prop · H103145 · 2014-03-25 00:00:00 — Flera delar av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö utvecklas positivt, bl.a. inomhusmiljön. Viktiga delar av arbetet innefattar åtgärder för en god ventilation, för minskade radonhalter och för förbättrad energieffektivitet. Den obligatoriska ventilationskontrollen bidrar till bättre ventilation i de byggnader som omfattas av kontrollen. Allt fler bostäder åtgär- das mot höga radonhalter och för flerbostadshusen bedöms möjligheterna att minska radonhalterna till gränsvärdet som goda. Byggnader energief- Skr. 2013/14:145 fektiviseras kontinuerligt och värms i allt större utsträckning upp med Den totala slutanvändningen av energi i bostäder och lokaler har minskat med per uppvärmd areaenhet –2009. Åtgärdsprogram för hotade arter ger resultat Arbetet med biologisk mångfald är långsiktigt och resultaten visar sig ofta först långt efter det att insatserna påbörjas. Här har det långsiktiga arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter varit framgångsrikt inom många områden, bl.a. flera arter av grodor. Ett exempel är lövgrodan som har återhämtat sig efter restaurering av småvatten och våtmarker i . Antalet spelande har ökat från 2 500 individer 1989 till långt över 10 000 och klassas nu som livskraftig. Ett annat exempel är bevarandet av stora och skyddsvärda träd i kulturlandskapet. Ekhagar med ihåliga träd är viktiga för drygt 200 hotade arter. återskapas deras livsmiljö genom en storsatsning av länsstyrelserna i bland annat och län. Det är ofta gamla träd som växer på platser som kyrkogårdar och parker. 3 Strategier och etappmål för att stärka åtgärdsarbetet Regeringen beslutar om strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom prioriterade områden där insatser bedöms vara mest angelägna och där tydliga styrsignaler behövs. Strategierna och etappmålen är i huvudsak målövergripande, dvs. omfattar områden som bidrar till såväl generationsmålet som flera miljökvalitetsmål. Syftet med strategierna och etappmålen är att ge tydlig prioritet åt in- satser inom områden där det finns ett stort behov av åtgärder för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Etappmålen ska även tyd- liggöra var insatser bör sättas in, t.ex. om tyngdpunkten bör ligga på in- ternationellt samarbete eller om huvuddelen rör det nationella arbetet. Miljömålsberedningen tar fram förslag till strategier och etappmål i bred För att få en bred förankring och möjlighet till avvägningar i politiska frågor har den parlamentariskt sammansatta Miljömålsberedningen i upp- gift att föreslå strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder. med Miljömålsberedningen är att nå en bred politisk samsyn för långsik- tiga beslut på särskilt svåra områden inom miljöpolitiken. ska hantera frågor som rör flera samhällsintressen inom olika politikom- råden och som kräver politiska avvägningar, eller områden som är sär- Beredningen är sammansatt av ledamöter från sju av riksdagspartierna, samt sakkunniga och experter utsedda av regeringen. Beredningens övergripande mandat gäller . 2013/14:145 Ett motiv till att inrätta Miljömålsberedningen var att öka kontaktytorna med icke-statliga aktörer för att i ökad utsträckning involvera dem i det åtgärdsinriktade miljöarbetet. Företrädare för näringslivet och organisationer ingår därför som sakkunniga i Miljömålsberedningen, t.ex. från kommuner och landsting, länsstyrelserna, Svenskt näringsliv, och miljöorganisationer. Miljömålsberedningen ska stimulera till debatt om de avvägningar mot andra samhällsintressen som kan krävas för att stärka arbetet med att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. I uppdraget ingår att inhämta kunskap och förankra beredningens förslag till strategier och etappmål med myndigheter, med aktörer som har regionalt utvecklingsansvar, med landsting, kommuner, näringsliv och ideella organisationer och med forskarsamhället. Det sker bl.a. genom expertarbetsgrupper, seminarium, studieresor och fokusgruppsmöten. Det är särskilt prioriterat att aktuell forskning ligger till grund för de strategier som tas fram. Utöver detta arrangerar Miljömålsberedningen särskilda möten och seminarier med de aktörer som direkt berörs av beredningens förslag. Sedan miljömålssystemet utvecklades har regeringen presenterat två strategier i miljömålssystemet, en strategi för en giftfri miljö (prop. 2013/14:39) och en strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 20013/14:141). Strategierna består av etappmål, styrmedel och åtgärder som bidrar till att öka takten i arbetet med att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Strategierna ger också vägledning till länsstyrelser, myndigheter, kommuner och näringsliv om viktiga prioriteringar i detta arbete. Även internationella arbete styrs av