prop · H20345 · 2014-12-19 00:00:00 — Som framgått ovan ska en elev enligt den av regeringen föreslagna definitionen av nyanländ inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. Lagrådet har påpekat att någon motsvarande reglering enligt förslaget inte finns för en elev som har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här i landet senast vid höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . Någon sådan tidsgräns finns inte heller för en elev som efter skolgång i har varit bosatt utomlands och därefter har återvänt till för att återuppta sin utbildning här. Frågan bör enligt Lagrådet övervägas i den fortsatta beredningen. Regeringen vill inledningsvis påpeka att det föreslås att det ska gälla särskilda tidsgränser för elevers deltagande i olika åtgärder till stöd för nyanlända. Av avsnitt 9 framgår exempelvis att en elev ska få ges undervisning i s.k. förberedelseklass i högst . Mot denna bakgrund finns det inget behov av någon ytterligare tidsgräns som tar sikte på elevkategorier som har varit bosatta utomlands och vars kunskaper vid behov ska bedömas på samma sätt som gäller för nyanlända. Det skulle snarare kunna hävdas att tidsgränsen för hur länge en elev ska anses vara nyanländ är onödig. Tidsgränsen fyller dock funktionen att markera att eleven efter en viss tids skolgång inte längre tillhör den särskilda kategorin nyanlända. Det skulle annars kunna upplevas som stigmatiserande om vissa elever under hela sin skolgång klassificeras som tillhörande en viss kategori med en särskild benämning. Frågan kan då väckas om den föreslagna tidsgränsen i stället bör sänkas från till 2014/15:45 . En så pass kort tidsgräns som skulle dock kunna sända felaktiga signaler om att en nyanländ elev normalt sett inte skulle vara i behov av stödåtgärder utbildning i svensk skola, trots att forskning har visat att det är en lång process att lära sig ett andraspråk. Skollagen innehåller andra bestämmelser om stödåtgärder som skulle kunna vara tillämpliga även för nyanlända. Hur de föreslagna nya stödåtgärderna förhåller sig till skollagens bestämmelser om annat stöd behandlas i avsnitt 10. Som det anförts tidigare kan det vidare finnas behov att införa fler bestämmelser i skollagen som rör nyanlända. Majoriteten av remissinstanserna har inte heller haft några invändningar mot den föreslagna tidsgränsen. Mot denna bakgrund anser regeringen att det ska anges i definitionen av nyanlända att en elev inte längre ska anses vara nyanländ skolgång här i landet. Nyanlända inom gymnasieskolans program språkintroduktion Införandet av en definition av nyanlända medför vissa följdändringar i bestämmelserna om introduktionsprogrammet språkintroduktion. Enligt 17 kap. 3 § skollagen är syftet med språkintroduktion bl.a. att ge ”invandrarungdomar som anlänt till ” en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilket möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Enligt 12 § samma kapitel står språkintroduktionen öppen för ”ungdomar som anlänt till ” och som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Enligt gällande lagstiftning är det huvudmannen som avgör vilka ungdomar som ska anses vara anlända, vilket innebär att tidsgränsen för att en elev ska vara aktuell för språkintroduktion kan vara såväl kortare som längre än . Formuleringen ”invandrarungdomar som anlänt till ” respektive ”ungdomar som anlänt till ” bör enligt regeringen ersättas med ”nyanlända ungdomar”, som anknyter till den föreslagna definitionen av ”nyanländ”. Denna ändring syftar till att målgruppen för språkintroduktion ska avgränsas på ett tydligare sätt och innebär att språkintroduktionen står öppen för elever som har gått mindre än i svensk skola. Språkintroduktion riktar sig dock enligt gällande rätt inte till alla nyanlända elever som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram, utan endast till dem som har så bristande kunskaper i svenska att de behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Det bör även i fortsättningen vara huvudmannen som avgör vilka elever som har detta behov. Tiden som en elev anses vara i behov av språkintroduktion är i de flesta fall sannolikt kortare än den tid som en elev anses vara nyanländ. Det kan därmed finnas nyanlända som visserligen inte klarat det kunskapskrav som minst ska uppnås i ämnet svenska eller svenska som andraspråk, men som ändå befinner sig på en sådan språklig nivå att det är en bättre lösning för personen att gå ett annat introduktionsprogram. På övriga introduktionsprogram utan behörighetskrav går också andra elever som inte klarat det lägsta kunskapskravet i något av svenskämnena. Språkintroduktion ska dock inte enbart stå öppen för nyanlända ungdomar. Det kan inträffa