prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — Kultursamverkansmodellen innebär att lands- tingen ska arbeta fram kulturplaner i samverkan med bl.a. det civila samhället (se avsnitt 3.4.2). Denna samverkan möjliggör för det civila sam- hällets organisationer att påverka kulturens ut- veckling i länen och samverka kring denna. Myndigheten för kulturanalys presenterade rapporten ligger i tiden. Rapporten visar att samverkan har ökat i och med kultursamverkansmodellen, men att samråd med det civila samhället behöver vidare- utvecklas. Förändringar i instruktioner för myndigheter på kulturområdet För att betona det civila samhällets betydelse för kulturområdet har det uppdrag om samverkan med det civila samhället som tidigare funnits i det årliga regleringsbrevet för flera myndigheter förts in i 19 kulturmyndigheters instruktioner. Förändringarna i instruktionerna trädde i kraft . Principen om kvalitet syftar till att belysa den särskilda kvalitet som det civila samhällets orga- nisationer har vid bl.a. utförandet av välfärds- tjänster. Principen omfattar också frågor om kunskap om det civila samhället. Utredningen stärkt civilsamhälle (dir. 2014:40) har bl.a. i uppdrag att analysera och bedöma om organisationernas särart och ställ- ning i förhållande till nationell lagstiftning och EU-rätt kan och bör utvecklas eller tydliggöras. Frågan om den särskilda kvaliteten i de tjänster som organisationerna tillhandahåller blir 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ofta aktuell i samband med upphandling. Utredningen ska därför även lämna förslag om hur organisationernas möjligheter att delta i offentlig upphandling kan förbättras. ansvarar för ett flervetenskapligt forskningsprogram om det civila samhället. Inom ramen för forskningspro- grammet pågår 15 forsknings- projekt. anordnades en internationell vetenskaplig konferens inom ramen för programmet och en utlysning av projektbidrag med relevans för det civila samhället genomfördes. Av totalt 56 inkomna ansökningar beviljades fyra nya projekt bidrag. De beviljade projekten omfattade olika forskningsinriktningar. Ett exempel är ett filosofiskt projekt som studerar fackföreningars dubbla roll som frivilligorganisationer och politiska aktörer. Vidare fördelade Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor medel till studier inom identifierade behovsområden avse- ende det civila samhället. De 39 ansökningar som kom in från 15 universitet prövades av en veten- skaplig beredningsgrupp. Tre ettåriga projekt fick stöd med teman som pensionärsorganisa- tionernas inflytande på äldreomsorgen, civilsam- hällets roll i socialt utsatta bostadsområden samt hur väl intresseorganisationer representerar medborgares åsikter i sin kommunikation med den nationella politiken. Ett projekt om jäm- ställdhetsarbete inom idéburna organisationer tilldelades utvecklingsstöd. genomförde Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor även ett kun- skapsseminarium i syfte att sprida forskning och annan vetenskapligt grundad kunskap om det civila samhället. () lämnade 2012 rapporten Det civila samhället 2010 – ett rege- ringsuppdrag med undersökningar från Statitiska centralbyrån. I rapporten redovisas statistik om organisationernas ekonomi på ett sätt som anpassats till FN:s statistiksystem för satellit- räkenskaper om ideella organisationer, Interna- tional Classification of Non Profit Organisat- ions (ICNPO), för att bättre beskriva det civila samhället. Det finns anledning att använda denna statistik för fördjupad analys och jämförelser mellan områden inom det civila samhället samt att ge statistiken en vidare spridning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 fortsatt att utveckla statistiken om det civila samhället och kommer att redovisa en uppdaterad version av sin statistikrapport . Principen om långsiktighet syftar till att för- bättra organisationernas möjligheter att planera, bedriva och utveckla sin verksamhet på ett lång- siktigt sätt. Ett generellt stöd, såsom