prop · H10380 · 2014-02-06 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:80 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en ny lag om gymnasial lärlingsanställning. Förslaget innebär att en elev som genomgår gymnasial lärlingsutbildning inom ett av gymnasieskolans yrkesprogram ska kunna vara anställd i en ny anställningsform, gymnasial lärlingsanställning. Avvikelser från den föreslagna lagen ska få göras genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. Arbetstagare som omfattas av lagen om gymnasial lärlingsanställning föreslås undantas från tillämpningsområdet för lagen (1982:80) om anställningsskydd. Det lämnas också ett förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) som innebär att en elev inom den gymnasiala lärlingsutbildningen som utför arbete enligt ett utbildningskontrakt inte ska anses som arbetstagare, om inte arbetet omfattas av ett avtal om gymnasial lärlingsanställning. En anställning enligt den nya lagen föreslås omfatta hela eller en del av tiden för det arbetsplatsförlagda lärandet. En sådan anställning omfattar alltså inte eller lov. För att eleven ska hinna fullgöra sin utbildning under terminerna lämnas ett förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) som innebär att arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning ska ha rätt till semesterledighet enbart om detta har avtalats särskilt. En arbetstagare i sådan anställning ska under pågående anställning ha rätt till semesterersättning för den semesterlön som tjänats in men inte tagits ut. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om gymnasial lärlingsanställning ............... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ............ Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) ... Ärendet och dess beredning ............................................................ Gymnasial lärlingsanställning – bakgrund och principiella 5.1En ny anställningsform och ett klargörande av elevernas Anställningens närmare utformning ................................. När upphör anställningen?................................................ Undantag från lagen om anställningsskydd ...................... 5.5Möjlighet att avtala om avvikelser genom kollektivavtal.25 Skadestånd och preskription............................................. Handläggning av mål vid arbetstvist ................................ Studiehjälp och lön........................................................... Semester vid lärlingsanställning....................................... Nuvarande reglering om ledighet samt 5.10.2En ändring i semesterlagen med anledning av Konsekvenser av förslagen om gymnasial lärlingsanställning........ Förslag till lag om gymnasial lärlingsanställning (2013:000) ........................................................................ 8.2Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) .......... Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) ... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19) ................................................ Bilaga 2 Lagförslag i betänkandet Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19) ....................................................... Bilaga 3 Sammanfattning av relevanta delar av promemorian Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning (U2010/5775/G) ............. Lagförslag i promemorian Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning (U2010/5775/G)..................................... Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19) och promemorian Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning (U2010/5775/G)..................................... Sammanfattning av promemorian Ändring i semesterlagen med anledning av gymnasial lärlingsanställning (U2013/2796/GV) ................................................................ Lagförslag i promemorian Ändring i semesterlagen med anledning av gymnasial lärlingsanställning (U2013/2796/GV) Förteckning över remissinstanser avseende promemorian Ändring i semesterlagen med anledning av gymnasial lärlingsanställning (U2013/2796/GV).................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om gymnasial lärlingsanställning, 2.lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, 3.lag om ändring i skollagen (2010:800), 4.lag om ändring i semesterlagen (1977:480). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om gymnasial lärlingsanställning Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag finns bestämmelser om avtal om tidsbegränsad anställning (avtal om gymnasial lärlingsanställning) som inom ramen för det arbetsplatsförlagda lärandet får ingås mellan 1.en elev som genomgår en sådan gymnasial lärlingsutbildning som avses i 16 kap. 11 § skollagen (2010:800), och 2.den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av en sådan utbildning enligt ett utbildningskontrakt som anges i 16 kap. 11 a § skollagen. Arbetstagare som omfattas av denna lag är enligt 1 § andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd undantagna från den lagens tillämpning. I semesterlagen (1977:480) finns särskilda bestämmelser om semester för arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning. 2 § Ett avtal om gymnasial lärlingsanställning är ogiltigt i den utsträckning det upphäver eller inskränker en arbetstagares rättigheter enligt denna lag. Avvikelser från lagen får dock göras genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. En arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal enligt första stycket får tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är medlemmar i den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men som sysselsätts i sådant arbete som avses med avtalet. 3 § Ett avtal om gymnasial lärlingsanställning får avse hela eller en del av tiden för det arbetsplatsförlagda lärandet i den gymnasiala lärlings- 4 § Senast efter det att arbetstagaren har påbörjat sin anställ- ning ska arbetsgivaren lämna skriftlig information till arbetstagaren om alla villkor som är av väsentlig betydelse för anställningsavtalet eller Om anställningstiden är kortare än , är arbetsgivaren inte skyldig att lämna sådan information. 2013/14:80 Informationen ska innehålla åtminstone följande uppgifter: 1.arbetsgivarens och arbetstagarens namn och adress, anställningens tillträdesdag samt arbetsplatsen, 2.att anställningen avser en gymnasial lärlingsanställning och en kort specificering eller beskrivning av arbetstagarens arbetsuppgifter, 3.anställningens slutdag eller förutsättningar som gäller för att anställningen ska upphöra, 4.begynnelselön, andra löneförmåner och hur ofta lönen ska betalas 5.längden på arbetstagarens betalda semester, att semesterledighet ska avtalas särskilt och vad som gäller i fråga om semesterersättning för semesterlön som tjänats in men inte tagits ut, 6.längden på arbetstagarens normala arbetsdag eller arbetsvecka, och 7.tillämpligt kollektivavtal, i förekommande fall. De uppgifter om förutsättningarna för anställningens upphörande som avses i andra stycket 3 samt uppgifter som avses i andra stycket 4–6 får, om det är lämpligt, lämnas i form av hänvisningar till annan författning, kollektivavtal eller utbildningskontrakt som reglerar dessa frågor. 5 § Om förutsättningarna för anställningen ändras genom ett beslut av arbetsgivaren eller genom en överenskommelse mellan arbetsgivaren och arbetstagaren och ändringen gäller någon av de uppgifter som arbetsgivaren har eller skulle ha informerat om enligt 4 §, ska arbetsgivaren lämna skriftlig information om ändringen inom en månad. 6 § Anställningen upphör när det arbetsplatsförlagda lärandet enligt utbildningskontraktet avslutas. Anställningen upphör dock om 1.den löper ut enligt avtalet om gymnasial lärlingsanställning, 2.en part frånträder utbildningskontraktet i enlighet med villkoren i det, eller 3.en part frånträder anställningen, men inte utbildningskontraktet, i en situation där utbildningskontraktet kan frånträdas i enlighet med villkoren i det. 7 § En arbetsgivare ska betala ersättning till arbetstagaren för den förlust som uppkommer och för den kränkning som inträffat om arbetsgivaren 1.avbryter den gymnasiala lärlingsanställningen , eller 2.bryter mot skyldigheten att lämna skriftlig information till arbetstagaren enligt 4 eller 5 §§. Vad som sägs i första stycket 1 gäller inte i ett sådant fall som avses i 6 § 2 eller 3. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. 8 § En arbetstagare som vill kräva skadestånd enligt 7 § ska väcka talan från den tidpunkt då den skadegörande handlingen Om inte talan väcks inom , har arbetstagaren förlorat Prop. 2013/14:80 sin talan. 9 § Mål om tillämpning av denna lag handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1982:80) om anställningsskydd ska ha följande lydelse. Denna lag gäller arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Från lagens tillämpning undantas dock 1.arbetstagare som med hänsyn till arbetsuppgifter och anställningsvillkor får anses ha företagsledande eller därmed jämförlig ställning, 2.arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj, 3.arbetstagare som är anställda för arbete i arbetsgivarens hushåll, 4. arbetstagare som är anställda med särskilt anställningsstöd, i skyddat arbete eller i utvecklingsanställning. 