att en elev som gått fyra Prop. 2014/15:45 år i skolan på grund av särskilda skäl ändå bedöms vara i behov av den utbildning som ges inom ramen för språkintroduktion. Det kan t.ex. bero på att eleven av olika anledningar inte kunnat inhämta tillräckliga kunskaper i svenska språket och därför befinner sig på samma kunskapsnivå som många nyanlända. Detta bör komma till uttryck genom att det görs ett tillägg i 17 kap. 12 § skollagen med innebörden att även andra elever än nyanlända får gå språkintroduktion om det finns särskilda skäl. 6Bedömning av elevers kunskaper och placering i årskurs och undervisningsgrupp Bedömning av elevernas kunskaper Regeringens förslag: En bedömning av en nyanländ elevs kunskaper ska göras, om eleven har tagits emot i någon av skolformerna , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan, och en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Om det behövs ska en sådan bedömning också göras dels för en elev som har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här i landet senast vid höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller , dels för en elev som efter skolgång i har varit bosatt utomlands och därefter har återvänt till för att återuppta sin Bedömningen ska göras skyndsamt. När det gäller nyanlända elever ska bedömningen slutföras i sådan tid att beslut om vilken årskurs och undervisningsgrupp eleven ska placeras i kan fattas från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av skolformerna , grundsärskolan, specialskolan eller Detsamma gäller en elev som har gått i svensk skola och som efter bosättning utomlands har återvänt till för att återuppta sin skolgång här. När det gäller en elev som har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här senast vid höst- terminens start det kalenderår han eller hon fyller , ska en bedöm- ning, om en sådan behövs, göras senast från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av skolformerna , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Rektorn ska ansvara för att en elevs kunskaper bedöms i de fall det krävs enligt regleringen eller bedöms behövas. En bedömning av en elevs kunskaper ska – när det är fråga om nyanlända eller elever som återvänder till för att återuppta sin skolgång här – utgöra underlag för beslut om vilken årskurs och under- visningsgrupp eleven ska placeras i, hur undervisningen i de olika ämnena ska planeras och hur tiden mellan de olika ämnena ska fördelas. När det är fråga om en elev som har varit bosatt utomlands och som har 2014/15:45 påbörjat sin utbildning här i landet senast vid höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller , ska bedömningen av elevens kunskaper utgöra underlag vid planering av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om underlaget för bedömningen. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. I promemorian föreslås att kravet på en bedömning av nyanländas kunskaper ska vara ovillkorligt. Promemorians förslag omfattar inte elever som har varit bosatta utomlands och som har påbörjat sin utbildning här i landet senast vid skolpliktens inträde. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker förslaget i huvudsak eller har inga invändningar mot det, däribland , och . , , , i län, och kommun menar att den föreslagna tidsgränsen för utförande av bedömningen är väl avvägd. Vissa remissinstanser, däribland Kommuner och Landsting (SKL), SPSM och , anser att tidsgränsen kan vara för kort. SKL anser att det bör finnas utrymme att, vid särskilda skäl, få än på sig för att göra en bedömning och att förslaget är otydligt i fråga om hur omfattande bedömningen ska vara. Även anser att elever ofta inte har möjlighet att visa faktiska kunskaper under en så som . tillstyrker förslaget men anser att det bör finnas utrymme för att sträcka ut tiden i vissa fall. , , , kommun och Flyktinggruppernas riksråd, anser att tiden för kartläggning gärna kan vara kortare än . Flera remissinstanser, bl.a. , , och kommuner, SKL och lämnar förslag på vem som ska utföra kartläggningen eller anser att det bör klargöras. Det betonas att både kompetens inom ämnet och i elevens modersmål krävs. Synpunkter har också framförts om vikten av kompetensutveckling för personal som berörs av bedömningen av elevernas kunskaper, bl.a. från SKL, och Svenska Röda Korset. Skolinspektionen uppmärksammar att promemorian inte ger svar på hur bedömningarna ska gå till. anser att förtydliganden behövs om att prövning och kunskapsbedömning bör göras på elevens starkaste språk och att eleven har rätt till studiehandledning på modersmålet. kommun anser att utgångspunkten för bedömningen av en elevs kunskaper måste vara modersmålet i samtliga ämnen. kommun framför en liknande