organisations- och verksamhetsbidrag, gör det möjligt för det civila samhällets organisationer att på ett långsiktigt sätt upprätthålla basfunktioner utan något större inslag av offentlig styrning. Diagram 15.1 Fördelning av organisations- och verksamhetsbidrag respektive projektbidrag Statligt stöd till det civila samhällets organisationer Statsbidrag om sammanlagt fördelas till det civila samhällets organisa- tioner inom flertalet verksamhetsområden. I området politiken för det civila samhället ingår stöd till idrotten, bidrag till allmänna samlings- lokaler, bidrag för kvinnors organisering, stöd till friluftsorganisationer samt bidrag till riks- dagspartiers kvinnoorganisationer. I avsnitten 15.5 respektive 15.6 redogörs närmare för stödet till idrotten och bidraget till friluftsorganisation- erna. samlingslokaldelegation fördelar medel som investeringsbidrag. Investeringsbi- drag kan ges till nybyggnad, ombyggnad och inköp av allmän samlingslokal, samt till stan- dardhöjande reparationer och tillgänglighets- skapande åtgärder. Sammanlagt 90 föreningar med projekt spridda över hela landet beviljades bidrag . Stödet gick i första hand till åtgärder som är miljövänliga, sparar energi och förbättrar tillgängligheten samt höjer lokalernas standard. av projekten syftade till att förbättra tillgängligheten genom åtgärder för personer med funktionshinder. samlingslokaldelegation fördelade även bidrag till 16 projekt för utveckling av ung- domsverksamhet i allmänna samlingslokaler 2013. Vidare fördelades bidrag till samlingslokal- hållande föreningars riksorganisationer, dvs. och Parker, och Våra Gårdar. Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor har i uppdrag att lämna en sammanfattande redogörelse för vissa av de bi- drag som myndigheten hanterar. Redogörelsen omfattar bl.a. statsbidrag för kvinnors organise- ring, bidrag till jämställdhetsprojekt och bidrag till verksamheter mot rasism och liknande for- mer av intolerans. Organisationer på nationell nivå kan söka organisationsbidrag från Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor för sin ordinarie verksamhet. Sammanlagt 264 orga- nisationer lämnade in ansökningar och 221 av dem beviljades organisationsbidrag 2013. Av statsbidraget till kvinnors organisering som Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor fördelade utbetalades som organisations- eller etablerings- bidrag, vilket är en högre andel . Vidare fördelade stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer 2013. Stödet fördelades till samtliga åtta riksdagsparti- ers kvinnoorganisationer. En ny förordning (2014:108) om statsbidrag till ideella organisationer inom kulturmiljöområ- det trädde i kraft . Principen om öppenhet och insyn betonar det civila samhällets viktiga roll som opinionsbildare i demokratin. Det är angeläget att viktigare be- slut föregås av en transparent process där det civila samhället har möjlighet till insyn och dia- log, särskilt i frågor som rör det civila samhällets villkor. Remissförfarandet är en samrådsform som an- vänds för att uppfylla regeringsformens krav på beredning av regeringsärenden. Synpunkter inhämtas från myndigheter, kommuner och landsting men även från det civila samhällets organisationer. Totalt har 200 remisser skickats ut till fler än 4 000 organisationer . av organisationerna svarade på remisserna. Utöver de inbjudna inkom ytterligare sammanlagt 210 organisationer med synpunkter. kod för idéburna organisationer utvecklade tillsammans med idéburna organisationer en kod för främ- jande av idéburna organisationers medverkan i offentliga beslutsprocesser, Code of Good Practice on Civil Participation. Koden ger exem- pel på hur medborgare genom engagemang i idéburna organisationer kan delta i den politiska beslutsprocessen. Den är ett verktyg som myn- digheter, kommuner och föreningar kan använda för att planera och utvärdera sin samverkan. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor har spridit ytterligare infor- mation till idéburna organisationer och offent- liga aktörer om koden. Som exempel kan näm- nas Myndigheten för delaktighet (tidigare Han- disam) som har använt koden som utgångspunkt för den överenskommelse myndigheten har slutit med funktionshindersorganisationerna för att bl.a. definiera ramarna för samråd i myndig- hetens funktionshindersråd. Myndigheten har även tagit fram en vägledning för samråd med funktionshindersrörelsen. slöts en överenskommelse mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting (dnr IJ2008/2110). Drygt 70 organi- sationer från det civila samhället har anslutit sig till den nationella överenskommelsen och ställt sig bakom de gemensamma åtaganden och principer som överenskommelsen innehåller. har bidrag fördelats av Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor till nio projekt för att idéburna organisationer med lokal förankring tillsammans med kommuner och landsting ska kunna stimulera framväxten av lokala och regionala överenskommelser. En överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) och idéburna 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 organisationer inom integrationsområdet har också ingåtts 2010. Till denna överenskommelse har över 40 nationella organisationer anslutit sig, däribland ett flertal paraplyorganisationer. har granskat i vilken mån staten har lyckats undanröja hinder och skapat förutsättningar för det civila samhällets medver- kan på integrationsområdet. (Staten och det civila samhället i integrationsarbetet, RiR 2014:3) och lämnat rekommendationer om det fortsatta arbetet. har föranlett en skrivelse till (skr. 2013/14:244). Principen om mångfald handlar om mångfald både av och inom organisationer i det civila sam- hället. Principen betonar att det civila samhället i sig bör ge utrymme för mångfald och erbjuda lika möjligheter till delaktighet och inflytande för människor oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan livsåskådning, funktionsned- sättning, könsöverskridande identitet eller ut- tryck, sexuell läggning eller ålder. Engagemangsguider för ökad delaktighet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor har fördelat stöd till engage- mangsguider (dnr U2014/2392). Av totalt 37 ansökningar beviljades 13 bidrag. beviljades stöd för fjärde året för att sprida och ta fram erfarenheter som gjorts i satsningen. Dessa erfarenheter och exempel redovisas nu på en särskild webbplats. Exempel på effekter av bidraget är att det har bildats nya organisationer som ungdomar själva driver och att utbudet av aktiviteter för målgruppen har ökat i de bostads- områden som omfattats av verksamheterna. Uppskattningsvis har 1 700 personer engagerat sig lokalt på ett organiserat sätt utan att bli medlemmar. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor bytte namn till Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor. Därmed överensstämmer myndig- hetens namn även med dess uppgift att ansvara för frågor som rör det civila samhället. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Myndigheten för ungdoms- och civilsam- hällesfrågor har i uppdrag att ta fram en rapport om det civila samhällets villkor. genomfördes en enkätstudie som riktade sig till 1 600 ideella föreningar. Den har legat till grund för den uppföljningsrapport av det civila samhällets villkor som redovisades . I rapporten , självständighet och långsiktiga förutsättningar – en uppföljning med ideella föreningar i fokus (, 2013) följs tre av principerna inom politiken för det civila samhället upp. Undersökningen visar att föreningar med offentliga uppdrag inte i någon större utsträckning upplever sig vara styrda av myndigheter. Två tredjedelar av föreningarna har haft kontakt med den offentliga sektorn. De har då diskuterat frågor som rör den egna verksam- heten men har också deltagit i samråd, varit re- missinstanser och deltagit i samverkansprojekt. Undersökningen visar vidare att de allra flesta föreningar upplever att deras ekonomi är till- räckligt god för organisationers kärnverksamhet. Däremot anser föreningarna