prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — Utgifterna för anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag har ökat med (1,) jämfört med föregående år. Det beror framför allt på att antalet barn i åldern 0–i befolkningen har ökat. var 1 710 844 barn 0–. uppgick antalet barn i samma ålder till 1 745 287. Det beror även på att utgifterna för flerbarnstillägg har ökat på grund av att antalet trebarnsfamiljer har ökat. Utgifterna för anslaget 1:3 Underhållsstöd blev , vilket är lägre än anvisat på statens budget. Det lägre utfallet beror på att antalet barn som får förmånen har minskat. Utfallet för anslaget 1:8 Bostadsbidrag blev , vilket är högre än anvisat i budgeten. Även här utnyttjades anslagskrediten. Orsaken till att utgifterna blev högre än beräknat är att antalet hushåll (främst hushåll med barn) som uppbar bidrag ökade . Ökningen kan förklaras dels av att fler hushåll fått en lägre inkomst på grund av arbetslöshet, dels av kvardröjande effekter av regeländringarna som trädde i kraft som medförde att fler hushåll blev berättigade till bostadsbidrag. Ökning av andelen barn vars föräldrar beviljas vårdbidrag Utfallet för anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn blev , vilket är högre än ursprungligen anvisat på statens budget. På höständringsbudget anvisades ytterligare eftersom utgifterna ökade mer än beräknat. Dessutom fanns ett negativt överföringsbelopp på från utgången av 2012. Orsaken till det högre utfallet är en fortsatt ökning av andelen barn vars föräldrar beviljas vårdbidrag. Barn som beviljas vårdbidrag inom diagnosgruppen psykiska sjukdomar och syndrom står för en majoritet av de nybeviljade vårdbidragen. Utfallet för anslaget 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner blev , vilket är (57,) lägre än anvisat på statens budget. Antalet utbetalade adoptionsbidrag har minskat kraftigt (-) . Det lägre antalet utbetalade bidrag kan förklaras av en trendmässig minskning av antalet adopterade barn till . RiR 2010:22 Underhållsstödet – för barnets bästa? har granskat om underhållsstödet är ett ändamålsenligt verktyg inom den ekonomiska familjepolitiken och om systemet hanteras effektivt. Regeringen har lämnat en redovisning med anledning av granskningsrapporten i årsredovisningarna för staten 2010, 2011 respektive 2012. Betänkandet Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51), bereds fortfarande inom . Regeringen gjorde i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, utgiftsområde 12, s. 28) bedömningen att det finns behov av mer stöd och rådgivning om civilrättslig underhållsreglering utanför underhållsstödet. Regeringen utreder hur föräldrar kan få sådant stöd samt vilken instans som kan bistå föräldrar med sådant stöd. Regeringen kommer att återkomma till med de åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av iakttagelser. 2.4.13 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Tabell 2.60 UO 13 Anslag -6,5 Etableringsersättning till vissa nyanlända -12,9 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare -47,8 -15,6 -51,0 -1,6 -15,7 Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering och jämställdhetspolitik. Utgifterna uppgick till och är därmed (15,) lägre än vad som anvisades i statens budget. (30,). Färre kommunmottagna flyktingar än beräknat Utfallet för anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev , vilket är (6,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det lägre utfallet beror främst på att antalet kommunmottagna flyktingar blev färre än vad som antogs i statens budget. Kommunerna tog emot 33 797 personer, vilket är 6 247 personer färre än beräknat i statens budget. Det lägre utfallet beror även på förseningar i ärendehantering, på grund av det stora antalet asylsökande. Det innebär att ett stort antal beviljade ansökningar kommer att betalas ut till kommunerna först . Det gäller framför allt ersättningar för ensamkommande barn och ungdomar. Utfallet för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare blev (47,) lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Orsaken är framför allt ett lägre utnyttjande av etableringslotsarnas tjänster. Utgifterna för anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare blev (12,) lägre än anvisat i statens budget. Orsaken är ett lägre antal nyanlända i etableringsinsatser än beräknat. Utfallet för anslaget 1:5 Hemutrustningslån blev lägre än beräknat. Anledningen är att utbetalda lån till kommunmottagna flyktingar, vilka är målgruppen för hemutrustningslån, blev lägre än beräknat. Kommunerna tog emot fler flyktingar 2013 jämfört med Utgifterna för anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev högre jämfört med föregående år. Det högre utfallet beror främst på att kommunerna tagit emot betydligt fler flyktingar 2013 jämfört med föregående år. Antalet kommunmottagna flyktingar har ökat från 18 791 personer 2012 till 