synpunkt. Vissa remissinstanser, bl.a. , anser att såväl elev som vårdnadshavare eller deras ställföreträdare bör få insyn och inflytande och vara delaktiga vid bedömningen av elevens kunskaper samt att det är viktigt att skolan kommunicerar bedömningsunderlaget med dem som är parter i ärendet, dvs. eleven och hans eller hennes vårdnadshavare eller anser att förtydliganden behövs om att eleven har rätt till Prop. 2014/15:45 utbildning som bedömningen pågår. undrar var eleverna ska befinna sig (undervisningsgrupp) och hur eventuella placeringar ska ses juridiskt som kartläggningen sker. Inspektionen undrar också vad som gäller för elevernas närvaro . Ett antal remissinstanser, däribland och , påpekar att avskaffandet av de individuella utvecklingsplanerna i årskurs 6–9 bör medföra överväganden om det behövs någon ytterligare dokumentation av bedömningen och resultatet av elevens kunskaper. Skolinspektionen anser att det vore värdefullt om det även beträffande de elever som väljer att gå en gymnasieutbildning gjordes en bedömning av elevernas kunskaper som utgångspunkt för genomförandet av deras utbildning. kommun ställer sig mycket tveksam till förslaget att regeringen ska få meddela föreskrifter om underlaget för bedömningen av elevens kunskaper och hävdar den inställning som gäller enligt allmänna råd, dvs. att dessa bör följas, såvida inte skolan kan visa att den handlar på andra sätt som leder till att kraven i bestämmelserna uppnås. Skälen för regeringens förslag Nyanlända elevers kunskaper behöver bedömas En förutsättning för att undervisningen ska ge eleven möjlighet att utvecklas så långt som möjligt inom ramen för utbildningen är att skolan tar fasta på de kunskaper eleven har utvecklat och vad eleven behöver fortsätta att utveckla för att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Det finns stora skillnader mellan skolor, både vad gäller i vilken mån det görs en bedömning av nyanlända elevers kunskaper och med vilken kvalitet denna bedömning görs. Detta konstateras bl.a. i rapporterna Utbildning för nyanlända elever (2014) och Behovsinventering inför kompetensutvecklingsinsatser för kartläggning av nyanländas kunskaper (2014). Skillnaderna riskerar att leda till att kraven på en likvärdig utbildning inte uppfylls. Det är viktigt att beakta att elever som har invandrat och som har anlänt när de är äldre än när man normalt börjar i skolan i , visserligen oftast har bristande kunskaper i det svenska språket men för övrigt kan ha mycket goda kunskaper i de olika ämnena. Undervisningen för nyanlända elever utgår dock inte alltid från att de är en heterogen grupp elever utan det förekommer generella lösningar som inte tar hänsyn till elevers individuella förutsättningar eller behov. Hur undervisningen för nyanlända elever bör utformas, vilken ämnesundervisning de kan delta i och i vilken omfattning detta kan ske är alltid en bedömning som måste göras individuellt utifrån den enskilda eleven. Utgångspunkten ska vara att eleven så snart möjligt ska delta fullt ut i ordinarie undervisning i alla ämnen. För att detta ska vara möjligt kan olika typer av språk- och kunskapsutvecklande insatser krävas. 2014/15:45 I läroplanerna finns krav på att elevens kunskapsutveckling ska följas. För de nyanlända eleverna förutsätter det att skolan bildar sig en uppfattning om deras kunskapsnivåer. I läroplanerna saknas dock krav på att en bedömning av elevens kunskaper ska göras relativt snart efter elevens ankomst till skolan. I vissa skolor påbörjas en kartläggning av elevens kunskaper efter elevens skolstart, i andra skolor hålls bara ett enklare introduktionssamtal. Det är viktigt att skolor redan tidigt bildar sig en uppfattning om vilka kunskaper som nyanlända elever har. En bedömning av kunskaperna redan inledningsvis är själva fundamentet för den vidare utbildningen och syftar till att de nyanlända eleverna ska kunna placeras i ett sådant sammanhang att de kan ta till sig undervisningen. Bedömningen syftar också till att redan på ett tidigt stadium upptäcka elever som behöver särskilda åtgärder från skolans sida. Ytterligare ett argument för att tidigt göra en bedömning av nyanlända elevers kunskaper är att en sådan bedömning ökar förutsättningarna för att alla elever ska få en likvärdig utbildning. Regeringen föreslår därför att det införs ett krav på en väl underbyggd inledande bedömning av nyanlända elevers kunskaper. Utgångspunkten för bedömningen ska vara att eleven ska kunna följa och tillgodogöra sig undervisningen i den elevgrupp som eleven normalt ska tillhöra. I vissa fall kan det dock redan från början stå klart att en bedömning av en nyanländs elevs kunskaper inte behövs, så kan t.ex. vara fallet om eleven