prop · H10391 · 2014-02-25 00:00:00 — Satsningar för att förbättra skolresultaten i utsatta stadsdelar och insatser för nyanlända Trots stora ansträngningar är kunskapsresultaten ofta mycket bristfälliga i skolor som ligger i stadsdelar med utbrett utanförskap. Många elever når inte målen för utbildningen och andelen elever som når behörighet till gymnasieskolans nationella program är låg.36 har därför i uppdrag att stödja ett antal skolor i utanförskapsområden. Syftet är att utveckla vetenskapligt grundade verkningsfulla metoder för att stödja eleverna i deras kunskapsutveckling och höja kunskapsresultaten. Regeringens bedömning är att fortsatt arbete i frågan är angeläget. Elever som kommer till efter den ordinarie åldern för skolstart uppnår markant sämre resultat än andra elever i den svenska skolan. De sämre resultaten påverkar elevens möjligheter till vidareutbildning och framtida deltagande på arbetsmarknaden. Frågan om hur undervisningen för nyanlända elever kan förbättras utreds inom . Som en del i arbetet för att stärka nyanlända elevers resultat har regeringen tagit initiativ till ett statsbidrag som möjliggör en försöksverksamhet med utökad undervisningstid i ämnena svenska och svenska som andraspråk för nyanlända elever i . Försöksverksamheten ska utvärderas för att tillsammans med resultaten från satsningen på skolor i utanförskapsområden och utredningen om nyanlända elevers kunskapsresultat ligga till grund för framtida insatser för att ytterligare stärka nyanländas resultat i skolan. En kontinuerlig uppföljning av elevernas kunskaper är avgörande för att kunna utforma utbildningen efter de nyanlända elevernas individuella förutsättningar och behov. fick i uppdrag att genomföra insatser för att öka måluppfyllelsen för elever med annat modersmål än svenska inom de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. I uppdraget ingår att utveckla och sprida information om ett särskilt kartläggningsmaterial som stödjer arbetet med 36 Delbetänkande av utredningen (SOU 2013:13) om unga som varken studerar eller arbetar- Ungdomar utanför gymnasieskolan. 2013/14:91 att kartlägga de kunskaper som en nyanländ elev har, att utveckla och sprida information om ett särskilt material som stödjer lärares arbete med att kontinuerligt bedöma nyanlända elevers kunskapsutveckling i svenska och att organisera kompetensutvecklingsinsatser för lärare och rektorer. Vidare ingår att ta fram och sprida informationsmaterial till elever och föräldrar om det fria skolvalet på olika språk. Uppdraget ska redovisas i årsredovisningarna för åren 2013–2016. Barn som vistas i landet utan tillstånd tillhör några av samhället mest utsatta, såväl ur ekonomiska som sociala hänseenden. Genom den lagändring som införts har barn som vistas i utan tillstånd rätt till skolgång, något som tidigare beskrivits på s. 15. ansvarar för ett statsbidrag till kommuner som ansöker om ersättning för utbildning riktad till de här barnen. I och med detta talar riksdag och regering om att utbildning är viktigt för alla barn och att alla barn ska erbjudas utbildning på lika villkor. Utvecklat samarbete kring barn som är placerade i heldygnsvård Barn som är placerade i heldygnsvård (dvs. bor i familjehem, hem för vård eller boende eller i särskilda boenden) har betydligt lägre utbildningsnivå än genomsnittet. I öppna jämförelser framgår att andelen elever som inte uppnår godkänt i svenska, engelska och matematik är avsevärt högre bland placerade barn än bland övriga barn. Bland de 17-åringar som placerades hade endast sex av tio grundläggande behörighet till gymnasiet. Detta som det har visat sig att hur det går i skolan är den enskilt viktigaste faktorn för hur det går för de här barnen senare i livet.37 Arbete för att förbättra placerade barns och ungas skolprestationer pågår på ett flertal platser runt om i landet genom den så kallade Skolfam-modellen.38 och har på regeringens uppdrag tagit fram en vägledning för att stötta samverkan kring de placerade barnen i utbildnings- och hälsofrågor. