prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal 1:11 Bidrag till vissa studier 1:13 Utveckling av vuxenutbildning m.m. 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning 1:16 Fler anställda i lågstadiet Summa Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning 2:2 Universitets- och högskolerådet 2:3 : Utbildning på grundnivå och 2:4 : Forskning och utbildning på 2:5 : Utbildning på grundnivå och 2:6 : Forskning och utbildning på 2:7 : Utbildning på grundnivå 2:8 : Forskning och utbildning på 2:9 : Utbildning på grundnivå 2:10 : Forskning och utbildning 2:11 : Utbildning på grundnivå och 2:12 : Forskning och utbildning på 2:13 : Utbildning på grundnivå 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2:14 : Forskning och utbildning 2:15 : Utbildning på grundnivå 2:16 : Forskning och utbildning Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och 2:19 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:20 : Forskning och 2:21 : Utbildning på grundnivå 2:22 : Forskning och utbildning 2:23 Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och 2:24 Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på 2:25 : Utbildning på grundnivå och 2:26 : Forskning och utbildning på 2:27 : Utbildning på grundnivå och 2:28 : Forskning och utbildning på 2:29 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:30 : Forskning och 2:31 : Utbildning på grundnivå och 2:32 : Forskning och utbildning på 2:33 : Utbildning på grundnivå 2:34 : Forskning och utbildning 2:35 konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:36 konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå 2:37 Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:38 Gymnastik- och : Forskning och 2:39 : Utbildning på grundnivå och 2:40 : Forskning och utbildning på 2:41 : Utbildning på grundnivå och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2:42 : Forskning och utbildning på 2:43 : Utbildning på grundnivå och 2:44 : Forskning och utbildning på 2:45 : Utbildning på grundnivå 2:46 : Forskning och utbildning 2:47 : Utbildning på grundnivå 2:48 : Forskning och utbildning 2:49 : Utbildning på grundnivå och 2:50 : Forskning och utbildning på 2:51 : Utbildning på grundnivå och 2:52 : Forskning och utbildning på 2:53 : Utbildning på grundnivå och 2:54 : Konstnärlig forskning och utbildning : Utbildning på grundnivå och utbildning på forskarnivå på grundnivå och avancerad nivå forskning och utbildning på forskarnivå 2:59 : Utbildning på grundnivå 2:60 : Forskning och utbildning på 2:61 Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och 2:62 Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 3:1 : Forskning och 3:2 : Avgifter till internationella 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål 4:2 Avgift till och 4:3 Kostnader för Svenska 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och Summa Vissa gemensamma ändamål 2:35 Dans- och cirkushögskolan: 2:36 Dans- och cirkushögskolan: Konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete 2:37 dramatiska högskola: 2:38 dramatiska högskola: Konstnärlig forskning och konstnärligt 2:45 Högskolan på : Grundutbildning 2:46 Högskolan på : Forskning och 2:64 i : Konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete 4:1 Internationella programkontoret för Totalt för utgiftsområde 16 Utbildning och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Tabell 3.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 2.3, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Nedanstående tabell ger en översikt över respektive regeringens hittillsvarande mål och de indikatorer som bedömts vara centrala för att följa måluppfyllelsen för respektive område. Resultatredovisningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Regeringen avser att genomföra en översyn av mål och indikatorer inom utgiftsområdet och avser att återkomma i budgetpropositionen . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 3.4 Mål och indikatorer för utgiftsområde 16 ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet Mål för barn- och Mål för universitet och Mål för forskning och Målet för de skolformer som vara av hög och likvärdig vuxenutbildning är att vuxna behoven av arbetskraft med högskolor ska hålla en ska stödjas och stimuleras i i arbetslivet eller medverka till förutsättningar att nå de möjlighet att utveckla sina att utveckla eller bevara med hög kvalitet och kunskaper och sin kompetens i utveckla sina kunskaper, syfte att stärka sin ställning i inom smala yrkesområden som arbets- och samhällslivet samt är betydelsefulla för individen att främja sin personliga för utbildningen ska vara den utbildning för vuxna gäller också att de som fått minst utbildning ska prioriteras. – Deltagande i förskola – Andelen examinerade som artiklar, som ett mått – Andel kursdeltagare som har har ett arbete året efter slutfört eller avbrutit en – Andelen examinerade som och vissa mindre och andel som fortsätter en har ett arbete inom – Resultat på nationella – Betyg på gymnasial nivå – Betyg och meritvärden artiklar i , , – Behörighet till något av – Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en – Resultat på nationella andel som fortsätter en för de högst citerade – Andel deltagare som uppnått – Andel elever med lägst godkänt betyg på –Externa medel för – Andel elever som – Andel av lärarna i komvux, särvux och sfi som har – Andel av personalen i – Andel av lärarna i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 – Andel av lärarna i gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan som har pedagogisk högskoleexamen Nedanstående tabeller ger en översikt över omfattningen av den verksamhet som bedrivs inom utgiftsområdet. Översikten sträcker sig över tidsperioden –2013. Uppgifterna bygger på statistik från , () och Universitets- kanslersämbetets NU-databas om inget annat anges. I avsnittet redovisas också övergången mellan olika utbildningsformer, internationellt samarbete och uppföljning av EU:s gemensamma utbildningsmål. Tabell 3.5 Antal barn/elever/studerande 2008–20131 Tusental 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Kvalificerad yrkesutbildning (KY) och yrkes- högskoleutbildningar (YH)6, 7 Utbildning på grundnivå och avancerad nivå6,10,11 1Uppgifterna avser läsår och antal barn/elever/studerande är hämtade från officiella statistik (, och NU-databas) om inget annat anges. Eventuella summeringsfel beror på avrundning. 2Avser antalet inskrivna barn och elever . 4Antal elever i reguljär utbildning. 7Avser studerande på alla utbildningsomgångar som pågått under ett kalenderår (startade, avslutade och under hela kalenderåret pågående omgångar), inklusive de studerande som tillkommit under utbildningens gång. En person räknas som studerande så länge han eller hon finns med på minst en rekvisition av statsbidrag. De som är registrerande på flera utbildningsomgångar under ett kalenderår räknas en gång för varje omgång. Även de som är registrerade på flera omgångar inom en utbildning räknas en gång för varje omgång. Detta är dock en marginell andel (av de studerande 2011 och 2012). Tidsserien är uppdaterad –2013 utifrån den ovan beskrivna förändrade definitionen som infördes . inkluderades alla registrerade studerande även de som hoppat av studierna året innan. 8Avser antal deltagare i långa kurser. 9Kompletterande utbildningar ska tillgodose olika utbildningsbehov utanför utbildningssystemet. Utbildningarna bedrivs av enskilda huvudmän framför allt inom konsthantverk, friskvård m.m. Avser antal elever , nettoräknat så att en elev bara räknas en gång. 10Avser helårsstudenter på grundnivå och avancerad nivå exklusive uppdragsutbildning. 11Totaluppgifterna är hämtade från NU-databas. 12Avser antal doktorander med minst en procents aktivitet . Uppgifterna är kompletterade med efterrapporteringar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 3.6 Offentliga kostnader budgetåren 2008–2013, Tabell 3.7 Antal lärare/personal och studerande fördelade på kön 2008–20131, tusental Andel av BNP i 1Redovisningen omfattar inte polisprogrammet, försvarsmaktens utbildningar, arbetsmarknads- och personalutbildning samt övrig utbildning hos privata utbildningsanordnare. Uppgifterna redovisas i löpande priser. 2Preliminära uppgifter , dock ej vad gäller KY, universitet och högskolor och studiestöd. 3Nettokostnad exklusive avgifter. 4Inklusive skolskjuts, reseersättning och inackordering. 5Omräknade värden baserat på antalet elever i reguljär utbildning. 6Inkluderar komvux, särvux, sfi och även () (). 7Resultatredovisning för folkhögskolorna återfinns under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, avsnitt 16 Folkbildning. 9Inkluderar forskning och utbildning på forskarnivå 10Inkluderar studiebidrag och studiemedlens bidragsdel samt kostnaderna för räntesubventioner, avskrivningar och statlig ålderspensionsavgift. Resultatredovisning för studiestöd återfinns under utgiftsområde 15 Studiestöd. 