4.arbetstagare som är anställda med särskilt anställningsstöd, i skyddat arbete eller i utvecklingsanställning, och 5.arbetstagare som är anställda Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2005:1193. 2.3Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att nuvarande 16 kap. 11 b § ska betecknas 16 kap. 11 c §, dels att det i lagen ska införas en ny bestämmelse, 16 kap. 11 b §, av följande lydelse. En elev som utför arbete enligt ett utbildningskontrakt ska i det sammanhanget inte anses som arbetstagare. Detta gäller inte om arbetet omfattas av ett avtal om gymnasial lärlingsanställning. Bestämmelser om sådan anställning finns i lagen (2014:000) om gymnasial lärlingsanställning. Denna lag träder i kraft . 2.4Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenom föreskrivs att 5 och 28 §§ semesterlagen (1977:480) ska ha följande lydelse. När det gäller en anställning som avses pågå och som inte varar , får det avtalas att semesterledighet inte ska läggas ut. I sådant fall har arbetstagaren rätt till semesterersättning. Arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning har rätt till semesterledighet enbart om detta har avtalats särskilt. En arbetstagare i sådan anställning har rätt till semesterersättning för den semesterlön som tjänats in men inte tagits ut. Sådan ersättning ska, om inte annat avtalats eller följer av 28 § första och andra styckena eller 30 §, betalas ut senast efter vårterminens slut. Om anställningen upphör innan arbetstagaren har fått den semesterlön som tjänats in, ska arbetstagaren i stället få semesterersättning. Detta gäller inte om annat följer av 30 b eller 31 §. Motsvarande ska gälla om arbetstagarens anställningsvillkor ändras så att semesterledighet med semesterlön ska förläggas redan under intjänandeåret. I sådant fall ska bestämmelserna om semesterersättning tillämpas som om anställningen hade upphört från vilken de nya anställningsvillkoren ska gälla. När det gäller arbetstagare som anställs för arbete som avses pågå semesterersättning finns i 5 § för 1. arbetstagare som anställs för arbete som avses pågå i högst tre ning i 5 §. 2. arbetstagare i gymnasial 2Senaste lydelse 2009:1439. 3Senaste lydelse 2009:1439. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för att inom gymnasial lärlingsutbildning kombinera anställning och studier (dir. 2009:70). Utredningen tog namnet (U 2009:02). överlämnade utredningen betänkandet Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19). Betänkandet har remissbehandlats tillsammans med promemorian Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning (dnr U2010/5775/G) som utarbetats inom (). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och en sammanfattning av relevanta delar av promemorian finns i bilaga 3. De lagförslag som lämnades i betänkandet respektive promemorian finns i bilaga 2 respektive bilaga 4. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissinstansernas svar finns tillgänglig i (dnr U2013/5305/GV). Därutöver har också promemorian Ändring i semesterlagen med anledning av gymnasial lärlingsanställning (dnr U2013/2796/GV), som utarbetats inom , remissbehandlats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 6. De lagförslag som lämnades i promemorian finns i bilaga 7. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. En sammanställning av remissinstansernas svar finns tillgänglig i (dnr U2013/2796/GV). Regeringen behandlade vissa delar av förslagen i betänkandet (SOU 2010:19) och promemorian (dnr U2010/5775/G) i propositionen Kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning (prop. 2010/11:104) och föreslog bestämmelser i skollagen (2010:800) om utbildningskontrakt. beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2010/11 UbU17, rskr. 2010/11:305). Lagen (2011:877) om ändring i skollagen trädde i kraft . I denna lagrådsremiss behandlas de förslag om gymnasial lärlingsanställning och elevers rättsliga ställning när de utför den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsutbildningen som lämnades i betänkandet och nämnda promemoria samt förslaget om en lag om ändring i semesterlagen som lämnades i promemorian om ändring i semesterlagen (dnr U2013/2796/GV). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 9. Lagrådets yttrande finns i bilaga 10. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Detta framgår av avsnitt 5.1, 5.6 och 5.7 och av författningskommentaren. Vissa av Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.3 och 5.5. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har vissa språkliga ändringar gjorts. bakgrund och principiella utgångspunkter Gymnasieskolan reformerades (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Bakgrunden till reformen var bl.a. att gymnasieskolan behövde förändras för att bli meningsfull för alla ungdomar och motivera dem att anstränga sig för att klara utbildningen, ge stärkt självförtroende och en god grund för att etablera sig på arbetsmarknaden. Gymnasieskolan skulle i högre grad än tidigare ge en god förberedelse för högskolestudier och en yrkesutbildning av hög kvalitet som kunde leda till skicklighet i yrket. Reformen har inneburit att gymnasieskolans struktur och innehåll har utvecklats. Kvaliteten har höjts för att fler elever genom att nå målen ska få de kunskaper som krävs för personlig utveckling, aktivt deltagande i samhälls- och arbetsliv, vidare studier och livslångt lärande. I den nya gymnasieskolan finns det arton nationella program: tolv yrkesprogram och sex högskoleförberedande program. Gymnasial lärlingsutbildning har införts som en alternativ utbildningsväg inom yrkesprogrammen. De flesta programmen har nationella inriktningar. Programmen kan även utformas som särskilda varianter. Liksom tidigare kan nationella program vara riksrekryterande. De särskilda varianterna och de riksrekryterande utbildningarna kvalitetssäkras på nationell nivå. Reformen innebär att nya skärpta behörighetsregler till gymnasieskolans program har införts. Kärnämnen har ersatts av obligatoriska gymnasiegemensamma ämnen som varierar i omfattning mellan de olika programmen. Historia är ett nytt gymnasiegemensamt ämne och ett gymnasiearbete ingår i alla nationella program. En gymnasieexamen har införts. Den kan utfärdas som yrkesexamen eller som högskoleförberedande examen. Såväl den elev som genomgår ett skolförlagt yrkesprogram som den som genomgår ett yrkesprogram som gymnasial lärling kan få en yrkesexamen. Högskoleförberedande examen ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå. Alla elever på yrkesprogram ges möjlighet att inom sin gymnasieutbildning uppnå sådan behörighet. har en lång tradition av skolförlagd yrkesutbildning. I flera andra europeiska länder är den grundläggande yrkesutbildningen huvudsakligen arbetsplatsförlagd och bedrivs som lärlingsutbildning. Erfarenheter från våra nordiska grannländer visar att lärlingsutbildning underlättar ungdomars övergång från utbildning till arbete. Länder med yrkesutbildningen organiserad som lärlingsutbildning har generellt en lägre ungdomsarbetslöshet än . Ett viktigt skäl till detta är den nära relationen mellan utbildning och arbetsliv. Den gymnasiala yrkesutbildningen har reformerats för att underlätta för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden. förlagda formen av yrkesutbildning har kompletterats med ett flexibelt arbetsplatsförlagt alternativ, gymnasial lärlingsutbildning, som kan inspirera elever, arbetsplatser och huvudmän att pröva nya vägar för att trygga den framtida kompetensförsörjningen. Införandet av den gymnasiala lärlingsutbildningen föregicks av en försöksverksamhet som inleddes enligt förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. I försöket var det möjligt att förena studier i vissa ämnen i gymnasieskolan med en anställning som syftade till yrkesutbildning. Regeringen inrättade i samband med försöksverksamheten den Nationella lärlingskommittén (U 2008:09) med representanter för arbetsmarknadens organisationer. Kommittén hade till uppgift att ge råd och stöd till försöksverksamheten och främja den arbetsplatsförlagda utbildningen. Vidare hade kommittén i uppdrag att stimulera samverkan mellan skola och arbetsliv, följa upp försöket utifrån näringslivets behov samt uppmärksamma utvecklingsbehov (dir. 2008:106). Kommittén lämnade två delbetänkanden samt ett slutbetänkande, Gymnasial lärlingsutbildning – med fokus på kvalitet! (SOU 2011:72), som redovisades . Erfarenheterna från försöksverksamheten visade att intresset var betydligt större än vid tidigare försök med lärlingsutbildning inom gymnasieskolan. Arbetsplatser som deltog i försöket har huvudsakligen varit positiva till verksamheten och framhöll att viktiga drivkrafter för att ta emot lärlingar är rekryteringsbehov, lokalt samhällsengagemang samt viljan att medverka till en utbildning som svarar mot branschens och arbetslivets kompetenskrav. Kommittén genomförde i samarbete med en attitydundersökning bland 6 000 arbetsplatser för att ta reda på inställningen till att ta emot lärlingar från gymnasieskolan. Bland annat frågade man