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning för att klarlägga om regleringen behöver förtydligas när det gäller utbildning för barn och unga vid hem för vård eller boende (HVB), särskilda ungdomshem och sjukhus eller annan motsvarande institution. Utredarens förslag bereds i . I syfte att vidare stärka placerade barns möjligheter till en sammanhållen skolgång har regeringen gett (SiS) och Specialpedagogiska skolmyndigheten ett uppdrag att utveckla och pröva en strukturerad modell för skolverksamheten inom SiS –2015. Modellen ska genom samverkan mellan olika aktörer skapa bättre förutsättningar för en obruten skolgång och god förankring i skolan för de ungdomar som vårdas inom SiS. Med utbildning avses såväl skolgången under institutionsvistelsen som efter utskrivning. 37Socialstyrelsen, Social rapport . 38Socialstyrelsen, Barns och ungas hälsa, vård och omsorg 2013. Stora reformer genomförda och fortsatt viktig roll för Regeringen har genomfört ett antal stora reformer på skolområdet. Ett flertal satsningar har gjorts för att alla elever ska få den utbildning de har rätt till, en utbildning som dessutom fungerar som en stark skyddsfaktor mot social problematik. De vidtagna satsningarna och ett ökat fokus på att minska avhoppen samt att genom träffsäkra och verkningsfulla metoder erbjuda alla barn det stöd de behöver i skolan är tillsammans med regeringens åtgärder på t.ex. arbetsmarknadsområdet och inom den ekonomiska familjepolitiken viktiga åtgärder för att förebygga ekonomisk utsatthet bland barn och förbättra situationen för de barn som befinner sig i ekonomisk utsatthet. Det är regeringens uppfattning att skolans roll i arbetet med ekonomiskt utsatta barn kan lyftas även i ett kommunalt arbete med frågan, t.ex. inom ramen för en handlingsplan. Regeringen stöttar ett sådant arbete, vilket beskrivs närmare under avsnitt 5.8. 5.5Hälsa på lika villkor Sammanfattande beskrivning: Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet. Målet för folkhälsoarbetet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Grunden till ett gott hälsotillstånd för samtliga barn, och därmed för framtidens vuxna, är tidiga och breda generella insatser. Regeringen ser behov av att dessa kompletteras med insatser inom ramen för strategin för jämlik vård. Enligt har alla barn rätt till goda uppväxtvillkor, i vilka det bl.a. ingår rätt till bästa uppnåeliga hälsa. I är barns hälsa generellt god. Det finns dock redan under barndomen betydande sociala skillnader beträffande risken att drabbas av sjukdomar och död.39 Barn till föräldrar som är mottagare av ekonomiskt bistånd har sämre hälsa i barndomen, framför allt gäller det förhöjda nivåer av psykisk ohälsa. Ohälsa i barndomen ökar risken för social utsatthet senare i livet. För barn till föräldrar som mottar ekonomiskt bistånd är detta samband starkare än för andra barn.40 Att alla barn och unga, oavsett bakgrund, uppnår bästa möjliga hälsa är viktigt ur ett flertal olika aspekter. Ett nedsatt hälsotillstånd redan tidigt i livet kan få betydelse för individens hela framtid. Många levnadsvanor som har betydelse för hälsan grundläggs tidigt och kan påverka hälsan långt fram i livet. Bästa uppnåeliga hälsa är något som varje barn i 39Folkhälsoinstitutet, Barn och unga 2013 och , Barns och ungas, vård och omsorg 2013. 40Sjögren och Svaleryd 2011 2013/14:91 ska ges möjlighet att uppnå och regeringen har därför vidtagit ett antal åtgärder. Folkhälsopolitik med människan i centrum Hälsofrämjande och förebyggande åtgärder bör sättas in tidigt i livet oavsett om det gäller att skapa goda uppväxtvillkor, hälsosamma levnadsvanor eller stödjande miljöer. De flesta av folkhälsopolitikens elva målområden har betydelse för barns och ungas hälsa, exempelvis handlar ett särskilt om goda uppväxtvillkor, ett annat om ekonomisk och social trygghet och flera om hälsosamma levnadsvanor. Regeringen har också genom en