eleven har bott utomlands har gått i en svensk utlandsskola. Kravet att det ska göras en bedömning av en nyanländ elevs kunskaper bör därför inte vara ovillkorligt, utan en sådan bedömning bör kunna underlåtas om en sådan bedömning framstår som uppenbart obehövlig. Det är vidare inte rimligt att en nyanländ elev särskilt bedöms som han eller hon byter skola. En sådan ordning skulle innebära ett administrativt merarbete som inte är motiverat. I stället bör denna grupp elever efter en första bedömning behandlas som andra elever. Förslaget innebär därför att en bedömning bara ska göras när eleven tas emot inom skolväsendet och att bedömningen ska beaktas vid beslut som tas i den nya skolan. Att bedömningen ska beaktas innebär dock inte att den nya skolan måste följa den. Eleven kan exempelvis ha gjort stora framsteg sedan bedömningen, som kanske gjordes . Det måste i så fall finnas möjlighet för den nya skolan att ta hänsyn till sådana förhållanden. Vilka elever ska bedömas? I avsnitt 5 har regeringen redogjort för sin syn på vilka elever som ska omfattas av definitionen av en nyanländ. Det föreslås där att definitionen ska vara relativt snäv. Det innebär att definitionen inte kommer att träffa alla elever som har bott utomlands, utan de som kommer hit efter ordinarie skolstart. Som flera remissinstanser har påpekat, bl.a. och , kan det dock finnas elever som har kommit till tidigare än ordinarie skolstart som också har behov av en bedömning av sina kunskaper. För att fånga upp elever som har bott utomlands, men som inte omfattas av definitionen av nyanländ, föreslår regeringen att även en sådan elevs kunskaper ska bedömas när han eller Prop. 2014/15:45 hon kommer till skolan, om det behövs i det enskilda fallet. Skälen till att det inte föreslås någon obligatorisk bedömning av ett barns kunskaper när det gäller barn som kommit till före ordinarie skolstart är att en hel del av dessa barn har levt länge i och att det därmed ofta inte finns något behov av en bedömning av deras kunskaper. Det kan dessutom upplevas som i någon mån stötande att skilja ut utlandsfödda barn och låta dem genomgå en bedömning enbart av det skälet att de är utlandsfödda. Ett ytterligare skäl är att den administrativa bördan för rektorerna och lärarna inte ska öka i onödan. Eftersom det i nu aktuella fall handlar om barn som påbörjar sin skolgång är det i princip deras kunskaper i svenska språket som en bedömning ska avse. Ytterligare en kategori av elever som kan behöva få sina kunskaper bedömda är elever som efter skolgång i har varit bosatta utomlands och därefter har återvänt till för att återuppta sin utbildning här. Även när det gäller sådana elever bör en bedömning av en elevs kunskaper göras, om det bedöms behövas i det enskilda fallet. I så fall bör bedömningen göras från det att eleven på nytt har tagits emot inom skolväsendet i någon av skolformerna , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. När det gäller nyanlända elever på gymnasienivå anser regeringen att det inte finns skäl att införa ett krav på en inledande bedömning av deras kunskaper. Orsaken är att introduktionsprogrammet språkintroduktion är speciellt anpassat för att ta emot nyanlända elever och skolorna bör ha väl utarbetade metoder för att avgöra vilken undervisning en elev behöver. För många elever kan också tidigare betyg ge vägledning om elevens kunskapsnivåer. Hur ska bedömningen gå till? Frågan om behovsprövning för barn som anlänt före ordinarie skolstart kan uppkomma i lärarens möte med eleven. Som nämnts ovan är det i princip den språkliga förmågan som ska bedömas. Vilka behov som en elev har och hur dessa bäst möts för att eleven på bästa sätt ska nå kunskapsmålen måste bedömas och avgöras i det enskilda fallet. Det är därför upp till rektorn att avgöra om det finns behov av en bedömning av elevens kunskaper. Det är dock viktigt att ett ställningstagande bara bygger på den enskildes behov och att andra faktorer inte vägs in. Flera remissinstanser har haft synpunkter på vem som ska göra bedömningen av nyanlända elevers kunskaper och hur bedömningen ska gå till. Regeringen anser att skolan ska ha möjlighet att själv välja vilken personal som är mest lämpad att genomföra bedömningen av elevens kunskaper. Det vore önskvärt att bedömningen kunde genomföras på elevens starkaste språk, men det är inte alltid praktiskt möjligt att finna t.ex. en modersmålslärare som talar det aktuella språket. Det är därför nödvändigt att skolan har ett visst handlingsutrymme att genomföra bedömningen på något annat språk. Motsvarande gäller i de fall en bedömning ska göras av andra elevers kunskaper efter en behovsprövning i det enskilda fallet. Bedömningen ska utgöra underlag för beslut