och planer- ade styrmedlen för att nå miljökvalitetsmålet. Förutsättningarna att nå Giftfri miljö bedöms kunna förbättras genom fortsatt skärpt lag- stiftning inom EU och internationellt. Bedöm- ningen görs främst mot bakgrund av att allt fler farliga ämnen omfattas av gemensam lagstiftning inom EU och internationella överenskommelser. Beslut inom internationella konventioner, EU:s kemikalielagstiftning exempelvis Reach- förordningen och CLP-förordningen om klassificering och märkning med flera styrmedel bidrar till att särskilt farliga ämnen kan förväntas minska. Genom att nya etappmål för arbete med farliga ämnen har beslutats och i proposi- tionen På väg mot en giftfri vardag (prop. 2013/14:39) redovisat en samlad strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, ges en tydlig vägledning för hur arbetet fortsatt ska bedrivas. Beslut har tagits att förlänga satsningen på Giftfri vardag , vilket ger Kemikalie- inspektionen och andra myndigheter extra resurser att arbeta för en giftfri miljö. Den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen Kunskap om effekter av den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen är mycket 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Den snabbt ökande produktionen, konsumtionen och handeln med varor leder till att kemiska ämnen frigörs i användnings-, återvinnings- eller avfallsledet i en omfattning som är mycket svår att överblicka, s.k. diffus spridning. Den diffusa spridningen av kemiska ämnen ställer stora krav på att effektiva styr- medel och åtgärder införs på EU och på internationell nivå i första hand. Regler behöver i större utsträckning utformas så att de även tar hänsyn till barnens större känslighet. Det är viktigt att fortsatt prioritera tillsynen av farliga ämnen i varor. Resultaten från tillsynen visar vidare att det finns ett behov att fortsatt fokusera på analyser och tillsynsinsatser för leksaker och hemelektronik. Ambitionen är att antalet förbjudna ämnen i varor minskar och att detta bibehålls på lång sikt. Satsningen på handlingsplanen har gjort det möjligt att kraftigt öka tillsynen. Europeiska kommissionen lever inte upp till sina skyldigheter och löften vad gäller hormonstörande ämnen. Gemenskapens strategi på området är och är i stort behov av uppdatering och utveckling eftersom den inte är i takt med dagens kunskap. Strategin bör innehålla en inventering av och en tidtabell för en översyn av de rättsakter som saknar regler som begränsar användningen av hormonstörande ämnen, t.ex. leksaksdirektivet (2009/48/EG). Oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper Kunskapen om bildning, källor, utsläpp och spridning ökar för de kända oavsiktligt bildade farliga ämnena men är fortfarande långt ifrån tillräcklig. Det s.k. industriutsläpps- direktivet (2010/75/EU) förväntas att bidra till minskad spridning av oavsiktligt bildade ämnen från industrin i . När det gäller dioxiner indikerar dock resultat från forsknings- projektet att icke-industriell förbränning är en viktigare källa än industriella utsläpp. Viktiga åtgärder är att öka kunskapen om de oavsiktligt bildade ämnena, minimera eller eliminera bildningen, effektivisera renings- teknikerna och sluthantera avfallet så att dessa ämnen inte heller på lång sikt sprids till miljön. Viktiga styrmedel är regler och konventioner i kombination med frivilliga åtgärder. Det finns ca 1 200 förorenade områden i vilka bedöms utgöra mycket stor risk för miljön och människors hälsa. 