prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — Även bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård ökade mellan åren, med . Transfereringar till utlandet ökade – högre EU- avgift Bland transfereringar till utlandet ökade avgiften till EU med . Ökningen beror på att EU:s budget var högre 2013. Avgiften redovisas här periodiserad till skillnad mot redovisningen på statens budget. Kostnaden för bistånd och andra internationella bidrag genom ökade med . Nordeaförsäljningen har fyllt på stabilitetsfonden Avsättningen till stabilitetsfonden ökade med 2013. Den stora avsättningen beror på att staten genom stabilitetsfonden sålt hela fondens innehav av aktier i , vilket gav en reavinst på som tillförts fonden. 3.1.4Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade Kostnaderna för statens egen verksamhet (exklusive arbetsgivaravgifter för statsanställda) uppgick till 2013. Det är en ökning med jämfört med . Statens personalkostnader ökade med . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med eller ökade köp av varor. 3.1.5Kraftigt försämrat resultat i statliga företag Resultatet från andelar i hel- och delägda företag minskade med . Det resultat som redovisas baseras främst på bolagens redovisade nettoresultat enligt respektive årsbokslut. resultat försämrades med jämfört med . Det är framför allt nedskrivningar av immateriella och materiella anläggningstillgångar som försämrat resultatet. Stenkols- och gasdrivna anläggningar har skrivits ned med , varav avser anläggningar i . intäkter försämrades med . Ökad produktionsvolym och stigande elpriser förbättrade resultatet med . bränsle ökade med . lägre priser och lägre dollarkurs har påverkat resultatet negativt. Resultatet inkluderar avsättning för kostnader på relaterade till påverkan av gruvbrytning på samhällena , vilket var lägre än föregående år. Resultatandelen från TeliaSonera har minskat kom främst från försäljning av andelar i ett intressebolag i . Nedskrivningar minskade med . Det högre beloppet 2012 bestod främst av nedskrivningar avseende verksamheter i och . 3.1.6Nettokostnaden för statsskulden minskade uppgick nettokostnaden för statsskulden till , vilket innebär att nettokostnaden minskade med . Minskningen beror främst på lägre räntekostnader för upplåning i svenska kronor, högre realiserade valutakursvinster och lägre realiserade kursförluster. Reavinst från försäljning av Nordea Övriga finansiella intäkter ökade Kammarkollegiets försäljning av aktieinnehav i Nordea blev . I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital per . Byggnader, mark och annan Maskiner, inventarier, Andelar i hel- och delägda Statens nettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden, som i huvudsak motsvarar det ackumulerade underskottet i statens budget över åren, svarar för den övervägande delen av skulderna och därmed den negativa nettoförmögenheten. Vid utgången av 2013 var nettoförmögenheten -, dvs. staten hade en nettoskuld på motsvarande belopp. Det är en minskning med jämfört med då nettoförmögenheten var -. Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan sammanfattas enligt nedan: Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt: Årets underskott enligt resultat- Värdeförändringar av aktier och andelar Förändringen av nettoförmögenheten orsakas dels av årets underskott i resultaträkningen på , dels av påverkan på nettoförmögenheten av enstaka transaktioner som förändrar tillgångars eller skulders värde utan att de redovisas över resultaträkningen. En återkommande förklaringspost är förändringar av aktier och andelar som redovisas direkt i balansräkningen, t.ex. förändringar av statligt ägda bolags egna kapital som inte är hänförbart till periodens resultat. uppgick dessa effekter till -. Jämförelse med nettoförmögenheten enligt definitionen i nationalräkenskaperna För att belysa sambandet mellan olika sätt att redovisa statens finansiella ställning görs en jämförelse mellan nettoförmögenheten i balansräkningen och nationalräkenskaperna (NR). NR:s beräkningar finns inte färdigställda och jämförelsen görs därför . NR:s uppgifter har dessutom kompletterats på några punkter för att öka jämförbarheten. Statens nettoförmögenhet vid utgången av uppgick enligt balansräkningen till -medan statens nettoförmögenhet enligt NR uppgick till , se not 41. Detta innebär att NR-beräkningen visar en positiv nettoförmögenhet som är högre än vad som redovisas i balansräkningen. Skillnaderna beror dels på olika värderingsprinciper, dels på olika avgränsningar av staten. Den enskilt största skillnaden beror på att fasta reala tillgångar i NR värderas till återanskaffningsvärdet, dvs. restvärdet efter avskrivningar räknas upp med prisindex samt med