prop · H103250 · 2014-09-25 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:250 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Förhandlingarna om ett associeringsavtal inleddes och avtalet undertecknades , då motsvarande avtal även undertecknades med och . Unionens relationer med har fördjupats , inte minst inom ramen för Östliga partnerskapet, som etablerades vid ett toppmöte i efter ett initiativ från och . Avtalet syftar till att främja politisk associering och ekonomisk integration grundad i de gemensamma värderingar som EU bygger på: demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt rättsstatsprincipen. Genom avtalet upprättas ett djupgående och omfattande frihandelsområde som möjliggör för att gradvis integreras i EU:s inre marknad som landet åtar sig att anpassa sin lagstiftning till EU:s lagstiftning på en rad områden. Denna anpassning kommer att utgöra kärnan i fortsatta reformsprocess och modernisering och kommer att stå i centrum för det fortsatta samarbetet mellan och . Avtalet väntas leda till utveckling av handel och investeringar mellan parterna samt till ökad konkurrens. Dessa faktorer är grundläggande för ekonomiska reformer och modernisering i . Prop.2013/14: 250 Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. 2 Ärendet och dess beredning .............................................................. 4 EU:s relationer med ........................................................ 5 relationer med .................................................. 6 Den ekonomiska utvecklingen i ...................................... Avtalets mål och allmänna principer (artiklarna 1–2) ........ Politisk dialog och reform, samarbete på det utrikes- och säkerhetspolitiska området (artiklarna 3–11)............... Frihet, säkerhet och rättvisa (artiklarna 12–20).................. Ekonomiskt samarbete och annat sektorssamarbete (artiklarna 21–142)............................................................. Handel och handelsrelaterade frågor (artiklarna 143–412)......................................................... (artiklarna 143–144) ........................................ Avskaffande av tullar, avgifter och andra pålagor (artiklarna 145–151) ........................... (artiklarna 152–153) ........................................ Administrativt samarbete och samordning (artiklarna 154–157) ........................................ (artiklarna 158–169) ........................................ Tekniska handelshinder, standardisering, metrologi, ackreditering och bedömning (artiklarna 170–175) ........................................ Sanitära och fytosanitära åtgärder (artiklarna 176–191) ........................................ Tullar och förenklade handelsprocedurer (artiklarna 192–201) ........................................ Etablering, handel med tjänster och elektronisk handel (artiklarna 202–263).......... Löpande betalningar och kapitalrörelser (artiklarna 264–267) ........................................ (artiklarna 268–276) ........................................ (artiklarna 277–332) ........................................ Konkurrens (artiklarna 333–344) .................... (artiklarna 345–354) ........................................ Öppenhet (artiklarna 355–362)........................ Handel och hållbar utveckling Prop.2013/14: 250 (artikarna 363–379) ........................................ Tvistlösning (artiklarna 380–406) .................. Allmänna bestämmelser för tillnärmning inom ramen för avdelning V (handelsrelaterade områden) (artiklarna 407–412) ....................................... Finansiellt stöd samt bestämmelser om (artiklarna 413–432) ........................................................ Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser (artiklarna 433–465) ........................... 8 Godkännande av avtalet ................................................................. Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Prop.2013/14: 250 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan (avsnitt 8). Ärendet och dess beredning Prop.2013/14: 250 Rådet fattade beslut om förhandlingsmandat för Europeiska kommissionen att inleda förhandlingar om ett associeringsavtal mellan och . beslutade rådet om motsvarande förhandlingsdirektiv avseende ett djupgående och omfattande frihandelsområde vars upprättande skulle utgöra en integrerad del av avtalet. Förhandlingarna slutfördes , avtalet paraferades vid toppmötet för Östliga partnerskapet i och undertecknades i samband med Europeiska rådets möte . består av sju avdelningar: 1) Allmänna principer, 2) Politisk dialog och reform, samarbete på det utrikes- och