om placering i årskurs m.m. Bedömningen av en elevs kunskaper föreslås – när det är fråga om nyanlända eller elever som återvänder till för att återuppta sin skolgång här – utgöra underlag för beslut om vilken årskurs och undervisningsgrupp eleven ska placeras i, hur undervisningen i de olika ämnena ska planeras och hur tiden mellan de olika ämnena ska fördelas. När det är fråga om en elev som har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här i landet senast vid höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller , bör bedömningen av elevens kunskaper utgöra underlag för planeringen av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden. Bedömningen bör vidare vara något som skolpersonalen rent allmänt beaktar när undervisningen för nu aktuella elever planeras och genomförs. Vid planeringen av undervisning för eleverna måste skolan beakta vilka kunskaper varje enskild elev har utvecklat, vad eleven behöver fortsätta att utveckla för att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås och hur undervisningen ska ge eleven möjlighet att utvecklas så långt som möjligt inom ramen för utbildningen. Den inledande bedömningen syftar dock inte till att ersätta läroplanens krav på att elevens kunskapsutveckling ska följas kontinuerligt, utan detta kvarstår oförändrat. Det är viktigt att det inte dröjer alltför innan nyanlända elever och andra elever vars kunskaper ska bedömas får en undervisning som möter deras förutsättningar och behov. Skolan bör se till att dessa elever får en undervisning som utgår från deras befintliga kunskaper och ger förutsättningar att uppnå kunskapskraven. som det är väsentligt att bedömningen av elevens kunskaper är väl underbyggd bör detta inte få ta alltför och därmed försvåra för eleven att komma vidare i sin kunskapsutveckling. Flera remissinstanser har haft synpunkter som har föreslagits i promemorian för att bedöma en nyanländ elevs kunskaper. Många har ansett att den föreslagna tiden är väl avvägd medan andra anser att den är för kort. Det finns också de som anser att den är för lång. Regeringen har förståelse för att den föreslagna bedömningstiden i en del fall kan vara alltför kort. För många elever krävs det sannolikt för att genomföra en mer ingående kartläggning. Avsikten är dock inte att i detta inledande skede göra en helt uttömmande kartläggning av elevens kunskaper. Det viktiga är att han eller hon bedöms skyndsamt och därmed tidigt ges de åtgärder som är lämpliga. Den initiala bedömningen ska också underlätta årskursplacering och/eller en placering i undervisningsgrupp och regeringen bedömer att det inte är gynnsamt för eleven om sådana placeringar dröjer mer än . Regeringen anser därför att förslaget i promemorian ska genomföras i denna del så att ett beslut om årskursplacering och placering i undervisningsgrupp kan ske . Det finns dock inget som hindrar att en fortsatt kartläggning görs av vissa elever som kan vara särskilt svåra att bedöma. Därmed tillgodoses vissa remissinstansers synpunkter på att bedömningstiden i vissa fall kan vara för kort. En sådan kartläggning får dock göras inom ramen för det ansvar skolan har att följa elevens fortsatta kunskapsutveckling så att eleven på bästa sätt ska kunna utvecklas så långt som möjligt och efter det att beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp har fattats. Naturligtvis finns det inte heller något som hindrar att kartläggningen görs än . Lagrådet har påpekat att om skolan utnyttjar hela den tid som står till förfogande för bedömningen av kunskaper, så får den som ska fatta beslutet ingen tid för sitt beslutsfattande. Hur detta ska lösas bör enligt Lagrådet övervägas i den fortsatta beredningen. Enligt Lagrådet finns det också skäl att överväga om det inte bör krävas att bedömningen av elevens kunskaper och beslut baserat på denna bedömning avseende placering i årskurs och undervisningsgrupp ska göras respektive fattas , dock senast inom den tid som framgår av 12 c och 12 e §§. Regeringen anser i likhet med Lagrådet att det finns skäl att förtydliga regleringen om de olika tidsfristerna. Det är ett viktigt syfte med den föreslagna regleringen i dess helhet att nyanlända elever integreras så snabbt som möjligt med övriga elever. Det är väsentligt att den inledande bedömningen görs skyndsamt och detta bör enligt regeringen komma till uttryck i lagtexten. När det gäller nyanlända elever bör vidare förslaget justeras så att det uppställs ett krav på att bedömningen ska slutföras i sådan tid att beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp kan fattas senast inom tid som föreslås i avsnitt 6.2, dvs. från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i eller någon motsvarande skolform.