folkhälsopolitisk skrivelse fokus på barns och ungas uppväxtvillkor som en av fem byggstenar för förverkligandet av folkhälsopolitiken. Viktiga delar av folkhälsoarbetet är t.ex. kunskapsuppbyggnad avseende barns- och ungas hälsoutveckling och utvecklingen av hälsans bestämningsfaktorer för barn och unga. Strategi för jämlik vård Regeringen anser att bemötande, vård och behandling ska erbjudas på lika villkor till alla oavsett t.ex. social ställning, bostadsort, ålder, kön, funktionsnedsättning, utbildning, etnisk eller religiös tillhörighet eller sexuell läggning och har tagit initiativ till en strategi för en god och mer jämlik vård (S2012/8959/FS). Strategin gäller och i denna redovisar regeringen sin värdegrund och fokusområden för arbetet. Regeringens värdegrund för arbetet med en god och mer jämlik vård är att hälso- och sjukvården ska utgå från att varje människa är unik och att alla personer har samma absoluta och okränkbara värde. Den solidariskt finansierade hälso- och sjukvården ska vara behovsstyrd. Detta innebär att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård skall ges företräde till vården. Hälso- och sjukvården ska kännetecknas av jämlikhet och kvalitet. Vården, liksom omsorgen, måste ta hänsyn till kroppsliga, själsliga, sociala och andliga behov och bemöta människor med respekt. De fokusområden som regeringen arbetar med handlar bland annat om synliggörande och analys av skillnader i vård, behandling och bemötande samt resultat, system, stödstruktur och tjänster till vården och till enskilda samt strategier och åtgärder inom särskilda områden. I strategin redovisas också regeringens insatser inom respektive fokusområde. Med regeringens strategi för en god och mer jämlik vård som grund fortsätter arbetet för en mer jämlik vård dels genom riktade insatser inom särskilda satsningar och dels genom generella insatser. satsningar på god hälsa bland barn och unga Från det att barnet är fött genomförs regelbundet hälsokontroller på barnavårdscentralen, vårdcentralen och inom elevhälsan. kontroller är ett av de viktigaste instrumenten för prevention och tidig Skr. 2013/14:91 upptäckt av ohälsa hos barnet. Elevhälsan är en viktig komponent i arbetet med att nå alla barn med erbjudande om hälsokontroll och att uppmärksamma barn som far illa på något vis. Elevhälsan ska bidra till att skapa skolmiljöer som främjar elevernas lärande, utveckling och hälsa och i ska minst tre besök erbjudas. För de delar av elevhälsan som faller under hälso- och sjukvårdslagen gäller att den personal ska finnas som behövs för att eleverna ska få god vård. Skolinspektionens inspektion av elevhälsan 2011 visar att det till stor del finns efterfrågad kompetens inom ramen för elevhälsan men att det finns indikationer på att främst skolpsykologernas och kuratorernas tid inte räcker till. Mer än två av tre skolor uppgav att de inte hade regelbunden tillgång till en psykolog inom elevhälsan.41 En enkät som genomförde 2010 visade att antalet elever per skolsköterska, kurator och psykolog varierade kraftigt. Väntetiderna kunde också vara långa. –2015 genomför regeringen därför en särskild satsning på elevhälsan genom ett uppdrag till . I uppdraget ingår dels ett riktat statsbidrag till personalförstärkningar inom elevhälsan, dels utbildningsinsatser om elevhälsans inriktning och organisation, om skolans ansvar för elever med psykisk ohälsa samt om barn som far illa. I uppdraget ingår dessutom att utarbeta en modell för att följa upp kvaliteten på och tillgången till elevhälsa. har drygt 200 miljoner i statsbidrag för personalförstärkningar i elevhälsan betalats ut vilket medfört förstärkningar motsvarande cirka 800 heltidstjänster. Barn i ekonomisk utsatthet mår ofta psykiskt dåligt på grund av den trängda ekonomiska situation som familjen befinner sig i. Vidare pekar studier på att barn till föräldrar som mottar ekonomiskt bistånd oftare drabbas av psykisk ohälsa än andra barn.42 Asylsökande barn med psykisk ohälsa