säkerhets- politiska området; 3) Frihet, säkerhet och rättvisa, 4) Ekonomiskt samarbete och annat sektorssamarbete, 5) Handel och handelsrelaterade frågor, 6) Finansiellt stöd samt bestämmelser om bedrägeribekämpning och kontroll samt 7) Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser. Därtill innehåller avtalet 35 bilagor som bland annat specificerar den EU-lagstiftning som åtar sig att anpassa sin lagstiftning till och tidsramarna för detta. Till avtalet hör även fyra protokoll. Avtalet är inriktat på stöd till centrala reformer, ekonomisk återhämtning och tillväxt samt samhällsstyrning och samarbete inom olika sektorer. Det utgör också en reformagenda för , byggd på ett omfattande program för hur landets lagstiftning ska anpassas till EU:s normer och standarder. Alla länder som samarbetar med uppmanas att anpassa sig till och inrikta sitt bistånd på att genomföra detta program. EU:s framtida bistånd till är kopplat till reformagendan såsom den utformats i avtalet. För att förbereda och underlätta genomförandet av avtalet har en associeringsagenda utarbetats. Avtalet innebär att kan fortsätta att utveckla sina handelsrelationer även med handelsparter utanför EU, exempelvis genom frihandelsavtal med andra länder. är ett blandat avtal, dvs. både EU och dess medlemsstater är avtalsparter tillsammans med . Det träder i kraft i efter den dag då det sista ratificerings- eller godkännandeinstrumentet har deponerats. Avtalet ersätter det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtalet. I avvaktan på att avtalet träder i kraft kommer delar av det att tillämpas provisoriskt mellan och , inom ramen för kompetensfördelningen mellan EU och dess medlems- stater. Prop.2013/14: 250 Närmandet till EU är en viktig drivkraft för reformprocessen i . Unionens relationer med har fördjupats , inte minst inom ramen för Östliga partnerskapet, som etablerades vid ett toppmöte i efter ett initiativ från och . Östliga partnerskapet är EU:s politik gentemot de sex östeuropeiska grannländerna , , , , och men också ett format för samarbete mellan EU och dessa länder. Såväl EU:s medlemsstater som institutioner deltar i Östliga partnerskapet. Syftet med partnerskapet är att främja partnerländernas politiska associering och ekonomiska integrering med EU. Detta sker bland annat genom praktiskt arbete för anpassning till inom olika områden, harmonisering av lagstiftning och genom att bygga demokratiska institutioner. Respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är grundläggande för partnerländernas fördjupade integration och samarbete med EU. Samarbetet, liksom EU:s ekonomiska stöd, är tydligt kopplat till respektive lands reformframsteg, i linje med principen om "mer för mer" (mer reformer i ett land leder till ett ökat stöd och engagemang från EU). EU stöder även genom EU:s grannskapsinstrument (, ) för perioden –2020. Syftet med är att främja fred, stabilitet och ekonomisk tillväxt i hela regionen genom att stödja politiska och ekonomiska reformer i de 16 länder som omfattas av instrumentet. Från har moldaviska medborgare som innehar biometriska pass rätt att resa till utan visum. EU fattade beslut om detta efter att framgångsrikt genomfört de reformer som EU ställt som villkor för viseringsfrihet. Handelsflödet mellan och ökade i genomsnitt . uppgick den totala handeln mellan och till . Importen från till EU bestod huvudsakligen av jordbruksprodukter, maskiner och transportutrustning samt kläder. Exporten från EU till bestod främst av maskiner och transportutrustning samt bränsle. bilaterala förbindelser med är mycket goda och besöksutbytet är intensivt. Utrikesminister har besökt , senast under en rundresa till till de tre länder som då undertecknat associeringsavtal med EU (, och ). Handelsminister besökte landet 2012. Handeln mellan och är begränsad. Den svenska importen uppgick till och utgjordes till stor del av livsmedel och textilprodukter. exporten uppgick till och utgjordes till stor del Prop.2013/14: 250 av verkstadsprodukter. reformsamarbete med styrs av en resultatstrategi för reformsamarbete med , och för perioden –2020 med syfte att bidra till landets närmande till EU. Stödet till förväntas uppgå till vilket innebär att är en av de största bilaterala givarna till . 6Den ekonomiska utvecklingen i är ett av fattigaste länder. 