strategierna och etappmålen, t.ex. tydliggörs att ska arbeta aktivt för att utveckla de gemensamma regelverken inom EU och internationellt när det gäller kemikalier och luftföroreningar. Etappmålen redovisas i bilaga 3. Arbete pågår med att ta fram ytterligare strategier och etappmål, se avsnitt 3.4. Strategi för en giftfri miljö Strategin för en giftfri miljö presenterades i regeringens proposition På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39). Strategin utgörs av de åtta etappmål för farliga ämnen som regeringen har beslutat samt av insatser som bidrar till att nå etappmålen. Strategin innehåller också insatser som i övrigt behövs för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Etappmålen rör särskilt farliga ämnen, kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper, information om farliga ämnen i varor, utveckling och tillämpning av , en effektivare kemikalietillsyn inom EU, giftfria och resurseffektiva kretslopp, minskning av barns exponering för farliga kemikalier samt ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt. delsverket ansvarar för uppföljningen av etappmålen, delvis i samarbete med . Strategin utgår från principerna om att förebygga risker, att åtgärda problem vid källan och att förorenaren betalar samt från försiktighetsprincipen och substitutionsprincipen. En viktig utgångspunkt i strategin är att skyddet av barn och andra särskilt känsliga grupper är prioriterat. Tyngdpunkten i strategin ligger på att tillämpa och stärka befintliga om kemikalier så att ny kunskap tas fram och omsätts i åtgärder för att bättre skydda människors hälsa och miljön. I strategin konstateras även att nya EU-regler bör utvecklas. När det är motiverat av hälso- och miljöskäl, kan överväga att gå före med proportionerliga nationella åtgärder inom det icke-harmoniserade området. Insatser på global nivå för att minska kemikalierisker är fortsatt högt prioriterade. Regeringens satsning på en handlingsplan för en giftfri vardag utgör en viktig del av den samlade strategin för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. För att arbetet med handlingsplanen ska vidareutvecklas och intensifieras har beslutat om resursförstärkningar till Kemikalieinspektionen för perioden –2020 (prop. 2013/14:1, Utgiftsområde 20, bet. 2013/14:MJU1, rskr. 2013/14:122). Strategin bidrar främst till att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och delar av generationsmålet, men de insatser som följer av etappmålen förbättrar även möjligheten att nå andra miljökvalitetsmål som luft, Grundvatten av god kvalitet, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ett rikt odlingslandskap, God bebyggd miljö och Ett rikt växt- och djurliv. Strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster Strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster presenterades i regeringens proposition En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141). Strategin utgörs av de tio etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som regeringen har beslutat samt av insatser som bidrar till etappmålen och i övrigt till att främja biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Etappmålen rör ekosystemtjänster och resiliens, betydelsen av den biologiska mångfalden och värdet av ekosystemtjänster, hotade arter och naturtyper, invasiva främmande arter, kunskap om genetisk mångfald, helhetssyn på markanvändningen, skydd av landområden, sötvattensområden och områden, miljöhänsyn i skogsbruket, ett variationsrikt skogsbruk och ett nationellt skogsprogram. och ansvarar för uppföljningen av etappmålen. I uppföljningsarbetet ska myndigheterna samarbeta med varandra och med andra berörda myndigheter som t.ex. Havs- och vattenmyndigheten, Försvarsmakten, , och geologiska undersökning. Tyngdpunkten i arbetet med strategin är att åstadkomma ett effektivt och integrerat åtgärdsarbete som samlat leder till att mål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster nås till 2020. Detta gäller såväl nationella mål som EU-mål och internationella mål. Bevarandet av den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna behöver ske integrerat genom en kombination av olika insatser som for- 2013/14:145 mellt och frivilligt skydd, skötsel, miljöanpassat brukande och restaurering. Utvecklingen av miljöhänsynen inom brukandet är en central del i arbetet med bevarande av biologisk mångfald och ska vara en integrerad del av regionala handlingsplaner för grön infrastruktur. I handlingsplanerna ska olika bevarandeinsatser ses samlat för att stärka de ekologiska sambanden i landskapet. Detta kommer också att bidra till att utveckla helhetssynen i exempelvis arbetet med att förena produktionsmål och miljömål inom skogsbruket. Arbetet med den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna kan