11De redovisade andelarna har minskat med ungefär en halv procentenhet jämfört med uppgifter i tidigare budgetproposition till följd av revideringar och EU-harmoniseringar som genomförts av nationalräkenskaperna. Personal verksamma i flera skol-/verksamhetsformer Vuxenutbildning (totalt) 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ”…” = Uppgift saknas. 1Uppgifterna avser läsår och antal elever/studerande/antal heltidstjänster om inget annat anges. 2Avser antalet anställda, exklusive arbetsledare, som arbetar med barn. 3Avser antal årsarbetare. 5Avser antal tjänstgörande lärare. 6Avser antal årsarbetare. ingår inte längre personal verksam vid externa utbildningsanordnare i måttet över antal årsarbetare i komvux, måttet är därför att anse som underskattat. 7Avser antalet lärare i heltidstjänster, utbildningar med statsbidrag/studiestöd. 8Undervisande och forskande personal exklusive forskarstuderande. Övergången mellan olika utbildningsformer Av de elever som /13 avslutade sina studier i gick direkt vidare till gymnasieskolan. Andelen var ungefär lika stor för män som för kvinnor. Av de som påbörjat en kurs inom vuxenutbildning (komvux) 2013 hade gymnasieutbildning som studiebakgrund, hade en tvåårig eller kortare gymnasieutbildning och hade endast grund- eller folkskola som utbildningsbakgrund. Andelsfördelningen var ungefär densamma . För av eleverna saknas uppgift om utbildningsbakgrund. Elevers övergång från gymnasieskolan till högskolan redovisas upp till efter avslutade gymnasiestudier. De mest aktuella uppgifterna finns för elever som avslutade sina gymnasiestudier , då andelen elever som gick direkt från gymnasieskolan till högskolan var . Detta innebar en nedgång med en procentenhet från föregående år. Andelen elever som gick direkt från gymnasieskolan till högskolan var högre bland kvinnor än bland män, respektive . Av de elever som slutförde gymnasieskolan hade totalt övergått till högskolan efter avslutade gymnasiestudier. Motsvarande andel var efter avslutade gymnasiestudier. Av de elever som slutförde gymnasieskolan gick totalt vidare efter avslutade gymnasiestudier. Av de som påbörjat en yrkeshögskoleutbildning hade ett två till långt yrkesförberedande gymnasieprogram som studiebakgrund. Enligt Myndigheten för årsrapporter –2014 var andelen för kvinnorna och för männen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 När det gäller sysselsättningen närmast före påbörjande av en yrkeshögskoleutbildning avser de senaste resultaten de som examinerats 2012. var studerande året före påbörjandet av utbildningen. Av de som tog ut en examen från högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad nivå mellan läsåren 2004/05 och 2008/09 hade gått vidare till utbildning på forskarnivå senast under /13. Bland kvinnorna var andelen och bland männen . Eftersom fler kvinnor än män tar ut en examen på högskolenivå är dock skillnaden mellan de båda könen när det gäller antalet som går vidare till utbildning på forskar- nivå mindre än skillnaden i andelen. Det internationella utbildnings- och forskningssamarbetet bidrar till att öka kvaliteten i svensk utbildning och forskning samt till att ge ökad kunskap om och förståelse för andra länder och deras kulturer. En utbildning och forskning av hög kvalitet stärker möjligheter att stå starkt inför globaliseringens utmaningar. Internationellt lyfts utbildningens och forskningens betydelse fram i allt fler sammanhang. Dialog och erfarenhetsutbyte syftar till att skapa bättre förutsättningar för att möta gemensamma utmaningar. Detta ligger i linje med politik för global utveckling (PGU) där regeringens gemensamma ansvar för att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling klargörs. Det internationella samarbetet stöds genom en rad samarbetsprogram, däribland EU:s program för utbildningssamarbete Erasmus+, programmet för forskningssamarbetet, Horizon 2020 och Nordiska ministerrådets program Nordplus. Genom dessa program erbjuds dels stöd för individers mobilitet dels samarbetsprojekt för forskning och samtliga verksamhetsformer inom utbildning. EU-samarbetet på utbildningsområdet ska inte omfatta harmonisering av medlemsstaternas Unionen har enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget) befogenhet att främja samarbetet mellan medlemsstaterna. har 2020-strategin inneburit en ny dynamik för utbildningsfrågorna i EU. Vid rådsmötet antog utbildningsministrarna rådsslutsatsen Att investera i utbildning – ett svar på En ny syn på utbildning: att investera i färdigheter för att uppnå bättre socioekonomiska