1991 utlöste en djup och långvarig ekonomisk kris. Den ekonomiska tillväxten har visserligen varit hög , men började från en mycket låg nivå. Jordbruket är den viktigaste näringen, även om tjänstesektorn växer snabbt. Den industri som finns är beroende av jordbruksproduktionen och domineras av tillverkning av livsmedel och jordbruksredskap. Arbetskraftsutvandringen är stor och penning- överföringar från moldavier som arbetar utomlands står för omkring en tredjedel av landets BNP. inleddes ekonomiska reformer med marknadsekonomi som mål, och vissa privatiseringar genomfördes. Tillväxten har framförallt drivits på av ökad export och inhemsk privatkonsumtion. Privata investeringar har dock uteblivit och inflationen har förblivit hög. Höjda priser på rysk gas och ryska blockader mot moldaviskt vin har slagit hårt mot ekonomin. Andra utmaningar har varit hög arbetslöshet och stora underskott i handels- balansen med utlandet. Den regering som tillträdde 2009 har som mål att föra landet närmare EU, vilket kräver en snabbare privatiseringsprocess och budgetsanering. 7.1Avtalets mål och allmänna principer (artiklarna 1–2) har som övergripande mål att främja politisk associering och ekonomisk integration mellan parterna på grundval av gemensamma värderingar, en utökad politisk dialog så att nära politiska förbindelser kan utvecklas mellan parterna, att bidra till stärkt demokrati och till politisk, ekonomisk och institutionell stabilitet i , främja, bevara och stärka fred och stabilitet såväl regionalt som Prop.2013/14: 250 internationellt, att stödja och utöka samarbetet på området rättvisa, frihet och säkerhet för att stärka rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Vidare har avtalet som mål att stödja ansträngningar att utveckla sin ekonomiska potential bland annat genom att närma landets lagstiftning till EU:s lagstiftning, att skapa förutsättningar för stärkta ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser med sikte på gradvisa integration i EU:s inre marknad, bland annat genom att inrätta ett djupgående och omfattande frihandelsområde samt att skapa förutsättningar för ett allt närmare samarbete på andra områden av gemensamt intresse. Till avtalet hör en särskild uppsättning principer som betecknas som väsentliga delar av avtalet. Dessa är respekt för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i enlighet med relevanta internationella instrument samt motverkande av spridning av En överträdelse av någon av dessa principer kan motivera ett tillfälligt upphävande av samtliga rättigheter och skyldig- heter enligt avtalet. Avtalet nämner i detta avsnitt även principerna om en fri marknadsekonomi, hållbar utveckling och effektiv multilateralism, respekt för rättsstatsprincipen och principen om god samhällsstyrning samt bekämpning av korruption, brottslig verksamhet, inbegripet verksamhet av gränsöverskridande karaktär, och terrorism. sig också på vissa av dessa områden, t.ex. på områdena för brottsmåls- domstolen, icke-spridning och vapenkontroll, att genomföra sina skyldigheter enligt internationella fördrag och överenskommelser. 7.2 Politisk dialog och reform, samarbete på det utrikes- och säkerhetspolitiska området (artiklarna 3–11) Avtalet stadgar att den politiska dialogen mellan parterna ska utvecklas och stärkas på alla områden av gemensamt intresse, inbegripet frågor som rör utrikes- och säkerhetspolitik och inhemska reformer för att öka effektiviteten i det politiska samarbetet och främja en överensstämmelse i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. När det gäller inhemska reformer ska parterna samarbeta i frågor om 1) de demokratiska institutionernas stabilitet och ändamålsenlighet samt rättsstatsprincipen, 2) respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, 3) reformer av rättsväsendet och lagstiftningen, i syfte att garantera rättsväsendets oberoende, stärka dess administrativa kapacitet och säkerställa de rättsvårdande organens opartiskhet och ändamålsenlighet, 4) reformen av den offentliga förvaltningen i syfte att bygga upp en effektiv, ändamålsenlig, öppen och professionell offentlig förvaltning med möjlighet till ansvarsutkrävande, samt 5) verkningsfull korruptions- bekämpning. Särskilda områden som ska omfattas av samarbete och dialog är utrikes- och säkerhetspolitik, , konfliktförebyggande och krishantering, regional stabilitet, mass- förstörelsevapen, handeldvapen och lätta vapen samt kontroll av export av konventionella vapen samt internationellt samarbete för att bekämpa Prop.2013/14: 250 terrorism. 7.3Frihet, säkerhet och rättvisa (artiklarna 12–20) På området för rättvisa, frihet och säkerhet ägnas i avtalet särskild uppmärksamhet åt rättsstatsprincipen och stärkandet av de rättsliga institutionerna och rättspraxis. Avtalet fastställer en ram för samarbete om migration, asyl och gränsförvaltning, om skydd av personuppgifter, penningtvätt och finansiering av terrorism samt om bekämpning av bland annat narkotikabrott och korruption. Avtalet innehåller även bestämmelser om personers rörlighet samt ett åtagande om att vidareutveckla det civil- och straffrättsliga samarbetet med användning av relevanta internationella och bilaterala instrument. 