13 000 områden bedöms utgöra stor risk och skulle också behöva också åtgärdas. Totalt pågick 1 789 efterbehandlingsinsatser i landet . Regeringen intensifierar satsningen på efterbehandling av förorenade områden. Kunskap och information om kemikalier Allt fler ämnen registreras i Reach-förordningen och allt fler ämnen granskas inom programmen för utvärdering av verksamma ämnen i biocidprodukter eller växtskyddsmedel. Det innebär att tillgången till kunskap om ämnens egenskaper har ökat. Kunskapen om hälso- och miljöfarliga egenskaper är dock för det stora flertalet ämnen fortfarande bristfällig. Detta gäller särskilt kunskap om hälso- och miljö- egenskaper för lågvolymämnen, dvs. ämnen som produceras i högst , och för nanomaterial, hormonstörande ämnen samt om kombinationseffekter av exponering från flera ämnen. Till stor del förväntas förutsättningar i form av regler finnas för att kunskaper som möjliggör riskbedömning och säker hantering av ämnen inom alla användningsområden ska bli tillgängliga. För några problematiska områden, exempelvis lågvolymämnen i Reach- förordningen samt miljöegenskaper hos läke- medel som varit i bruk kan det ta att skapa tillräckliga förutsättningar. Utökade krav på information om farliga ämnen i varor kommer sannolikt att kunna vara införda för vissa grupper av konsument- produkter till 2020, men skärpta generella krav för alla varor förväntas inte finnas förrän 5–. Arbetet i FN:s globala kemikaliestrategi, SAICM, fortsätter med bl.a. att ta fram ett förslag till frivilligt internationellt program för information om ämnen i varor som ska innehålla principer för informationsöverföring i leverantörskedjor och till aktörer under en varas livscykel. Initiativet är mycket betydelsefullt för förutsättningarna att nå preciseringen om information om farliga ämnen i material och produkter och är aktiv i det arbetet. Giftfria och resurseffektiva kretslopp Fosfor är ett nödvändigt grundämne men dess tillgång är begränsad och en mer hållbar återföring än dagens är nödvändig. uppdraget om hållbar återföring av fosfor, innehållande förslag på etappmål och gräns- värden. För att växtnäringsämnena i avfall och avlopp ska kunna användas förenligt med miljökvalitetsmålet Giftfri miljö krävs ett långsiktigt arbete med att successivt skärpa kemikalieregler, att skärpa kraven på åtgärder uppströms för att minska spridningen av farliga ämnen samt att utveckla och tillämpa ny teknik för avloppsrening och hantering av fosfor. För att uppnå etappmålet om giftfria och resurssnåla kretslopp krävs enligt regeringens bedömning en samlad åtgärdsstrategi inom EU men också att en hållbar materialhantering och utfasning av farliga ämnen står högt på dagord- ningen även utanför EU. Vid den pågående översynen av EUs avfalls- regelverk är regeringens prioriteringar att –mål och åtgärder för förebyggande av avfall fastställs på EU-nivå –främja resurseffektiva och giftfria kretslopp –beakta riskerna med farliga ämnen i över- synen av återvinningsmål –åtgärda problemen med luckor mellan produkt- och avfallslagstiftning –begränsa deponeringen av biologiskt ned- brytbart och återvinningsbart avfall och fastställa ett återvinningsmål för matavfall. Miljökvalitetsmålet är att ozonskiktet ska utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –uttunningen av ozonskiktet –halterna av ozonnedbrytande ämnen. Utvecklingen i miljön är positiv. Uttunningen av ozonskiktet har avstannat och mycket tyder på 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 att en återväxt har påbörjats. Det finns dock osäkerheter i bedömningen dels på grund av osäkerheter i det vetenskapliga underlaget och dels på grund av ozonskiktets naturliga variationer. Det finns ett fortsatt hot mot ozon- skiktet på grund av klimatets framtida inverkan, fortsatt användning av ozonnedbrytande ämnen och utsläpp från uttjänta produkter. Nationella data visar inte på några större förändringar avseende ozonskiktets tjocklek . Nationella data för UV-strålningen visar på en fortsatt neutral trend och UV- strålningen ligger över referens- värdet dvs. ett globalt opåverkat tillstånd. Sammantaget är utvecklingen försiktigt positiv avseende minskad påverkan från ozon- nedbrytande ämnen. Diagram 3.10 Ozonskiktet före och efter påverkan av ozonnedbrytande ämnen 1988–2013 Årsmedelvärde för uppmätt