resultat och den årliga tillväxtöversikten . Rådsslutsatserna lyfter bl.a. fram utbildningsområdets roll i 2020-strategin och att utbildning är en viktig nyckel till ökad sysselsättning och ekonomisk återhämtning i . Vid rådsmötet antog utbildningsministrarna rådsslutsatser om den högre utbildningens sociala dimension. Medlemsstaterna åtar sig i slutsatserna bl.a. att vidta åtgärder för att stärka underrepresenterade gruppers tillgång till, deltagande i och fullbordande av högre utbildning och att stödja tydlighet när det gäller olika vägar genom utbildningssystemet och mellan utbildnings- former. Vid rådsmötet antog utbildningsministrarna rådsslutsatser om den europeiska högre utbildningens globala dimension bl.a. med utgångspunkt i kommissionens meddelande Den europeiska högre utbildningen i världen (se faktapromemoria 2012/13: FPM146). Vid rådsmötet antog utbildnings- ministrarna även rådsslutsatser om effektivt ledarskap inom utbildning. Slutsatserna tar bl.a. upp utbildningsledares komplexa roll och vilka förutsättningar som bör finnas för att ett ledarskap inom utbildning ska kunna bli effektivt. publicerade kommissionen sitt meddelande En öppen utbildning: Innovativ inlärning och undervisning med ny teknik och öppna utbildningsresurser för alla (se faktapromemoria 2013/14: FPM17). I meddelandet presenterar kommissionen en europeisk agenda för främjandet av högkvalitativa och innovativa inlärnings- och undervisningsmetoder genom ny teknik och digitalt innehåll. Det nya programmet för utbildning, ungdom och idrott, Erasmus+, beslutades efter att förhandlingar pågått Det övergripande syftet med programmet är att stärka kvaliteten i europeisk utbildning, i det europeiska samarbetet inom ungdomsområdet och inom idrottsområdet genom samarbetsprojekt och insatser för att stimulera mobilitet. har två rådsmöten ägt rum. antog utbildningsministrarna rådsslutsatser om Effektiv och innovativ utbildning för att investera i kompetens – till stöd för den europeiska planeringsterminen . Slutsatserna lyfter fram vikten av reformer på utbildningsområdet inom ramen för den europeiska terminen och för att uppnå de mål som satts i 2020-strategin. antog utbildningsministrarna rådsslutsatser om effektiv lärarutbildning, flerspråkighet och om kvalitetssäkring inom utbildningen. I rådsslutsatserna om en effektiv lärarutbildning lyfts bl.a. frågor om kvalitetssäkring av lärarutbildningen, kompetensramar för lärare och lärarutbildare samt samarbete kring utveckling av lärarutbildningen. Rådsslutsatserna om flerspråkighet betonar vikten av flerspråkighet i och utbildnings- ministrarna enades om att följa upp utvecklingen av språkkunskaper på europeisk nivå. I rådsslutsatserna om kvalitetssäkring inom utbildningen betonas bl.a. vikten av att medlemsstaterna utvecklar och främjar en kvalitetskultur genom hela utbildningssystemet och en kontinuerlig utveckling av kvalitetssäkringssystemen. Ministrarna planerar att fortsätta arbetet med att förbättra de europeiska verktyg som finns till stöd för kvalitetssäkring, erkännande och rörlighet. Liksom präglades den europeiska forskningspolitiken av förberedelserna inför nästa ramprogram för forskning och innovation, Horizon 2020. tog rådet och ställning till olika delförslag och inleddes förhandlingar under ledning av det irländska ordförandeskapet. nåddes en kompromiss som godkändes av och av rådet . Den kompromiss som beslutades innebär att reglerna för ersättning förenklas jämfört med tidigare ramprogram så att administration och byråkrati kan minskas. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Även den ökade budgeten för det () samt inriktningen på den del av programmet som heter Samhällsutmaningar är i linje med svenska prioriteringar. presenterade ett meddelande om partnerskapsprogram inom forskning och innovation (KOM [2013] 494). lades ett antal specifika förslag till program inom olika forsknings- och innovationsområden baserade på artikel 185 och artikel 187 i EUF-fördraget. Programmen förhandlades och rådets position fastställdes vid konkurrenskraftsrådet . Förhandlingar med Europa- parlamentet inleddes och beslut om programmen kunde fattas . EU:s finansiella bidrag till programmen kommer att tas från Horizon . Därutöver kommer även medlemsstaterna och näringslivet att bidra med kompletterande finansiering vid deltagande i programmet. beslutade att Europeiska forskningsområdet (ERA) ska vara förverkligat . presenterade en första rapport om utvecklingen av ERA. Rapporten