7.4Ekonomiskt samarbete och annat sektorssamarbete (artiklarna 21–142) föreskriver långtgående samarbete och dialog mellan och inom följande 28 områden: 1) reform av den offentliga förvaltningen, 2) ekonomisk dialog, 3) bolagsrätt, redovisning och revision, samt företagsstyrning, 4) sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, 5) konsumentskydd, 6) statistik, 7) förvaltning av de offentliga finanserna, 8) beskattning, 9) finansiella tjänster, 10) industri och näringslivspolitik, 11) gruvindustri och råvaror, 12) jordbruk och landsbygdsutveckling, 13) fiskeri och havspolitik, 14) samarbete på energiområdet, 15) transporter, 16) miljö, 17) klimatfrågor, 18) informationssamhållet, 19) turism, 20) regional utveckling samt gränsöverskridande och regionalt samarbete, 21) folkhälsa, 22) civilskydd, 23) samarbete om allmän och yrkesinriktad utbildning, flerspråkighet, ungdom och idrott, 24) samarbete om forskning, teknisk utveckling och demonstration, 25) samarbete om kultur, audiovisuell 26) samarbete med det civila samhället, skydda och främja barnets rättigheter, samt 28) deltagande i unionens organ och program. På alla dessa områden bygger det utökade samarbetet på de nuvarande ramarna för samarbetet mellan parterna men syftar till en mer systematisk dialog och utbyte av information. Till denna del av avtalet hör också en omfattande och gradvis anpassning från sida till enligt avtalets bilagor. De särskilda tidsplanerna som finns för detta kommer att stå i centrum för det fortsatta samarbetet, och kommer att utgöra kärnan i agenda för inhemska reformer och modernisering. Prop.2013/14: 250 Handel och handelsrelaterade frågor (artiklarna 143–412) 7.5.1Gemensamma bestämmelser (artiklarna 143–144) Parterna ska under en övergångstid på högst gradvis upprätta ett frihandelsområde i överensstämmelse med artikel XXIV i 1994 (Allmänna tull- och handelsavtalet). 7.5.2Avskaffande av tullar, avgifter och andra pålagor (artiklarna 145–151) EU och kommer att liberalisera handeln med de flesta produkter när avtalet träder i kraft. När det gäller handeln med jordbruksprodukter kommer tullarna på huvuddelen av handeln att avvecklas, medan vissa produkter som är känsliga för parterna kommer att fortsätta att omfattas av tullkvoter eller längre övergångsperioder. När det gäller export till omfattas t.ex. griskött, kycklingkött, mejeriprodukter, bearbetade köttprodukter, socker och sötningsmedel av sådana undantag. EU kommer att på motsvarande sätt begränsa den tullfria importen av t.ex. vitlök. Huvuddelen av handeln med industri- produkter liberaliseras direkt. Längre övergångsperioder finns dock för export av vissa produkter till (t.ex. textilprodukter), för vilka handeln kommer att liberaliseras gradvis under en 5- eller . Avtalet innehåller en särskild mekanism för att motverka att jordbruksprodukter och bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i ett annat land exporteras till EU via . Under det tredje året efter ikraftträdandet ska parterna bedöma situationen när det gäller handeln med jordbruksprodukter mellan parterna, sådana produkters särskilda känslighet och utvecklingen av jordbrukspolitiken på båda sidor. På en lämplig ömsesidig grundval ska parterna sedan undersöka möjligheterna att utveckla liberaliseringen av handeln med jordbruksprodukter, i synnerhet de produkter som omfattas av tullkvoter. Efter avtalets ikraftträdande får parterna komma överens om att överväga ett påskyndande och en utvidgad omfattning av avskaffandet av tullar på handeln. 7.5.3Icke-tariffära åtgärder (artiklarna 152–153) Avtalet omfattar icke-tariffära åtgärder, som syftar på olika myndighetsåtgärder som begränsar eller försvårar internationell handel. Exempel på sådana handelshinder är kvoter, licenser och tekniska handelshinder. När det gäller icke-tariffära åtgärder slås i avtalet fast att parterna ska medge varandra s.k. nationell behandling i enlighet med bestämmelsen i artikel III i 1994 och att ingen av parterna får anta eller bibehålla förbud eller restriktioner vid import eller export, om inget annat anges i avtalet eller i enlighet med artikel XI i 1994. Administrativt samarbete och samordning Prop.2013/14: 250 (artiklarna 154–157) Avtalet slår fast att administrativt samarbete är av största vikt för tillämpning och kontroll av den förmånsbehandling som beviljas och att oegentligheter och bedrägeri i tullfrågor bör bekämpas. Om en part på grundval av objektiva dokumenterade uppgifter konstaterar att den andra parten uppvisat bristande administrativt samarbete och/eller under- låtenhet att kontrollera en oegentlighet eller ett bedrägeri, får den berörda parten tillfälligt avbryta den relevanta förmånsbehandlingen av den eller de berörda produkterna. 