inte enbart ske inom ramen för det nationella perspektivet. Flera av utmaningarna kräver insatser globalt. Regeringen avser därför att fortsätta vara pådrivande för en hög ambitionsnivå i olika internationella naturvårdskonventioner och i EU-samarbetet. Strategin och etappmålen bidrar främst till att nå generationsmålet och framför allt miljökvalitetsmålen Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Grundvatten av god kvalitet, Myllrande våtmarker, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö och Ett rikt växt- och djurliv. I varierande utsträckning berörs även Begränsad klimatpåverkan, Bara naturlig försurning, Ingen övergödning, Giftfri miljö, Grundvatten av god kvalitet och God bebyggd miljö. Strategin bidrar även till att nå målen i för biologisk mångfald till 2020 och Aichimålen, dvs. de globala mål som presenterats i den strategiska plan för biologisk mångfald 2011–2020 som antogs i inom FN:s konvention för biologisk mångfald (CBD). 3.2 Andra etappmål i miljömålssystemet Utöver de etappmål som ingår i de beskrivna två strategierna har etappmål beslutats inom områdena klimat, luftföroreningar och avfall. Regeringens ambition är att de etappmålen ska knytas till strategier. Etappmålen redovisas i bilaga 3. För klimatarbetet har ett etappmål beslutats om minskade utsläpp av växthusgaser till 2020. Etappmålet handlar om utsläpp av växthusgaser i från verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. Etappmålet är styrande för det nationella klimatarbetet. ansvarar för uppföljningen av etappmålet. De insatser som följer av etappmålet bidrar i första hand till möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Etappmål för utsläpp av luftföroreningar Tre etappmål har beslutats om utsläpp av luftföroreningar. handlar om begränsade utsläpp av luftföroreningar i , om begräns- ningar av utsläpp från sjöfarten och om luftföroreningar från småskalig Etappmålen är främst styrande för agerande i inter- nationella sammanhang som arbetet med det s.k. Göteborgsprotokollet under FN:s konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (CLRTAP), arbetet med att genomföra EU:s direktiv om nationella ut- släppstak för vissa luftföroreningar (direktiv /81/EG) och arbetet Skr. 2013/14:145 inom (Helcom) med att skärpa kraven på far- ansvarar för uppföljningen av etappmålen. De insatser som följer av etappmålen bidrar i första hand till möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen luft och Bara naturlig försurning. De bidrar även till miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Regeringen har beslutat om två etappmål för avfall. Etappmålen handlar om ökad resurshushållning i livsmedelskedjan och ökad resurshushållning i byggsektorn. Etappmålen är främst styrande för det nationella arbetet med att öka resurshushållningen, förebygga avfall och genomföra EU:s avfallsdirektiv (direktiv /98/EG). Flera åtgärder för att nå en ökad resurshushållning i livsmedelskedjan respektive byggsektorn finns både i den nationella avfallsplan och i det avfallsförebyggande program som beslutar enligt avfallsförordningen (2011:927). Båda gäller till 2017. Flera aktörer berörs av åtgärderna, både myndigheter och verksamhetsutövare. ansvarar för uppföljningen av etappmålen. De insatser som följer av etappmålen bidrar i första hand till möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen God bebyggd miljö, Giftfri miljö, Begränsad klimatpåverkan och Ett rikt odlingslandskap. 3.3Etappmålen bidrar till flera mål I miljömålssystemet har sammanlagt tjugofyra etappmål beslutats inom fem olika områden. Områdena är farliga ämnen, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, klimat, luftföroreningar samt avfall. Etappmålen för farliga ämnen ingår i regeringens strategi för en giftfri miljö och etappmålen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster ingår i regeringens strategi med samma namn. De insatser som följer av strategierna och etappmålen utgör viktiga bidrag till möjligheterna att nå flera miljökvalitetsmål samt flera av generationsmålets strecksatser. Strategierna och etappmålen bidrar till flera mål och har beslutats inom områden där behovet av åtgärder för att öka takten i genomförandet är stort (se översikten i tabell 3.1). Etappmålen bidrar till flera miljökvalitetsmål. Det illustreras i följande tabell. Av tabellen framgår att två miljökvalitetsmål saknar etappmål som bidrar till miljökvalitetsmålet. Det gäller Skyddande ozonskikt och Säker strålmiljö. Anledningen till detta är att uppföljningen av miljökvalitetsmålen visar att målen kommer att nås med beslutade och planerade styrmedel. Därför är det inte prioriterat att ta fram strategier eller etappmål riktade till dessa miljökvalitetsmål. De strategier och etappmål som är under utveckling kommer att fylla på