går igenom de framsteg som gjorts inom ramen för de prioriteringar som rådet har ställt sig bakom. Kommissionens slutsats är att inte har något helt enat område för forsknings- verksamhet med fri rörlighet för forskare, vetenskaplig kunskap och teknik. Mot bakgrund av rapporten antogs rådsslutser om ERA vid . I slutsatserna anges att medlemsstaterna tillsammans med ska ta fram en färdkarta , vilken ska vara till stöd för ERA:s fortsatta utveckling. kommer att presentera sin slutrapport med en bedömning om ERA:s förverkligats i enlighet med Europeiska rådets beslut. I och med Lissabonfördraget infördes en särskild rättslig grund för rymdpolitiken (artikel 189 i EUF-fördraget). EU fick därmed en större roll inom europeisk rymdverksamhet. EU utvecklar därför stegvis sina ambitioner inom området. EU är inte längre enbart användare av rymdteknik. I projekt som har lika starka politiska och vetenskapliga eller tekniska 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 drivkrafter blir EU:s och det europeiska rymdorganet European Space Agency:s () roller svåra att särskilja. Samarbetet och samordningen mellan och EU är därmed en viktig fråga för de båda aktörerna och deras respektive medlemsstater. Vid konkurrenskraftsrådets möte om rymdfrågor antogs slutsatser om utveckling av en europeisk rymdindustripolitik. En viktig utgångspunkt var att rymdverksamheten inte enbart är en fråga om forskning och teknisk utveckling och att dess europeiska politiska dimension bör utvecklas. nåddes en politisk överenskommelse mellan rådet och om en ny förordning för jordobservationsprogrammet . Förordningen godkändes formellt av parlamentet och rådet . Programmet har utvecklats gemensamt inom EU och och kommer med de data och tjänster som utvecklas ge det europeiska samarbetet mervärde genom ökad kunskap om klimatförändringar, användningen av naturresurserna m.m. som underlag för det gemensamma miljöarbetet. har medlemsländerna även diskuterat ett förslag om inrättande av ett stödjande ramverk för rymdövervakning och spårning av objekt, t.ex. satelliter, i rymden. avser ett inrättande av en tjänstefunktion på europeisk nivå med syfte att undvika kollisioner mellan rymdfarkoster eller mellan rymdfarkoster och rymdskrot. Tjänsten ska baseras på ett sensornätverk under namnet SST (Space Surveillance and Tracking). har diskussionen inom den europeiska rymdorganisationen () fortsatt om hur de framtida relationerna mellan EU och bör utvecklas. Medlemsstaternas inriktning för detta uttrycktes i en rådsdeklaration vid mötet i . arbetar med att främja respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer. genomför utbildningsinsatser inom tre huvudsakliga sektorer: 1) demokratisk samhällsstyrning och innovation, 2) mångfald och 3) politiskt deltagande. Målet för insatser inom den första sektorn är att utveckla demokratiska kompetenser och stärka demokratisk kultur. bidrar fem multilaterala projekt till att uppnå detta mål, exempelvis ett projekt om utbildning för demokratiskt medborgarskap och mänskliga rättigheter. Målet för den andra sektorn är att utveckla människors förmåga till dialog och till att hantera kulturell mångfald. Det så kallade verkar för detta mål genom att bygga nätverk och utbilda de som är verksamma inom utbildningssystemet. Målet för den tredje sektorn är att stärka deltagande i demokratiska samhällen. bidrar fem multilaterala projekt till detta mål, t.ex. ett projekt om kvalitet i utbildning, då främjande av tillgången till utbildning av god kvalitet ses som en förutsättning för effektivt deltagande. för utbildning och forskning (MR-U) har ansvar för Nordiska ministerrådets samarbete inom utbildning och forsknings- politik. MR-U koordinerar dessutom minister- rådets samarbete inom språk- och IT-politik. En huvudprioritet för MR-U var programmet Hållbar nordisk välfärd som MR-U genomför i samarbete med för social- och hälsopolitik (MR-S). Programmet syftar till att ta fram innovativa lösningar som kan utveckla och förnya den nordiska väldfärdsmodellen. Lösningarna ska bl.a. bidra till ökad kvalitet och jämställdhet i utbildning. Exempelvis har en kunskapsbank som samlar goda erfarenheter för att motverka avhopp från skolan upprättats. En annan prioritering var att utveckla samarbetet om utbildning och forskning för grön tillväxt. En översyn av det nordiska forsknings- samarbetet utgör underlaget för MR-U:s arbete för att utveckla ett mer effektivt, fokuserat och sektorsövergripande samarbete på forsknings- området.