7.5.5Handelspolitiska skyddsåtgärder (artiklarna 158–169) I avtalet bekräftar parterna sina rättigheter och skyldigheter att vidta handelspolitiska skyddsåtgärder enligt bland annat bestämmelserna i 1994. Det finns också bestämmelser om öppenhet där parterna åtar sig att underrätta varandra i det fall man inleder en undersökning som gäller skyddsåtgärder. Eventuella skyddsåtgärder ska införas på ett sådant sätt som i minsta möjliga utsträckning påverkar parternas handel. Avseende så kallade anti-dumpnings- och utjämningsåtgärder är parterna överens om att använda sådana i enlighet med internationella regelverk och att i samband med denna typ av åtgärder säkerställa en fullständig redogörelse för de omständigheter som ligger till grund för beslutet. 7.5.6Tekniska handelshinder, standardisering, metrologi, ackreditering och bedömning av överensstämmelse (artiklarna 170–175) Avtalet omfattar även så kallade tekniska handelshinder. om tekniska handelshinder () införlivas i avtalet. Genom avtalet ska parterna stärka sitt samarbete på området för tekniska standarder samt system för ackreditering och bedömning av överens- stämmelse i syfte att öka den ömsesidiga förståelsen av sina respektive system och underlätta tillträdet till sina respektive marknader. I sitt samarbete ska parterna sträva efter att främja initiativ som underlättar handeln. Det kan omfatta stärkt regleringssamarbete och utveckling av högkvalitativ infrastruktur för standardisering. ska vidta nödvändiga åtgärder för att gradvis uppnå en anpassning till unionens tekniska föreskrifter, standarder och motsvarande system och landet förbinder sig att följa de principer och den praxis som fastställs i relevanta delar av unionens regelverk. Parterna bekräftar också principen från om att etiketterings- eller märkningskrav inte får vara mer handelsbegränsande än vad som är nödvändigt för att uppfylla ett legitimt mål. Prop.2013/14: 250 Sanitära och fytosanitära åtgärder (artiklarna 176–191) Med sanitära och fytosanitära åtgärder avses åtgärder som införs för att skydda människors, djurs eller växters liv och hälsa från risker som kommer från exempelvis sjukdomar, skadegörare och gifter. ska anpassa sina sanitära och fytosanitära åtgärder och sin lagstiftning om djurs välbefinnande till på området, vilket kommer att förenkla handelsprocedurerna ytterligare. En mekanism för snabbt samråd ska inrättas för att lösa handelsstörningar i samband med sanitära och fytosanitära åtgärder. Detta inbegriper ett särskilt system för snabba och tidiga varningar vid veterinära och fytosanitära nödsituationer. 7.5.8Tullar och förenklade handelsprocedurer (artiklarna 192–201) Parterna erkänner i avtalet vikten av tull- och handelslättnadsfrågor i utvecklingen av handeln. För att främja handeln och en effektiv kontroll ska parterna därför stärka samarbetet på tullområdet och till avtalet finns ett protokoll om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor som närmare reglerar hur detta samarbete ska gå till. Protokollet ger en starkare rättslig ram för en korrekt tillämpning av tullagstiftningen och kampen mot smuggling. Till exempel ska den ena partens tullmyndighet efter begäran lämna de upplysningar som krävs för att den andra partens tullmyndighet ska kunna tillämpa tullagstiftningen på ett korrekt sätt. 7.5.9Etablering, handel med tjänster och elektronisk handel (artiklarna 202–263) När det gäller etablering omfattar avtalet bestämmelser om nationell behandling och mest gynnad nation-behandling av företag. I fråga om handel med tjänster medför avtalet ett brett marknadstillträde. Avtalet innehåller också möjligheten att ytterligare avreglera tjänstehandeln efter framtida anpassning till på områdena för finansiella tjänster, telekommunikation och elektronisk handel, post- och budtjänster samt internationella sjötransporttjänster. När det gäller tillfällig närvaro av fysiska personer för affärsändamål ska parterna enligt avtalet tillåta att en investerare från den andra parten anställer personer som är medborgare i EU:s medlemsstater respektive under förutsättning att de anställda är s.k. nyckelpersonal eller praktikanter med akademisk examen. Avtalet innehåller också åtaganden om marknadstillträde beträffande leverantörer som tillhandahåller tjänster på kontraktsbasis. 7.5.10 Löpande betalningar och kapitalrörelser Prop.2013/14: 250 (artiklarna 264–267)