mervärdesskatt, medan fasta realtillgångar i balansräkningen värderas till ursprungligt anskaffningsvärde. Detta står för av skillnaden i förmögenheten. En annan stor del beror på att NR använder marknadsprisvärdering där sådan finns tillgänglig, t.ex. för vissa aktieinnehav och för skulder i form av bl.a. statsobligationer. Beredskapstillgångar ingår i NR endast till den del det inte avser krigsmateriel och kringutrustning till krigsmateriel. I fråga om avgränsning ingår som kapitalandel i NR och inte endast med grundfonden, vilket är fallet i balansräkningen i årsredovisningen för staten. Dessutom finns andra mindre skillnader. För tillgångar och skulder i övrigt tas främst vissa stora myndigheter med omfattande finansiell verksamhet samt handelskrediter med i beräkningen i anslutning till NR. I anslutning till not 41 visas de viktigaste skillnaderna . 3.2.2Övriga förändringar i balansräkningen Under ökade de totala tillgångarna med till . Nya vägar och järnvägar De materiella anläggningstillgångarna ökade med . Väganläggningar har invärderats som färdigställda till ett värde av . Större objekt som öppnades för trafik är bl.a. –, väg 35 Östra länken förbi , E4 Trafikplats , förbi och samt väg 90 Bollsta–Hällsjö. Värdet av väganläggningar minskade jämfört med då mer färdigställdes. Värdet av järnvägsanläggningar som färdigställts uppgick till . Större projekt som färdigställdes var bl.a. ny godsbangård och ombyggnad av personbangård i , dubbelspår mellan och , dubbelspår och funktionsanpassning av bangård hamn–samt spårupprustning och hastighetsanpassning – –. pågående större investeringsprojekt omfattar bl.a. i , Projekt , E 20 och E18 –i samt E4 i . Pågående nyanläggningar hos ökade Pågående nyanläggningar ökade med och ökningen beror till största delen på investeringar hos . SydVästlänken som syftar till att förstärka och öka kapaciteten i stamnätet till och till samt som syftar till att bygga ut och förbättra elförsörjningen inom är de största investeringarna. ökade marktillgångar med , vilket främst avser investeringar i markinköp för bildande av naturreservat och nationalparker. Maskiner, inventarier, installationer m.m. ökade med . En stor del av ökningen beror på färdigställda kombinationsfartyg hos . Försvarets beredskapstillgångar ökade med . Förskott avseende materiella anläggningstillgångar ökade med . Bland annat ökade förskott till utländska leverantörer för försvarsmateriel. De finansiella anläggningstillgångarna minskade med . Andelar i hel- och delägda företag minskade med . Minskningen av andelsvärdet för uppgår till . Förändringen beror främst på årets förlust som uppgår till och utdelning av till staten. Förändrade principer för redovisning av pensionsskulden har medfört en minskning med . Andelsvärdet i minskade med eftersom pensionsskulden omvärderats med . har ökat andelsvärdet med , främst förklarat av årets resultat på och omvärdering av pensionsskulden med . Statens långfristiga värdepappersinnehav minskade då aktier i har avyttrats . Försäljningsbeloppet uppgick till , vilket resulterade i en realisationsvinst på . Däremot ökade statens andel i Europeiska investeringsbanken. Staten lånade ut 105 miljarder till utlåning ökade totalt sett med . Det beror främst på att utlåningen till ökade med nästan 105 miljarder kronor2. Lånet är upptaget i utländsk valuta för att förstärka valutareserven. Övriga fordringar har ökat med . fordringar på skattekontot har ökat med . I princip alla debiteringar av skatter och avgifter som gör ingår i skattekontosystemet. fordringar har ökat med . Ökningen beror på affärsdagsredovisningen. Där uppstår en fordran när en affär ingås som sedan tas bort 2 Beloppet skiljer sig med ca jämfört med det belopp som anges under nettoutlåning i Utfallet för statens budget avsnitt 2.4.29, beroende på att orealiserade valutakursdifferenser påverkar balansräkningen men inte resultaträkningen. senare i samband med att affären betalas. Det är normalt med stora fluktuationer i affärsdagsredovisningen. Stor minskning av värdet på kortfristiga värdepapper och andelar Värdepapper och andelar har minskat med och minskningen avser repor i egna statspapper som var stora föregående år. Placeringar i repor är en del av statsskuldsförvaltningen och kan variera kraftigt mellan åren. Storleken på placeringarna beror på placeringsbehovet vid bokslutstidpunkten. Nordeaförsäljningen har fyllt på stabilitetsfonden Fonder ökade med jämfört med . har stabilitetsfondens behållning ökat med . Ökningen beror mest på att fondens innehav av aktier i såldes, vilket gav en realisationsvinst på nära . Kärnavfallsfonden ökade med och Insättningsgarantifonden med . Avsättningar för statens tjänstepensioner ökade med . De viktigaste faktorerna