bilden och flera av miljökvalitetsmålen kommer att beröras av ytterligare strategier och etappmål. Se vidare avsnitt 3.4. Etappmålen bidrar till flera miljökvalitetsmål Av tabellen framgår hur etappmålen inom respektive område bidrar till de 16 miljökvalitetsmålen. Etappmålen för farliga ämnen ingår i strategin för giftfri miljö och etappmålen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster ingår i strategin med samma namn. 3.4Det fortsatta arbetet med strategier och etappmål Regeringen utvärderar löpande behovet av ytterligare strategier och etappmål och har lagt flera uppdrag för att ta fram förslag till nya strategier och etappmål. Här följer en kortfattad redogörelse för det arbete som pågår med att utveckla strategier och etappmål inom miljömålssystemet. Strategi för en långsiktigt hållbar markanvändning Regeringen har i tilläggsdirektiv uppdragit åt Miljömålsberedningen att lämna förslag till en strategi för en långsiktigt hållbar markanvändning (dir. 2011:91). Beredningen redovisade ett delbetänkande (SOU 2013:43) som har tagits om hand i regeringens beslut om etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (dnr M2014/593/Nm) och i propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141). I slutbetänkandet kommer Miljömålsberedningen att behandla frågor om hållbar användning av jordbruksmark samt hur styrningen av mark- användningen kan utvecklas för ett ökat helhetsperspektiv. 2013/14:145 beredningen ska slutredovisa uppdraget . Strategi för en sammanhållen vattenpolitik Regeringen har i tilläggsdirektiv uppdragit åt Miljömålsberedningen att lämna förslag till en strategi med etappmål, styrmedel och åtgärder för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik. Uppdraget ska utgå från en bred problemanalys med ett helhetsperspektiv på havs- och sötvattenspolitik. Miljömålsberedningen ska slutredovisa uppdraget senast (dir. 2012:95). Strategi för en storslagen fjällmiljö Regeringen har gett i uppdrag att ta fram ett förslag till en strategi med etappmål, styrmedel och åtgärder som ska bidra till att nå miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. Uppdraget ska redovisas senast (dnr M2013/1253/Nm). Strategi för en god bebyggd miljö Regeringen har gett i uppdrag att ta fram förslag på en strategi med etappmål, styrmedel och åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö och berörda delar av generationsmålet. I arbetet ska Bo- verket samverka med , , och . Uppdraget ska redovisas senast (dnr M2014/210/Mm). har på regeringens uppdrag föreslagit ett etappmål om en hållbar återföring av fosfor (dnr M2013/2076/Ke). Verket har även på regeringens uppdrag föreslagit fem etappmål som rör avfall, förorenade områden och kadmium (dnr M2013/3232/Ke). Båda redovisningarna är ute på remiss och kommer därefter att beredas inom . Grunden i den svenska miljöpolitiken är styrmedel i form av reglering och lagstiftning, exempelvis genom . I detta ingår prövning, tillsyn och regelgivning. är alltså ett viktigt verktyg. verket och systemet för prövning är utformat för att möjliggöra en sam- lad och integrerad tillståndsprövning för att på så sätt kunna bedöma den totala miljöpåverkan av verksamheter och åtgärder i ett sammanhang och därmed nå maximal miljönytta och kunna styra mot miljökvalitetsmålen. Prövningen av miljöfarliga verksamheter sker vid miljöprövningsdelega- tionerna vid tolv av landets länsstyrelser samt vid de fem mark- och mil- Ansvaret för miljötillsynen är fördelat på flera olika myn- digheter såväl central som regionalt och lokalt. Andra styrmedel som är centrala för genomförandet av miljöpolitiken är ekonomiska styrmedel som miljöstyrande skatter och handel med ut- 2013/14:145 släppsrätter men även riktade bidrag, miljökrav i offentlig upphandling och teknik- och innovationsupphandling. Även informativa styrmedel samt forskning och utveckling har en viktig roll i miljöarbetet. Genom att identifiera drivkrafter för miljöarbete hos privata aktörer och främja och aktivt stödja genomförande på frivillig väg kan administrativa styrmedel som reglering och tillsyn kompletteras på ett effektivt sätt. Se vidare i avsnitt 4.5 om de olika processer och generella styrmedel som är viktiga verktyg i arbetet med att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Miljöhänsyn behöver aktivt integreras i verksamheter inom de delar av samhället som påverkar miljön och människors hälsa. Det betyder att den samhällsomställning som krävs för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen kräver lösningar inom alla politikområden, exempelvis inom skattepolitiken, infrastrukturpolitiken, transportpolitiken, energipolitiken, jordbrukspolitiken och bostadspolitiken. Integrering av miljöhänsyn i andra politikområden är därför ett centralt inslag i miljöpolitiken. Konkret innebär integrering av miljöhänsyn exempelvis att hänsyn tas till miljöpåverkan när den framtida transportpolitiken utformas och att myndigheterna tar hänsyn till miljöfrågorna i genomförandet av sina kärnverksamheter. 