om intresset av att ha lärlingen anställd under själva utbildningstiden. av företagen svarade att de var intresserade av att anställa lärlingen . Regeringen bedömer att en väl fungerande gymnasial lärlingsutbildning kan bidra till att öka genomströmningen av elever i gymnasieskolan. Kompetensbehov och förutsättningar för att genomföra yrkesutbildning varierar mellan olika regioner och mellan olika branscher. Möjligheten att utforma den grundläggande yrkesutbildningen på olika sätt kan bidra till att utbildningsväsendet mer framgångsrikt kan möta och anpassas till skilda behov och förutsättningar. Gymnasiala lärlingsutbildningar kan vidare skapa möjligheter att erbjuda utbildning inom yrken med begränsat elevunderlag, vilket är extra fördelaktigt inom smala yrkesområden och på mindre orter. Lärlingsutbildningar bidrar också till en långsiktig anpassning till arbetslivets behov. Arbetsgivares vilja att ta emot lärlingar svarar relativt väl mot deras framtida rekryteringsbehov. Det finns också ungdomar som efterfrågar denna typ av utbildning. En del elever föredrar att lära sig genom att delta i verksamheten på en arbetsplats. För dem kan gymnasial lärlingsutbildning vara ett attraktivt alternativ till skolförlagd utbildning. Den gymnasiala lärlingsutbildningen ställer samma formella krav på elevers förkunskaper som den skolförlagda utbildningen. 2013/14:80 målen är desamma och båda utbildningsvägarna ska leda till en gymnasial yrkesexamen. Arbetslivets tydligare involvering i lärlingsutbildningen innebär dock att åtaganden och ansvarsfördelning mellan arbetsplats och skolhuvudman måste vara tydliga. Därför ska s.k. utbildningskontrakt upprättas för varje elev i vilka det bl.a. ska framgå vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen, hur ansvar för eventuella skador fördelas, avtalstid och grunderna för att kontraktet ska kunna upphöra innan avtalstiden löpt ut (16 kap. 11 a § skollagen [2010:800]). Arbetsplatsförlagt lärande ska förekomma på alla yrkesprogram. En elev som deltar i gymnasial lärlingsutbildning utför dock en väsentligt större andel av sin utbildning som arbetsplatsförlagt lärande än en elev i en huvudsakligen skolförlagd yrkesutbildning. Enligt lärlingsutredningen har arbetsmarknadens parter agerat som att elevstatus ska gälla under arbetsplatsförlagd utbildning. I den arbetsrättsliga lagstiftningen finns inte någon definition av begreppet arbetstagare. Parterna disponerar inte över huruvida den arbetspresterande parten är arbetstagare eller inte. För att avgöra om en elev är arbetstagare sker en prövning av samtliga omständigheter på arbetsplatsen och vid utförandet av arbetsuppgifterna. Av Arbetsdomstolens praxis framgår att stor vikt lagts vid om eleven utfört arbete på samma sätt som andra arbetstagare. Domstolen har då beaktat om eleven utfört arbete under samma arbetstider som övriga, om denne fått arbetskläder och om arbetet utförts i företagets lokaler och med företagets arbetsverktyg. gör bedömningen att gymnasiala lärlingar under genomförande av den arbetsplatsförlagda utbildningen sannolikt anses som arbetstagare. Regeringen anser att det är otillfredsställande att det råder oklarhet om elevers rättsliga ställning när de utför den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsutbildningen. 5.1En ny anställningsform och ett klargörande av elevernas rättsliga ställning Regeringens förslag: En ny anställningsform för gymnasiala lärlingar ska införas. Anställningen ska regleras i en särskild lag om gymnasial lärlingsanställning. Enligt lagen får en elev som genomgår gymnasial lärlingsutbildning och den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av en sådan utbildning enligt ett utbildningskontrakt ingå avtal om tidsbegränsad anställning (avtal om gymnasial lärlingsanställning) inom ramen för det arbetsplatsförlagda lärandet. Det ska införas bestämmelser i skollagen som innebär att en elev som utför arbete enligt ett utbildningskontrakt inte i det sammanhanget ska anses som arbetstagare. Detta ska dock inte gälla om arbetet omfattas av ett avtal om gymnasial lärlingsanställning. Ett sådant avtal ska kunna ingås med stöd av den särskilda lagen. Utredningens förslag om en ny anställningsform och en ny lag om gymnasial lärlingsanställning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen har dock föreslagit att den föreslagna lagen om gymnasial lärlingsanställning ska vara tillämplig på arbete som en arbetstagare utför under sin gymnasiala lärlingsutbildning. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig stöder eller har inte invänt mot förslaget.