skickas mellan verksamheter då det är oklart vem som har ansvar för dem, få av dessa barn återfinns i den psykiatriska vården i relation till de uppskattade behoven. Regeringen beslutade, bland annat mot denna bakgrund, om en plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa. Planens mål är bland annat en tillgänglig och kunskapsbaserad vård och omsorg samt förbättrad samordning av insatserna till barn och unga med psykisk ohälsa. Inom ramen för planen bedriver Kommuner och Landsting (SKL) bl.a. utvecklingsinsatser för att förbättra tillgängligheten för barn och unga med psykisk ohälsa av olika allvarlighetsgrad. Information till den unge om var stöd och hjälp finns att få och arbete med samordnade individuella planer är exempel på områden som stimuleras med hjälp av prestationsmedel. 41Skolinspektionen: tillsyn/flygande%20tillsyn/elevhalsa-resultat.pdf Hälso- och sjukvård för barn som är placerade i Barn som bor i familjehem, HVB eller särskilt boende har ofta sämre hälsa, både psykisk och fysisk, än andra barn i samma åldersgrupp och är en högriskgrupp för att utveckla ohälsa i framtiden.43 gäller att socialnämndens ansvar för de placerade barnens hälso- och sjukvård har förtydligats. Det är fortfarande lands- tingen som har ansvaret för hälso- och sjukvården men regeringen har funnit det angeläget att ska verka för att placerade barns behov av hälso- och sjukvård blir tillgodosett enligt den lagstiftning som reglerar hälso- och sjukvården. melser om individuell plan och samverkan i Socialtjänstlagen (2001:453) och Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). har framkommit att det kan uppstå allvarliga risker för de placerade barnen när flera vårdinstanser varit inblandade och parterna i vårdkedjan inte har samverkat i tillräcklig utsträckning.44 Regeringen anser att ut- vecklingen av samverkan när barn behöver insatser från fler än en huvud- man är ett viktigt område. Flera utredningar och rapporter visar att de psykiska problemen är stora bland barn och ungdomar som har placerats i HVB. placerade i heldygnsvård använder betydligt mer psykofarmaka än övriga i motsvarande åldersgrupp, vare sig de fått en diagnos eller inte.45 Regeringen har därför gett i uppdrag att se över för- skrivningen av psykofarmaka till placerade barn och andra utsatta Syftet är att undersöka om förskrivningen är medicinskt motive- rad och var inom sjukvården den sker. Hälso- och sjukvård för asylsökande och barn som vistas i landet utan tillstånd Enligt omfattas barn av de sociala mänskliga rättigheterna oavsett sin legala status. Asylsökande barn, barn som håller sig undan verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslut och barn som vistas i landet utan att ha ansökt om tillstånd är en heterogen grupp med varierande hälso- och sjukvårdsbehov. Undersökningar av flyktingbarns ohälsa har visat att den kan bero på tidig traumatisering men också på stressen under asylprocessen. En rapport från tar upp bristen på vård och omsorg som en bidragande orsak och anger t.ex. att vissa barn har mycket dålig tandstatus eller kroniska besvär som astma och tuberkulos utan att få normal behandling.46 Asylsökande barn och barn som har fått avslag på sin ansökan har haft rätt till samma hälso- och sjukvård som andra barn i 43 , Barns och ungas hälsa, vård och omsorg 2013. 44 och , Placerade barns skolgång och hälsa 2013. 45 , Barns och ungas hälsa, vård och omsorg 2013. 