som påverkade avsättningen var att räntan i beräkningsgrunderna sänktes, vilket ökade avsättningen med och basbeloppsindexering (värdesäkring) som ökade avsättningen med . Övriga avsättningar minskade med . utländsk valuta ökade med . Ökningen beror huvudsakligen på att tog upp lån för närmare beskrivning av statsskuldens utveckling, se avsnitt 4 Utvecklingen av statsskulden. Övriga skulder och förutbetalda intäkter minskade Övriga skulder minskade med . skulder till kommuner och landsting avseende slutreglering av kommunalskatt minskade med . Övriga förutbetalda intäkter minskade med . Den största minskningen avser periodisering av skatter. En förutbetald intäkt innebär här att de periodiserade skatteintäkterna är lägre än de betalda skatterna. är skatteintäkten högre än årets inbetalningar och därför minskar de förutbetalda intäkterna. Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Finansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive avsnitts påverkan på statens nettoupplåning . Statens nettoupplåning definieras som förändringen av statsskulden justerad för orealiserade valutakursförändringar. Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna rapporterat in till statsredovisningssystemet eller från myndigheternas årsredovisningar med eventuella kompletteringar. -1 113 779 -1 062 272 Finansiellt netto för statens Kassaflöden i den del som avser statens verksamhet, dvs. intäkter, transfereringar och statens egen verksamhet enligt resultaträkningen, uppgick till 4 miljarder kronor, vilket netto är mindre än föregående år. Skillnaden beror främst på att utbetalningarna av transfereringar ökade med nära 2013. Inbetalningarna avseende skatter minskade med , men det kompenseras av högre bidragsintäkter som främst beror på att AP-fondernas nettobidrag till staten ökade. Utbetalningarna avseende statens egen verksamhet, främst driften av myndigheterna, ökade. Förändringarna av fordringar och skulder som redovisas under posten Justeringar till betalningar gav en positiv påverkan på kassaflödet med . Det beror främst på minskningar av kortfristiga placeringar. 3.3.2Stora försäljningsinkomster men även högre investeringar Kassaflödet i investeringsverksamheten förbättrades totalt sett med beroende på statens försäljning av aktier i som gav inbetalningar till staten på . Investeringarna uppgick till nära , vilket är en Investeringarna i vägar och järnvägar minskade medan investeringar hos ökade. De finansiella investeringarna ökade med , där den största delen avser ökad insats i Europeiska investeringsbanken med . Statens nettoutlåning uppgick till hela , vilket är en ökning med jämfört med då nettoutlåningen var negativ. Den stora utlåningen avser ökad utlåning till för att förstärka valutareserven med nära . Även ökad utlåning till ingick i nyutlåning. Centrala nyutlåning uppgick till och nettot efter amorteringar till , vilket var samma nivå som 2012. 3.3.4Kassaflödet från finansiella aktiviteter förbättrades Nettobetalningar från finansiella aktiviteter uppgick till -, vilket innebär att kassaflödet från finansiella aktiviteter förbättrades med . Det negativa kassaflödet från statens upplåningsverksamhet minskade framför allt till följd av att räntekostnader i svenska kronor har minskat och realiserade valutakursvinster ökade jämfört med . 3.3.5Statens lån ökade kraftigt Statens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerad för valutakursförändringar i utländsk valuta. Statens nettoupplåning uppgick till , dvs. staten ökade sina lån som följd av det negativa budgetsaldot som till största delen beror på utlåning till . Statsskulden ökade med och orealiserade valutakursförändringar minskade upplåningsbehovet med . 3.3.6Samband mellan resultaträkningen och utfallet på statens budget I nedanstående tabell visas sambandet mellan resultaträkningens underskott och saldot i statens budget 2013. Tabellen visar de huvuddelar som skiljer resultaträkningen från statens budget, nämligen poster som finns med i resultaträkningen men inte medför betalningar, förändringar av fordringar och skulder samt övriga transaktioner som medfört betalningar. Posterna finns med i finansieringsanalysen, men i en annan struktur. Genom dessa tre delar är det möjligt att gå från resultaträkningens saldo till finansieringsanalysens saldo. Därefter visas justeringsposter hänförbara till statsskulden som utgör skillnaden mellan finansieringsanalysens saldo och saldot i statens budget. Tabell 3.4 Samband mellan resultaträkningens överskott och utfallet för statens budget Justeringar för poster som ej medför Justeringar för förändringar av Övriga transaktioner som påverkar Varav förändring av inomstatliga innehav av värdepapper, skuldkorrigeringar samt övriga