att det är svårare att få ekonomin att räcka till utveckling av verksam- heten. av föreningarna anser att det ekonomiska läget har försämrats . Offentliga bidrag och medlemsintäkter dominerar föreningarnas inkomster. Ett antal indikatorer lyfts fram i rapporten som syftar till att ge en tydligare bild av föreningarnas villkor. I en uppföljande rapport, Villkor för organi- sationer inom det civila samhället som bedriver näringsverksamhet, avseende har Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällesfrågor särskilt fokuserat på aktörer inom det civila samhället som bedriver närings- verksamhet. En enkät har skickats till 1 800 stif- telser, aktiebolag med särskild vinstutdelnings- begränsning, ekonomiska föreningar och näringsidkande ideella föreningar. Enligt de preliminära resultaten är det en något större andel, , av stiftelserna, aktiebolagen och de ekonomiska föreningarna som bedriver verksamhet på offentligt uppdrag jämfört med av de närings- idkande ideella föreningarna. Drygt hälften av stiftelserna och föreningarna uppger att de är beroende av offentliga medel för att bedriva sin kärnverksamhet. Bland aktiebolagen är det en något mindre andel som uppger ett sådant beroende. Generellt sett svarar kring av företagen och organisationerna i under- sökningen att de haft ekonomiska förut- sättningar att genomföra sin kärnverksamhet . Stiftelser avviker dock genom att en något större andel, , uppger sig ha sådana förutsättningar. Mellan av de näringsidkande civilsamhällesorganisa- tionerna har fört någon form av dialog med myndigheter . Aktiebolagen avviker här genom att en något större andel, , har haft dialog med myndigheter . 15.4.3 Analys och slutsatser En jämn nivå på det statliga stödet ger en stabil grund för bidragsberättigade organisationer att bedriva sin verksamhet. Den höga andelen orga- nisationsbidrag och liknande generella bidrag innebär goda förutsättningar för organisation- erna att verka fritt och självständigt. Enligt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågors rapport , självständighet och lång- siktiga förutsättningar – en uppföljning med ideella föreningar i fokus upplever sig det civila samhällets organisationer inte styrda av staten. I Partsgemensamt forum förs en dialog där parterna utbyter erfarenheter och synpunkter med varandra för att följa upp och utveckla poli- tiken för det civila samhället. En fråga som idéburna organisationer har lyft fram i Parts- gemensamt forum är önskemålet om en statlig utredning för att genomlysa villkoren för det civila samhällets organisationer att verka och växa. beslutades kommittédirektivet Ett stärkt och självständigt civilsamhälle (dir. 2014:40). En särskild utredare ska undersöka möjligheterna att underlätta för det civila sam- hällets organisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att därigenom bidra till demo- krati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. Det kan konstateras att har genomfört en stor mängd dialoger och samråd med det civila samhällets organisationer. Dialogen är både tät och omfat- tande. Tre exempel som särskilt kan lyftas fram är de dialoger som genomförts med anledning av överenskommelserna mellan staten, idéburna organisationer och SKL på det sociala området respektive på integrationsområdet, samt en bred dialog på kulturområdet. Jämfört med vissa andra statliga forskningsanslag är anslaget för forskning om det civila samhället relativt litet, men kan ändå betraktas som ett viktigt steg i riktning mot en samlad och ökad kunskap om det civila samhället. Här kan också tilläggas att SCB har fått i uppdrag att utveckla och förbättra statistiken om det civila samhället. Arbetet genomförs i samarbete med en referens- grupp med representanter från bl. a. det civila samhällets organisationer. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors bidrag för behovsinriktad forskning är också en satsning för att förstärka ett forskningsfält under ut- veckling. En övervägande del av bidragen till det civila samhällets organisationer bör vara generella bidrag (prop. 2009/10:55). av de statliga bidragen är generella bidrag, såsom verk- samhets- och organisationsbidrag. Utvecklingen av förhållandet mellan å ena sidan de generella bidragen av mer långsiktig karaktär och å andra sidan projektfinansiering av mer kortsiktiga insatser, visar att andelen generella bidrag ligger på en jämn och hög nivå . Organisationerna inom det civila samhället ut- nyttjar i hög utsträckning de möjligheter som finns för att göra sin röst hörd och vara med och påverka inför t.ex. regeringsbeslut. De överenskommelser som ingåtts med idéburna organisationer och SKL följs upp regelbundet. Den nationella överenskommelsen på det sociala området har också inspirerat lokala och regionala efterföljare. Den enkätundersökning som genomfört visar att många myndigheter samverkar i hög grad med det civila samhällets organisationer, men att det finns en möjlighet att förtydliga detta samverkansarbete ytterligare. Satsningen på stöd till engagemangsguider har pågått –2013 och har avslutats. Under de år som satsningen pågick har olika typer av organisationer med skilda verksamheter bedrivit projekt och nått bl.a. kvinnor, nyanlända 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 eller ensamkommande unga kvinnor och män. Personer som deltagit i projekten anser sig ha hittat meningsfull verksamhet tack vare den matchning som engagemangsguiderna har gjort mellan deras intressen och föreningslivet (Bred- dat engagemang – verksamheter med engage- mangsguider, , 2013). Myn- digheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har genomfört en utvärdering av satsningen som har redovisats (dnr U2014/5179). Utvärderingen visar att föreningsrepresentanter i de lokala projekten hittat metoder för att sänka trösklarna för att kunna engagera fler. Det civila samhällets bety- delse och kapacitet har synliggjorts och jäm- ställdhetsfrågorna har ställts i fokus. I avsnitt 2.4 anges målen för den statliga idrotts- politiken som beslutat. Bedömningen av resultatet utgår främst från rapporten till idrotten, uppföljning 2013, från Gymnastik- och () och statistikuppgifter från (). har i uppdrag att följa upp statens stöd till idrotten. I sin rapport redovisar sammanlagt 22 indikatorer, för- delade över fem målområden. Resultatredovis- ningen nedan utgår från dessa fem målområden, där de mest centrala indikatorerna redovisas. Indikatorsystemet är i huvudsak uppbyggt på befintlig statistik från olika källor. CIF:s rapport baseras på statistik . Bedömningen baseras bl.a. på uppgifter om –medlemskap och det ideella engagemanget i idrottsrörelsen, –aktivitetsnivån och könsfördelningen bland barn och unga inom idrottsrörelsen, –barns och ungas förutsättningar för delta- gande inom idrottsrörelsen, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 –svenska folkets motionsvanor, –könsfördelningen i idrottsförbundens styrelser, –ideella ledares utbildning, –insatser mot dopning, –RF:s strategiska arbete, –etiken inom idrottsrörelsen. Statens stöd till idrotten uppgick till , vilket är en liten ökning i jäm- förelse med 2012. Idrottsrörelsen har en betydelsefull roll i vårt samhälle. RF består av ca 20 000 föreningar spridda över hela landet, organiserade i 70 speci- alidrottsförbund. var det sjuttionde förbundet som röstades in på 2013. uppgavs 3,2 miljoner människor vara medlemmar i en idrottsförening. Detta motsva- rar av befolkningen i åldersspannet 7–. Av dessa uppgavs 2,4 miljoner vara aktiva såsom idrottsutövare, ledare eller funktionärer. Antalet medlemmar har enligt detta underlag minskat . Minskningen har dock främst skett inom gruppen passiva medlemmar medan det totala antalet aktiva idrottsutövare har legat förhållandevis . Könsfördelningen bland medlemmarna 2012 var flickor eller kvinnor respektive pojkar eller män. Fördelningen bland de medlemmar som var aktiva som idrottsutövare, ledare eller funktionärer var jämn mellan könen. Det finns aktiva och passiva medlemmar i alla åldersgrupper, men andelen