46 Betänkande av utredningen (SOU 2011:48) om vård för papperslösa m.fl., Vård efter behov och på lika villkor. fullständig subventionerad hälso- och sjukvård inklusive Skr. 2013/14:91 regelbunden och fullständig tandvård. På initiativ av regeringen och de gröna har även barn som vistas i utan att ha ansökt om nödvändiga tillstånd för detta, , tillgång till hälso- och sjukvård och tandvård precis som övriga barn i . I och med detta har alla barn i samma rätt till hälso- och sjukvård och förutsättningarna för de mest utsatta barnen har därmed enligt regeringens bedömning konkret förbättrats. Ett gott resultat som kan bli bättre De flesta barn i har ett gott hälsotillstånd. Det finns dock sociala skillnader vad gäller risken att drabbas av ohälsa av olika slag och barn i, eller med risk för, ekonomisk utsatthet löper ofta högre risk att drabbas än andra barn. Regeringen har antagit en strategi för en mer jämlik vård och beslutat om en inriktning av folkhälsoarbetet där barns och ungas uppväxtvillkor utgör en av byggstenarna. Regeringen har även satsat på elevhälsan samt en bättre psykisk hälsa hos barn och unga. Det är insatser som kommer alla barn till del men som, eftersom ekonomiskt utsatta barn löper högre risk att drabbas av ohälsa, kan anses påverka dessa grupper i högre utsträckning än andra. Regeringen anser därmed att de vidtagna åtgärderna inom hälso- och sjukvårdspolitiken, tillsammans med åtgärderna på arbetsmarknadsområdet och utbildningsområdet, tillsammans innebär att ekonomiskt utsatta barns uppväxtvillkor har stärkts. 5.6En trygg och meningsfull uppväxtmiljö Sammanfattande beskrivning: Regeringen menar att alla barn, oavsett bakgrund och förutsättningar, ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Ett tryggt boende och möjlighet till en utvecklande fritid är enligt regeringen grundstenar i en god uppväxtmiljö. Att föräldrarna är trygga i sitt föräldraskap och får det stöd de är i behov av är ytterligare något som förbättrar barns och ungas uppväxtvillkor. Regeringens satsningar på ett tryggt boende och en aktiv fritid stärker ekonomiskt utsatta barns situation och regeringen avser att följa utfallet av dessa satsningar samt ytterligare förstärka stödet till föräldrar. Enligt artikel 31 har varje barn rätt till lek, vila och fritid. Det fysiska rummet och möjligheterna det erbjuder är viktiga för att barns rättigheter ska kunna tryggas. Barn i ekonomisk utsatthet bor i högre utsträckning i utsatta bostadsområden, löper högre risk för vräkning och har sämre möjligheter till en aktiv och meningsfull fritid. Barn till låginkomsttagare är dessutom mer utsatta för vissa typer av olyckor än barn till höginkomsttagare.47 I dessa sammanhang spelar utform- 47 SCB, Barns fritid 2009 och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Barns och ungas säkerhet, 2011. 2013/14:91 ningen av boendet, närmiljön och bostadsområdet en stor roll, och detta särskilt i områden med hög trångboddhet. Enligt är det barnets föräldrar eller annan vårdnadshavare som har huvudansvaret för barnets uppfostran och utveckling och som ska vägleda barnet då han/hon utövar sina rättigheter. Många föräldrar upplever att det ställs stora krav på dem i föräldraskapet och de efterfrågar därför mer stöd. Att leva i en ekonomiskt trängd situation kan leda till en stressad livssituation vilket i sin tur kan påverka föräldrar i deras föräldraskap och innebära att behovet av stöd är extra uttalat. Alla barn ska ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande, oavsett bakgrund och förutsättningar. Regeringen har därför vidtagit ett antal åtgärder, både generella och mer riktade, med syfte att förbättra barns och ungas fysiska och psykiska uppväxtmiljö, med särskilt fokus på identifierade risk- och skyddsfaktorer vad gäller ekonomisk och social utsatthet. Regeringens arbete för stärkt stöd i föräldraskapet Barnets relationer till sina föräldrar har stor betydelse för både den psykiska och fysiska hälsan under hela livet. Ett gott och förtroendefullt förhållande mellan föräldrar och barn fungerar som en skyddsfaktor mot ohälsa och sociala problem för barnet, medan brister i hemmiljön är en riskfaktor. Att erbjuda föräldrar stöd i föräldraskapet kan vara ett sätt att förebygga problem och förbättra situationen för barn. Flera kommuner erbjuder öppen förskola, strukturerade föräldrastödskurser och föreläsningar för föräldrar. Inom finns stöd under graviditeten och den med barnet. Eftersom ekonomisk utsatthet innebär en stress för hushållen kan det finnas