totalozon () Referensvärd i form av medelvärde för påverkan av ozonnedbrytande ämnen (1951-1966) Linjär (Årsmedelvärde för uppmätt totalozon ()) 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 KÄLLA: Svensk miljöövervakning, Figuren visar en jämförelse av ozonskiktets tjocklek över före respektive efter påverkan av ozonnedbrytande ämnen mätt i units (DU). Ozonskiktet varierar mycket i tjocklek men är i genomsnitt tunnare än vad det var före introduktionen av ozonnedbrytande ämnen. Trots att den negativa påverkan minskar syns ännu ingen statistiskt säkerställd trend i ozonskiktets återhämtning. När det gäller halter av ozon- nedbrytande ämnen i atmosfären visar enligt preliminära nationella data en minskning av alla ozonnedbrytande ämnen utom HCFC (klorfluorkolväten) och N2O (lustgas). Nationellt ökar halterna av dessa ämnen men utsläppen minskar. Att halterna ökar nationellt beror på att de globala utsläppen ökar. När det gäller de globala utsläppen av HCFC förväntas dock dessa minska i enlighet med 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 utfasningsåtaganden under Montrealprotokollet om ozonnedbrytande ämnen. Enligt en rapport från FN:s miljöprogram () kan utsläppen av lustgas dock fördubblas . Den största andelen av de mänskligt orsakade utsläppen kommer från jordbrukssektorn (två tredjedelar) men även industrin, förbränning av fossila bränslen, skogsbränder, förbränning av skörderester och reningsverk har en betydanden inverkan. Nya rön har publicerats i en vetenskaplig artikel som pekar på fyra ozonnedbrytande ämnen som identifierats från luftprover. Vid en jämförelse med utsläppen av CFC (klorfluor- karboner), när det var som störst under 1980- talet rör det sig emellertid om relativt små mängder och bedömer att det inte hotar återhämtningen av ozonskiktet. Forskarna befarar dock att det kan finnas ytterligare okända ämnen. Nationellt är utsläppen av ozonnedbrytande ämnen relativt låga och består till största del av CFC från uttjänta produkter samt av utsläpp av lustgas. Enligt är det troligt att eller ännu mer av CFC i bygg- isolering inte omhändertas. har tillsammans med genomfört en tillsynsvägledningskampanj där bl.a. problematiken med ozonnedbrytande ämnen belysts. Ytterligare informationsinsatser riktade till berörda aktörer planeras . De nationella utsläppen av lustgas utgör ett än större problem än CFC i kvarvarande produkter (kylmöbler och isoleringsmaterial). Det pågår en hel del forskning kring lustgasutsläppen. Det gäller framför allt utsläppen från jordbruket och mycket handlar om att begränsa kväve- användningen samt minska läckaget av det kväve som ändå måste användas. Det handlar här mest om effektivare brukningsmetoder (något som även drivs på via miljökvalitetsmålet Ingen övergödning). Det är möjligt att nå miljökvalitetsmålet med beslutade och planerade styrmedel. I bedömningen finns dock osäkerheter. Det finns flera faktorer som bidrar till detta. Det handlar bl.a. om den pågående klimatförändringen, som värmer upp troposfären men kyler ner stratosfären och effekterna av detta är komplexa och svåra att prognostisera. En fortsatt nedkylning av stratosfären bedöms exempelvis kunna öka risken för återkommande perioder av kraftig ozonuttunning av ozonskiktet över . Exempel på andra faktorer som i olika grad undergräver återväxten av ozonskiktet är ökande utsläpp av N2O, att den globala produktionen och konsumtionen fortsätter att generera utsläpp och att ozonnedbrytande ämnen läcker från uttjänta produkter. Med tanke på ozonskiktets globala natur är det avgörande att det internationella arbetet är framgångsrikt. Utgångspunkten för att ozonskiktet ska kunna bli helt återställt till 2050 är att åtaganden om utfasning av ozonned- brytande ämnen inom ramen för Montreal- protokollet uppfylls. I samband med utfasningen och i takt med att tillgången på ozonned- brytande ämnen minskar ökar vikten av att bekämpa den illegala handeln. Ett fortsatt arbete inom ramen för Montreal- protokollet och EU:s förordning (1005/2009) om ämnen som bryter ned ozonskiktet är nödvändigt som det nationella arbetet med att minska utsläppen måste fortgå. I takt med att de ozonnedbrytande ämnena fasas ut är det också viktigt att beakta att alternativa ämnen och teknik är hållbara ur ett klimat- och miljö- perspektiv. Miljökvalitetsmålet är att människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot skadliga effekter av strålning. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –individens exponering för skadlig strålning –utsläppen av radioaktiva ämnen –hudcancer orsakade av ultraviolettstrålning –exponeringen för elektromagnetiska fält. Stora delar av miljökvalitetsmålet utvecklas positivt. Antalet fall av hudcancer har dock ökat . Att minska exponeringen för UV-strålning kräver en förändring av människors livsstil och attityder kring utseende och solning. Även om exponeringen för UV- strålning skulle minska kommer antalet cancerfall att öka en period, eftersom det kan ta decennier för hudcancer att utvecklas. Användning av strålning inom hälso- och sjukvården är etablerad och till stor nytta för patienter som genomgår diagnostik och behandling. I genomförs ca 5,5 miljoner undersökningar och ca 30 000 patienter får behandling med strålning. Med tanke på det stora antalet undersökningar och behandlingar som genomförs är det viktigt att verksamheten bedrivs på ett strålsäkert sätt för att minimera risken för allvarliga biverkningar och strålskador. Tillsynen av sjukvården som Strålsäkerhets- myndigheten utförde har ökat fyra gånger jämfört med räknat i nedlagd arbetstid, vilket är ett resultat av att det pågår ett arbete med att stärka tillsynen inom hälso- och sjukvården. Utsläppen av radioaktiva ämnen från kärn- tekniska anläggningar är fortsatt låga och visar generellt nedåtgående trender. Radioaktiva ämnen utgör generellt inget stort miljöproblem i . Utsläppen från verk- samheter med strålning är låga och stråldosen till allmänheten förknippade med dessa är i enlighet med miljökvalitetsmålet. Det finns dock ännu ingen beslutad lösning för hur allt radioaktivt avfall ska tas om hand i . har påbörjat arbetet med utvidgning av mätsystemet med fasta mätstationer runt landets kärnkraft- verk. Syftet är att förbättra möjligheterna att upptäcka, verifiera, följa och kartlägga ett utsläpp från svenska kärnkraftverk. Arbetet beräknas vara färdigt . Totalt ska 20 fasta mätstationer placeras ut i en vid cirkel kring respektive kärnkraftverk. bedriver ett miljösamarbete med inom strålsäkerhetsområdet. Arbetet bidrar till att stärka säkerheten vid hantering av radioaktivt avfall och kärntekniska anläggningar 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 och förbättrar även strålskyddet. Kontrollen av nukleär icke-spridning stärks genom samarbetet. Enligt en utvärdering av Strålsäkerhets- myndighetens verksamhet i och (”Utvärdering av verksamhet i , , och ”, UF2013/18736/UD/EC) bedriver genom myndigheten ett erkänt och inter- nationellt uppskattat samarbete för en säker strålmiljö i forna . Hudcancerincidensen fortsätter att öka i den svenska befolkningen och om man ser på incidensen har ökningen accelererat. Orsaken till detta bedöms vara ökad exponering för UV-strålning från solen och solarier. Antal hudcancerfall i visas i figuren nedan uppdelat på kön och typ av tumör. har myndigheten skickat ut 3 790 exemplar av boken om solen till skolor med elever i årskurs 2 som har fritidshemsverksamhet. Syftet var att förmedla kunskap till barn om hur man vistas ute på ett klokt sätt, utan att bränna sig. Utskick av boken har skett till olika målgrupper, såsom 6-års verksamhet och årskurs 1–3-skolor, vid olika tillfällen. Diagram 3.11 Hudcancerfall i –2012 kvinnor, malignt melanom män, malignt melanom kvinnor, tumör i huden, ej malignt melanom män, tumör i huden, ej malignt melanom 70 72 74 76 78 80 82 84 86 88 90 92 94 96 98 00 02 04 06 lanserade 2013 en film på 450 nyanser av rött. Fram /2014 hade filmen setts drygt 20 000 gånger. Myndigheten tog fram en app: Min soltid för mobiltelefoner. har appen laddats ner drygt 80 000 gånger. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 vetenskapliga råd för elektromagnetiska fält har publicerat en rapport som fokuserar på de två senaste årens forskningsresultat. har myndigheten utfört ytterligare mätningar av radiovågor i allmän utomhusmiljö med det mobila mätsystem som utvecklades . Resultaten av mätningar ligger i linje med resultat, vilket innebär att det är stora variationer i effekttätheten men att resultaten genomgående har underskridit gällande referensvärden med god marginal. De mätningar som gjorts indikerar att det finns ett tydligt samband mellan befolkning- stäthet och radiovågsstyrkan i utomhusmiljön. I ligger effekttätheten typiskt av referensvärdesnivån och på mindre orter ytterligare lägre. rekommenderar att försiktighetsprincipen tillämpas i de fall då det finns vetenskapligt grundade misstankar om hälsorisker vid exponering för elektro- magnetiska fält. Myndigheten rekommenderar att försiktighetsprincipen tillämpas för allmänhetens exponering för magnetfält från kraftledningar samt vid användning av mobiltelefon. bedömning grundar sig på att forskning inom dessa områden gett upphov till misstankar om negativa hälsoeffekter. Försiktighetsprincipen tillämpas exempelvis vid nybyggnation intill kraftledningar och genom användning av handsfree vid bruk av mobiltelefon. Miljökvalitetsmålet är nära att nås med beslutade och planerade styrmedel. Trenden för preciseringen om UV-strålning – antalet årliga fall av hudcancer orsakade av ultraviolett strålning är lägre än – är negativ, och bedöms denna precisering vara svår att uppnå till 2020. UV-strålningen som människor exponeras för beror i första hand på beteende, vilket är svårt att förändra då det innefattar en förändring av värderingar, attityder kring livsstil, utseende och solning. Ytterligare en problematik är att antalet fall av hudcancer kommer att fortsätta att öka även efter exponeringen har minskat eftersom det kan ta innan hudcancer utvecklas. innebär att minskningen i antalet hudcancerfall inte sker direkt efter det att exponeringen för UV-strålning minskat. Fortsatt analys av riskgrupper och deras beteende ökar möjligheten att skapa bättre kommunikationsinsatser och ändring av beteende. Kontinuerligt arbete med information och kommunikation är en förutsättning i det fortsatta arbetet med att bryta den negativa trenden En viktig förutsättning för att uppnå precise- ringen om strålskydd är att tillståndshavarna kontinuerligt arbetar med optimering av strålskyddet vid de kärntekniska anläggningarna. Detta innebär att bästa tillgängliga teknik, BAT, ska tillämpas samt att strålskyddsarbetet inom sjukvård och industri fortsätter att utvecklas. Miljökvalitetsmålet är att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte ska ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förut- sättningar för biologisk mångfald eller möjlig- heterna till allsidig användning av mark och vatten. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –påverkan av tillförseln av kväveföreningar och fosforföreningar på havet –påverkan på landmiljön av övergödande ämnen –tillståndet i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten –tillståndet i havet. Bedömningen är att miljötillståndet i många fall är kraftigt påverkat av övergödande ämnen även om utvecklingen i miljön är positiv. Belastningen minskar och i vissa områden minskar övergödningssymptomen, men ännu påverkas stora delar av av övergödning. Sämst förhållanden råder i Egentliga . En lång historia av mycket höga utsläpp av kväve och fosfor gör att Egentliga har ett stort överskott på näringsämnen.