aktiva är störst bland barn och ungdomar och minskar sedan i takt med stigande ålder. En jämförelse indikerar framför allt ett minskat aktivt medlemskap inom idrottsrörelsen i ålders- kategorin unga vuxna (20–). En jämförelse av den könsmässiga fördel- ningen mellan olika idrotter och förbund visar att ridsport, konståkning och gymnastik är tre idrotter där andelen kvinnliga medlemmar upp- går till mellan . kvinnliga medlemmar återfinns inom friidrott och fotboll. På motsvarande sätt är antalet man- liga medlemmar högst inom fotboll och golf. Andelen manliga medlemmar är däremot störst i idrotter som ishockey, amerikansk fotboll och flygsport, där är män. Denna könsfördelning mellan idrotterna har varit tämli- gen . Aktivitetsnivån i barn- och ungdomsidrotten Den tidigare regeringen har genom Idrottslyftet fortsatt satsningen Handslaget med svensk idrott, som inleddes och pågick till 2007. Idrottslyftet har uppgått till och det främsta syftet är att få fler barn och ungdomar att idrotta och att idrotta högre upp i åldrarna. Idrottslyftet utgår ifrån ett barnrättsperspektiv och inom ramen för Idrottslyftet har barn och unga fått möjlighet att prova på olika idrotter. RF har bl.a. som mål att idrottsrörelsen ska öka i antalet aktiviteter och utövare, samt att tillgången till anläggningar och idrottsmiljöer ska öka. Inom ramen för Idrotts- lyftet erbjuder RF stöd till sina förbund och föreningar så att de kan utveckla sin barn- och ungdomsverksamhet för att uppnå målen. När Idrottslyftet startade var könsfördelningen jämnare bland de barn och ungdomar som deltog i Idrottslyftets aktiviteter än vid mätningen 2011/2012. I arbetet med Idrottslyftet uppmanas att stimulera sina föreningar att initiera samverkan med andra organisationer för att bredda verksamheten. Det är vanligast att samverkan sker med verksamhet och då framförallt skola och fritids- gård, men även t.ex. gruppboenden. I övrigt sker samverkan med andra ideella föreningar inom det civila samhället, exempelvis Friluftsfrämjan- det, Scouterna, invandrarföreningar och andra lokala sammanslutningar. Andra samverkans- partners som förekommer i föreningar- nas/förbundens verksamhet är kyrka, polis och . Bidraget till idrottsrörelsens barn- och ung- domsverksamhet i form av lokalt aktivitetsstöd (LOK-stöd) uppgick till drygt 614 miljo- ner kronor, vilket var något lägre än föregående år. Bidraget utgår för antal deltagartillfällen och sammankomster. De data som finns angående LOK-stödet utgår således från antalet deltagar- tillfällen, inte från antalet enskilda deltagare. gällde att bidragsberättigade deltagare var barn och ungdomar i åldern 7–20 och ledare i åldern 13–. För deltagare och ledare inom handikappidrott finns ingen övre åldersgräns. beslutade om nya regler för stödet , däribland att åldern för bidragsberättigade deltagare höjs från 20 till . Diagram 15.2 Aktivitetsnivån i barn- och ungdomsidrotten i relation till förändringar i befolkningen Pojkar och flickor 7–(%), 2004–2012. Källa: Statligt lokalt aktivitetsstöd (), CIF:s rapport stöd till idrotten, uppföljning 2013. Under en följd av år har antalet redovisade LOK-stödsberättigade deltagartillfällen minskat vilket inte kan förklaras av minskade barnkullar. går det att urskilja en viss utpla- ningstendens såtillvida att antalet deltagartill- fällen har förblivit relativt oförändrat, trots att barnkullarna har fortsatt att krympa. Enligt LOK-statistik beviljades idrottsföreningar aktivitetsbidrag för knappt 53 miljoner deltagar- tillfällen, vilket är en nedgång jämfört med . I fråga om sammankomster har det skett en motsvarande minskning med . En granskning uppdelat efter kön av antalet deltagartillfällen visar att flickor svarade för och pojkar för . Denna fördelning har varit förhållandevis , även om könsfördelningen bland de rapporterade deltagartillfällena utjämnades något . Därefter har skillnaderna åter ökat. Statistiken indikerar att pojkar är mer aktiva inom idrottsrörelsen än flickor och att skillnaderna därefter tilltar .