särskilt stort behov av stöd i föräldraskapet i ekonomiskt utsatta hushåll. Den övergripande målsättningen med regeringens föräldrastödspolitik är att alla föräldrar med barn ska erbjudas stöd i föräldraskapet, vilket framgår av regeringens nationella strategi för ett utvecklat föräldrastöd, en vinst för alla (dnr S2009/554/FH). Utgångspunkten är universellt stöd till föräldrar, dvs. att alla föräldrar ska erbjudas samma möjlighet till stöd och hjälp. Strategin togs fram för att bidra till att vända den negativa utvecklingen av barns och ungdomars fysiska och psykiska hälsa som regeringen uppmärksammat. Stödet i strategin är frivilligt och utgår från det behov av stöd som föräldrar själva uttrycker. Barnrättsperspektivet och det gemensamma, jämställda föräldraskapet och ansvarstagandet för barnet är centrala utgångspunkter. För att genomföra strategin gav regeringen och 2010 , (FoHM), i uppdrag att fördela stimulansbidrag till ett urval kommuner i samarbete med lärosäten för att utveckla föräldrastödet i enlighet med definitionen av föräldrastöd i strategin. Det första regeringsuppdraget redovisades 2012. ska slutredovisa resultatet av arbetet senast . Stimulansmedlen kopplade till föräldrastödsstrategin bedöms ha bidragit till att utveckla och sprida för- äldrastödsarbetet i de åttiotal kommuner som berörts av dem. dag en betydande kunskap om hur ett effektivt och framgångsrikt lokalt Skr. 2013/14:91 och regionalt föräldrastöd kan bedrivas. I syfte att sprida den nya kunskapen och stödja huvudmännens implementering anordnade på regeringens uppdrag konferenser i samtliga län utifrån regionala och lokala behov. har även tagit fram och spridit en handbok i föräldrastödjande arbete liksom utsett en aktör som tar fram och genomför en utbildning i föräldrastödjande arbete. Regeringens föräldrastödspolitik omfattar även riktade föräldrastödjande insatser, dvs. stöd i situationer då det redan uppstått problematik av olika slag eller där barnet eller föräldrarna har behov av ett särskilt anpassat stöd. Det kan handla om föräldrar med missbruk, föräldrar som har barn med utagerande beteende eller olika former av funktionsnedsättning. Regeringen redogjorde i en skrivelse till (skr. 2013/14:87) för sina genomförda insatser i syfte att stärka stödet till föräldrar i föräldraskapet under innevarande och föregående mandatperiod. I skrivelsen redogör regeringen även för sina bedömningar och för insatser i syfte att ytterligare förbättra stödet till föräldrar i föräldraskapet. En ny regional stödstruktur med fokus på stöd till föräldrar med barn i tonåren och en satsning på att utveckla och utvärdera familjecentralen som organisationsform är exempel på insatser. Uppdrag med fokus på föräldrastöd inom hälso- och sjukvården och förstärkta samarbetssamtal som stöd för föräldrar som separerat, som nämnts tidigare i skrivelsen, kan också nämnas. Barns rätt till ett tryggt och stabilt boende Det finns studier som visar att en stabil boendesituation har betydelse för barns utbildning, i sig en av de starkaste skyddsfaktorerna mot social problematik hos barnet.48 Barn i ekonomisk utsatthet bor dock oftare i områden som är mer trångbodda och löper högre risk för vräkning, vilket innebär ytterligare risk för utsatthet, än andra barn. Alla barn behöver en bostad att kalla sitt hem. Barnrättsperspektivet måste därför vara centralt i arbetet med boende, hemlöshet och vräkningar. fick 2010 regeringens uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av hemlöshetens omfattning och karaktär . Kartläggningen visade att av de inrapporterade hemlösa personerna var föräldrar till barn . Av dessa föräldrar var kvinnor. har fört statistik över antalet barn berörda av avhysning. Myndigheten fick 2012 i uppdrag att vidareutveckla statistiken, fram till dess omfattade statistiken endast antal berörda barn. Genom detta utvecklingsarbete har det nu skapats möjligheter att få fram statistik på en betydligt mer detaljerad nivå och framåt.