4.1Nationella myndigheter har ett operativt ansvar Myndigheternas arbete och uppgift att ta initiativ i arbetet med att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen är viktigt för genomförandet av miljöpolitiken. Myndigheter med ansvar i miljömålssystemet ska verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås Regeringen har stärkt myndigheternas ansvar för att aktivt bidra till att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås. Det tidigare sektorsansvaret, som etablerades 1998, har utvecklats och har totalt tjugofem myndigheter ett utpekat ansvar i miljömålssystemet (se bilaga 4). Ansvaret innebär att myndigheterna ska verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås och vid behov föreslå åtgärder för att utveckla miljöarbetet. Ansvaret innebär vidare att myndigheterna ska integrera miljöarbetet i sina ordinarie verksamheter. Myndigheterna har en långtgående frihet att själva bestämma hur de ska bedriva arbetet. har en särskild roll genom sin uppgift att vägleda de myndigheter som har ett ansvar i miljömålssystemet och att samordna miljömålsuppföljningen. har även i uppgift att utveckla, följa upp och utvärdera tillämpningen av samhällsekonomiska analyser inom miljömålssystemet. avser regeringen att ge ett ansvar inom miljömålssystemet mot bakgrund av att myndigheten får ansvaret för det samlade statliga upphandlingsstödet (prop. 2013/14:1, utg.omr. 2, avsnitt 6.4). Regeringen anser att upphandlingsstödet även omfattar bl.a. miljöhänsyn i offentlig upphandling, inklusive kriterier för grön offentlig upphandling. I samband med att inrättades 2014 överfördes vissa verksamheter från till den nybil- har ersatt som myndighet med ansvar inom miljömålssystemet. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera myndigheternas arbete inom miljömålssystemet. Uppdraget (dnr M2013/234/Ma) slutredovisades (Statskontoret 2014:10) och bereds inom . redovisade Statskontoret en delrapport med en kartläggning av myndigheternas miljöarbete (Statskontorets rapport 2013:12). I rapporten konstateras bl.a. att det är svårt att med utgångspunkt i myndigheternas redovisningar få en bild av vilket miljöarbete de genomför, hur det miljöarbete som görs kopplar till miljökvalitetsmålen och hur myndigheterna ser sin roll och sitt ansvar i miljömålssystemet. Mot bakgrund av Statskontorets slutsatser, har regeringen förtydligat kraven på att de berörda myndigheterna integrerar miljökvalitetsmålen och generationsmålet i genomförandet av sina verksamheter. Arbetet för att nå målen är en prioriterad fråga för regeringen som kommer att fortsätta att följa upp de tjugofem myndigheternas arbete med att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen, bl.a. genom att följa upp myndigheternas årsredovisningar. Miljömålsforum är ett tillfälle för dialog mellan miljöministern och myndighetscheferna Som ett ytterligare stöd i myndigheternas arbete för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen träffar miljöministern regelbundet berörda myndighetschefer i miljömålsforum. I miljömålsforum ingår myndighetschefer från de tjugofem myndigheter som har ansvar i miljömålssystemet och en landshövding som representant för den regionala nivån. I forumet förs en informell dialog om hur miljöarbete integreras i myndigheternas verksamheter. I forumet diskuteras miljöfrågor som spänner över flera politikområden, synergieffekter eller konflikter mellan olika samhällsintressen, samt möjligheter till samarbeten och samverkan. Miljöministern har sammanträtt med myndighetscheferna i miljömålsforum vid fem tillfällen då forumet bl.a. har diskuterat myndigheternas ansvar och deras arbete med frågor inom miljömålssystemet och temafrågor som hållbar konsumtion och produktion och trafik och miljö. Alla myndigheter har ett ansvar genom miljöledningsförordningen Utöver de tjugofem myndigheter som har ansvar i miljömålssystemet ska alla statliga myndigheter bidra till att miljökvalitetsmålen nås. Detta framgår av förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. Enligt förordningen ska statliga myndigheter införa och utveckla miljöledningssystem som integrerar miljöhänsyn i myndigheternas verksamheter så att hänsyn tas till verksamheternas direkta och indirekta miljöpåverkan på ett systematiskt sätt. Det innebär också att myndigheterna ska besluta om en miljöpolicy och interna miljömål som ska bidra till en hållbar utveckling och till att nå miljökvalitetsmålen. Myndigheterna ska redovisa miljöledningsarbetet till . gör en sammanfattning av myndigheternas arbete med miljöledningssystemet.