poster Transaktioner som ingår i resultaträkningen men inte medför betalningar uppgick till och bestod av avskrivningar och nedskrivningar med och avsättningar och fondering med . De omfattade även orealiserade valutakursförändringar med och realisationsvinster m.m. med samt resultatandelar i statens hel- och delägda företag som avgick med . Förändringar av fordringar och skulder har medfört betalningar, men inte påverkat resultaträkningen. Skulderna avseende främst skatter minskade som följd av lägre inbetalningar än de periodiserade intäkterna, vilket gav en negativ påverkan på likvida medel. Fordringarna minskade avseende främst kortfristiga placeringar hos och minskningar av fordringar i statsskuldsförvaltningen, vilket gav en positiv påverkan. Nettoförändringen av fordringar och skulder gav betalningar är investeringar som gav ett utflöde inbetalningarna från försäljning av aktier. Statens utlåning, netto, påverkade kassaflödet negativt med , som följd av utlåningen till , medan utdelningar från statliga bolag gav ett inflöde på 19 miljarder Nettoeffekten av dessa transaktioner var . Justeringar som är hänförliga till statsskulden Finansieringsanalysens saldo var negativt med , vilket är mindre än saldot i statens budget som var negativt med . Att nettoupplåningen var positiv innebär att staten ökat sina lån. Skillnaden mellan statens nettoupplåning och saldot på statens budget beror på att det finns transaktioner som påverkar statsskulden men som inte påverkar budgetens saldo. Å andra sidan finns transaktioner som påverkar budgetens saldo men som påverkar statsskulden först i efterföljande perioder, t.ex. kortfristiga placeringar. Minskningen av kortfristiga placeringar har medfört att statsskulden minskade med utan att saldot på statens budget har påverkats. Andra poster påverkade lånebehovet men inte statsskulden, bl.a. gäller det förändring av myndigheters innehav av statspapper och skuldskötselåtgärder, vilket sammantaget påverkade statsskulden med . Myndigheternas innehav av statspapper ökade med . Årsredovisningen för staten upprättas enligt bestämmelserna i 10 kap. budgetlagen (2011:203). Den grundas på de statliga myndigheternas årsredovisningar, vilka upprättas enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. 3.4.1Redovisningsprinciper, resultat- och balansräkning Räkenskapsåret utgörs av kalenderår. Kostnader och intäkter redovisas enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. oberoende av när betalning sker. De konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen är uppställda enligt reglerna i 10 kap. 9 och 10 §§ budgetlagen och de mer detaljerade regler i 13– 15 §§ förordningen (2011:231) om underlag för årsredovisning för staten. Budgetlagen och förordningen om årsredovisning och budgetunderlag reglerar grundläggande principer. Dessa utgör, tillsammans med den praxis som utvecklats i årsredovisningen för staten och de praktiska ställningstaganden som varit nödvändiga vid upprättandet, de tillämpade redovisningsprinciperna. Denna praxis består i de lösningar för olika områden som, när de inte bedömts oväsentliga, anges nedan under rubrikerna Omklassificeringar av poster och Kommentarer till särskilda poster. När nya områden redovisas i årsredovisningen för staten, för vilka inomstatlig reglering eller praxis ännu inte utvecklats, hämtas i förekommande fall vägledning från principer som framgår av internationella redovisningsstandarder för offentlig sektor respektive principer som tillämpas i den privata eller kommunala sektorn. Flera företeelser är dock specifika för statlig verksamhet i och vägledning kan saknas i internationella standarder. Ställning måste därför tas i enskilda fall. Årsredovisningen för staten upprättas med de statliga myndigheternas årsredovisningar som grund och med information som rapporterats särskilt till statsredovisningen. Principerna för värdering och klassificering av intäkter och kostnader samt av tillgångar och skulder utgår därigenom från bestämmelserna i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Undantag kan finnas om en myndighet har medgetts undantag från dessa regler och för sådana fall där särskilda principer tillämpas på den konsoliderade nivån. Transfereringar redovisas enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. det år som kostnaden hänför sig till. I de flesta fall anses kostnaden sammanfalla med utbetalningen. Periodisering görs endast när kostnaden är tydligt hänförlig till ett visst år. Skatteinkomsterna redovisas fullt periodiserade, dvs. det år intäkterna hänför sig till. Eftersom många skatter tas ut i efterhand per kalenderår, är det slutliga utfallet från beskattningen inte känt förrän efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten grundas därför till viss del på bedömningar av förväntat beskattningsutfall och inbetalningar. Metoden för beräkning av periodiserade skatter bygger på modeller för olika skatteslag och för totalsammanställningar som är uppbyggda inom och och har utvecklats och anpassats successivt. Denna struktur ger bättre information om skatterna för året än löpande skatteinbetalningar, eftersom metoden beaktar den makroekonomiska utvecklingen och förändringar i skattereglerna redan det år dessa avser och inte först när betalning sker. och andra berörda myndigheter redovisar löpande debiterade och betalda skatter. Skatterna kan delas in i två huvudkategorier. Den första är skatter som hänförs till en period (månad) i nära anslutning till inbetalningen eller deklarationen, vilket gäller för mervärdesskatt, socialavgifter och de flesta punktskatter. Den andra är skatter som beslutas vid den årliga inkomstbeskattningen och där den löpande inbetalningen endast är preliminär. Det gäller hushållens och företagens inkomstskatter, fastighetsskatt, skattereduktioner m.m. När uppgifterna för årsredovisningen för staten för ett visst år tas fram, finns ett i det närmaste korrekt slutligt utfall för många av de nämnda skatterna som redovisas . Metoden innebär att framför allt för hushållens och företagens inkomstskatter bygger det redovisade utfallet på en bedömning som grundas på kontrolluppgifter, redovisade preliminärskatter, den ekonomiska utvecklingen, utvecklingen på aktie- och fastighetsmarknaden och annan information. Utifrån den informationen görs en prognos på de intäkter som slutligt kommer att betalas in för året och den ligger till grund för beräkning av den redovisade intäkten. Även för övriga skatter tas dock hänsyn till förväntade tilläggsdebiteringar, omprövningar m.m. som avser skatter för den aktuella redovisningsperioden. Resultaträkningens skatteintäkter skiljer sig från de periodiserade skatterna i statens budget för det aktuella året på några punkter. Skillnaden mellan fjolårets beräknade periodiserade skatt och det utfall som finns tillgängligt hänförs i resultaträkningen till , medan det periodiserade utfallet revideras i budgetens utfall. För varje skatteslag redovisas dock den senaste beräkningen i not till resultaträkningen. En annan skillnad är att avgifterna till ålderspensionssystemet och premiepensionssystemet läggs till, eftersom dessa avgifter ingår i skatterna så som de avgränsas i resultaträkningen. Kommunala utjämningsavgifter och inkomstutjämningsavgifter tillförs som följd av principen att bruttoredovisa dessa i årsredovisningen för staten. Slutligen avgår de elimineringar som görs i årsredovisningen för staten. Resultat- och balansräkningen samt finansieringsanalysen omfattar statens samtliga intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som påverkar statens nettoupplåning. anses i detta sammanhang utgöra en tillgång hos staten. Intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som redovisas av samt Första–Fjärde, Sjätte och Sjunde AP- fonden omfattas inte. Inte heller ingår premiepensionssystemets tillgångar och skulder eller dess avkastning i resultat- och balansräkningen. Budgetlagens bestämmelser på denna punkt har preciserats i förordningen om underlag för årsredovisning för staten, i enlighet med den bedömning som redovisades för i propositionen En reformerad budgetlag (prop. 2010/11:40). För premiepensionsmedlen gäller det särskilda egendomsskyddet enligt 2 kap. 15 § regeringsformen. De är därför inte statens medel och att ta in dem i statens balansräkning skulle medföra att redovisningen inte ger en rättvisande bild. anses vara ett eget rättssubjekt med egna tillgångar och skulder och ska därför inte omfattas. AP-fonderna, utöver den del som tillhör premiepensionssystemet, undantas dels eftersom ålderspensionssystemet bör hanteras på ett enhetligt sätt, dels av praktiska skäl. Eftersom de följer ett annat regelverk för redovisningen än övriga myndigheter, skulle det bli alltför omständligt att konsolidera dem. Redovisningen utgör med angivna undantag en konsolidering av årsredovisningarna hos myndigheterna under och regeringen. Det innebär att balans- och resultaträkningarna slås samman efter det att interna mellanhavanden i form av fordringar, skulder, intäkter och kostnader mellan myndigheterna eliminerats. Finansieringsanalysen upprättas därefter med de konsoliderade resultat- och balansräkningarna som underlag. En förteckning över vilka organisationer som omfattas av staten med denna avgränsning, och som ingår i den konsoliderade resultat- och balansräkningen och finansieringsanalysen, återfinns i bilaga 6 Statliga myndigheter m.m. gäller som gemensam brytdag för myndigheternas räkenskaper.