33 797 personer 2013. Antalet barn och ungdomar ökade från 8 384 till 16 655, varav ensamkommande barn var 2 207 och 2 285 . Utgifterna för anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare har ökat med jämfört med . Anledningen är ett högre antal nyanlända invandrare som har rätt till etableringsersättning. Utfallet för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare blev högre än 2012. Orsaken är att antalet nyanlända i etableringsuppdraget har ökat. Utgifterna för anslaget 1:5 Hemutrustningslån minskade med jämfört med . Minskningen beror på att anslaget belastades med en engångsutbetalning på till följd av omläggningen från lånefinansiering till anslagsfinansiering av hemutrustningslånen. Tabell 2.61 UO 13 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till . Avvikelsen mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Avvikelsen för anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare beror på att behovet blev lägre på grund av färre nyanlända och därmed lägre nyttjande av etableringslotsar än vad som beräknats i budgetpropositionen . 2.4.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Tabell 2.62 UO 14 Anslag Bidrag till arbetslöshetsersättning och -1,8 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program Europeiska socialfonden m.m. för perioden -1,3 1 Inkl. den svenska medfinansieringen Utgiftsområdet omfattar områdena arbetsmarknad och arbetsliv och består i huvudsak av arbetsförmedling, utgifter för arbetsmarknadspolitiska program, bidrag till arbetslöshetsersättning och lönegarantiersättning samt arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning. Vidare ingår bl.a. Europeiska socialfonden och bidrag till . Myndigheter inom området är bl.a. Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, och Arbetsdomstolen. Utfallet uppgick till , vilket är (3,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2012 blev utfallet (4,) högre. Högre utgifter för bidrag till lönegarantiersättning Utgifterna för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd blev , vilket är (1,) högre än vad som anvisades i statens budget. Det är utgifterna för bidrag till arbetslöshetsersättning som har ökat, de blev högre än beräknat. Utgifterna för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser blev , vilket är (12,) högre än anvisat i Anslaget hade ett ingående anslagssparande på . Utgifterna under anslaget påverkas främst av omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen. Utfallet för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. blev , vilket är lägre än anvisat i statens budget. Det lägre utfallet beror på att antalet beslut om lönebidrag har minskat mer än vad som tidigare bedömts. Utfallet för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning uppgick till , vilket är (74,) högre än anvisat i statens budget. I vår- och höständringsbudgetarna anvisades ytterligare eftersom antalet anställda i företag försatta i konkurs fortsatt att öka mer än beräknat. Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader högre än beräknat Utfallet för anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader blev , vilket är högre än anvisade medel men lägre än föregående år. Arbetsförmedlingen fick 2012 en förstärkning av sina förvaltningsresurser och har vidtagit ett antal åtgärder för att anpassa verksamheten till anslagna medel Ny- och ersättningsrekryteringar har stoppats och visstidsanställda har bara i begränsad omfattning erbjudits fortsatt anställning . Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ökade jämfört med föregående år Utgifterna för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ökade med mellan åren. Det är en ökning av utgifterna för såväl arbetslöshetsersättningen som aktivitetsstödet. Antalet deltagare i program med aktivitetsstöd ökade jämfört med . I samband med ekonomiska vårproposition utökades antalet programplatser utanför garantierna. Volymerna i garantiprogrammen 2013 har ökat i större omfattning än vad som ursprungligen bedömdes. Utgifterna har även påverkats av att arbetslösheten blev högre än vad som bedömts, vilket gav ett högre inflöde i de s.k. garantiprogrammen hos Arbetsförmedlingen. Utgifterna för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ökade med mellan åren. Utgifterna under anslaget påverkas främst av omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen. Av de öppet arbetslösa fick arbetslöshetsersättning , enligt uppgifter i Arbetsförmedlingens årsredovisning. Utvecklingen för andelen ersättningstagare har varit avtagande, men har planat ut. Av samtliga inskrivna arbetslösa deltog i genomsnitt i arbetsmarknadspolitiska program, vilket innebär en ökning med en procentenhet jämfört med . Det största programmet är jobb- och som 2013 svarade för deltagare i samtliga program med aktivitetsstöd. Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantins fas 1 och 2 var 2013 i genomsnitt 64 440 personer, vilket är en ökning med en procentenhet jämfört med . En allt större andel av deltagarna har varit i jobb- och och 2 i mer än 34 196 arbetssökande i sysselsättningsfasen jämfört med 31 432 personer 2012. I sysselsättningsfasen uppgick andelen kvinnor och andelen män till Andelen utrikesfödda deltagare var och andelen deltagare med funktionsnedsättning . Utgifterna för anslaget 1:4 Lönebidrag och subventionerade anställningarna för arbetssökande med funktionsnedsättning, dvs. anställningar med lönebidrag, trygghetsanställning, utvecklingsanställning och offentligt skyddat arbete har sammantaget ökat 2013. En förklaring till ökningen är att den prioritering som gjorts av insatser till de personer som har en utsatt ställning på arbetsmarknaden har gett effekt. Uppgången gäller trygghetsanställningar och utvecklingsanställningar. Den minskning av antalet anställningar med lönebidrag som pågått har fortsatt. Utgifterna för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning minskade med mellan åren. Antalet personer som fick lönegarantiersättning var 34 187 stycken , en ökning . Det genomsnittliga antalet dagar som ersättning betalades ut var oförändrat jämfört med föregående år. Den genomsnittliga ersättningen per person har minskat . Antalet företagskonkurser och företagsrekonstruktioner var 3 564 stycken, en ökning . Den utdragna lågkonjunkturen i har 2013 inneburit en ökning av antalet konkurser och rekonstruktioner jämfört med . Att detta inte har inneburit en ökad bidragsutbetalning har sin orsak i att rekonstruktion 2011, och senare konkurs, belastar utfallen för såväl 2011 som 2012. Antalet arbetslösa har ökat - därav ungdomar, lösa som andel av heten, 15–24 år domar som andel av Anm.: Statistiken i tabellen avser genomsnitt för helåren 2012 respektive 2013. Källa: SCB. Tabellen visar att det genomsnittliga antalet arbetslösa enligt Arbetskraftsundersökningen () har ökat med 7 900 personer . Antalet arbetslösa som är heltidsstuderande har ökat med 12 200 personer mellan åren. Antalet långtidsarbetslösa, dvs. personer som varit arbetslösa , har ökat något. Antalet arbetslösa personer med utomnordiskt ursprung har ökat och likaså antalet personer med utomnordiskt ursprung i långtidsarbetslöshet. Ungdomar 15–utgör av samtliga arbetslösa. Deras antal har ökat 2013, men som andel av de arbetslösa är det ingen förändring mellan åren. Som andel av arbetskraften har ungdomsarbetslösheten minskat och uppgick till . Tabell 2.64 UO 14 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till . Avvikelsen mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Avvikelsen beror på att det finns en stor osäkerhet i budgeteringen av de utestående åtagandena som bl.a. beror på längden och omfattningen av besluten om insatser och arbetsgivare och anordnare av insatser rekvirerar bidrag. RiR 2013:6 Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare har granskat om regeringens styrning och Arbetsförmedlingens arbete för att stödja ungdomars etablering på arbetsmarknaden är effektivt. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om ungdomars väg till arbete (skr. 2013/14:35). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2013/14:AU3, rskr. 2013/14:157). RiR 2013:17 Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? har granskat två former av subventionerade anställningar som riktar sig till nyanlända i : instegsjobb och nystartsjobb. Syftet med granskningen är att svara på hur väl stöden fungerar för nyanländas arbetsmarknadsetablering och integration. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om subventionerade anställningar för nyanlända (skr. 2013/14:199). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.4.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd Tabell 2.65 UO 15 Anslag -10,0 -10,5 -15,3 -6,6 Utgiftsområdet omfattar utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Området omfattar även utgifter för att hantera studiestöden, vilket huvudsakligen sköts av . Även ärendehanteringen inom ingår i utgiftsområdet. Utfallet uppgick till och blev därmed (6,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2012 blev utgifterna (2,) lägre. Lägre utgifter för studiemedel än budgeterat Utfallet för anslaget 1:2 Studiemedel m.m. uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statens budget. Anslaget används till utgifter för studiebidrag, tilläggsbidrag och pensionsavgifter. För studiebidraget finns två olika nivåer: en generell nivå där bidragsdelen är av totalbeloppet för studiemedel (studiebidrag och studielån) och en högre nivå där bidragsdelen är av totalbeloppet. Det är främst utgifterna för studerande med rätt till den högre bidragsnivån som har blivit lägre än anvisade medel. Inom denna grupp är det huvudsakligen utgifterna för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå till vuxna studerande som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning som blev lägre än anvisade medel. Så har det även sett ut , vilket främst beror på att antalet studerande har varit färre än det antal studerande som anslaget beräknats för. Utfallet för anslaget 1:6 m.m. blev eller lägre än anvisade medel i statens budget. Det lägre utfallet är en följd av att anpassar sin verksamhet för att möta de kostnader som en kommande förnyelse av systemen medför. Lägre utgifter för studiemedelsräntor jämfört med De totala utgifterna på utgiftsområdet blev lägre än 2012. Det beror framför allt på anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. Det blev lägre än föregående år, vilket främst är en följd av en lägre räntenivå. Utfallet för anslaget minskade med . Utfallet för anslaget 1:1 Studiehjälp m.m. blev lägre än föregående år. Det minskade utfallet förklaras av ett minskat antal studerande med studiehjälp. 424 275 stycken. 20 280 personer, , jämfört med . Förändringen av antalet personer med studiehjälp följer befolkningsutvecklingen i åldern 16–. Utfallet för anslaget 1:2 Studiemedel m.m. ökade med jämfört med föregående år. Antalet studerande som fick studiemedel var 471 950 stycken. Det är en ökning med 4 800 personer, , jämfört med . Det ökade utfallet förklaras av att antalet studerande med studiemedel har ökat och att prisbasbeloppet har ökat jämfört med . Tabell 2.66 UO 15 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.67 UO 15 Utlåning utgången av 2013 var . 2.4.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Tabell 2.68 UO 16 Anslag -3,0 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. -0,1 Statligt stöd till vuxenutbildning -0,2 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk -15,1 Tekniska högskolan: Forskning och : Forskning och forskarutbildning Tekniska högskolan: Grundutbildning -2,3 Särskilda utgifter inom universitet och -43,6 Särskilda insatser inom skolområdet -14,3 Fortbildning av lärare och förskolepersonal -35,4 Bidrag till viss verksamhet inom -17,1 Bidrag till svensk undervisning i utlandet -13,7 Utveckling av vuxenutbildning m.m. -86,9 -1,1 Utgiftsområdet omfattar skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet, vuxenutbildning och eftergymnasial yrkesutbildning samt högre utbildning och forskning. Området omfattar även myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. Utfallet uppgick till och är därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (4,). och högskolor belastas anslagen till forskning och forskarutbildning när anslaget erhålls. Till följd av den särskilda anslagsredovisningen blir det därför inga avvikelser mellan budget och utfall. I det följande kommenteras de anslag inom utgiftsområdet där avvikelser finns. Försenade rekryteringar av internationella forskare ger lägre utfall Utfallet för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation blev . Det är (3,) lägre än anvisat. Det lägre utfallet gäller främst forskningsfinansiering och forskningsinfrastruktur samt klinisk behandlingsforskning. Ett uppdrag för rekrytering av internationella forskare lämnades till myndigheten vilket har påverkat utfallet. Myndigheten har även inväntat en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting vilket inneburit att utgifterna för klinisk behandlingsforskning har uteblivit. Utgifterna för anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning blev . Det är (8,) högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. avser utbetalat statsbidrag till yrkeshögskoleutbildningar och kvalificerade yrkesutbildningar. 24 252 årsplatser, har även som avser statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå betalats ut av . I vårändringsbudgeten ökades tillfälligt medlen för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå med . Anledningen är att åtgärderna inom utbildningssystemet måste anpassas på grund av den utdragna lågkonjunkturen. Färre deltagare i gymnasiala lärlingsutbildningar ger lägre utfall än beräknat Utgifterna för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet kronor (15,) lägre Avvikelsen förklaras i huvudsak av att antalet deltagare i gymnasial lärlingsutbildning och antalet deltagare i befattningsutbildning för rektorer varit färre än beräknat. Avvikelsen förklaras även av att medel inte förbrukats för statsbidrag till skolhuvudmän som inrättat karriärsteg för lärare. Utfallet för anslaget 2:70 Särskilda utgifter kronor (43,) lägre än anvisat i statens budget. Utgifterna blev lägre än vad som fördelats för forskningsmedel, vidareutbildning av obehöriga lärare, utveckling av verksamhetsförlagd utbildning i lärarutbildningen och stimulansmedel för sammanslagningar. Utgifterna för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal blev , vilket är (35,) lägre än anvisat i statens budget. Avvikelsen beror på ett lägre antal sökande till fortbildning av såväl lärare och fritidspedagoger som rektorer. Avvikelsen har även uppstått på grund av valet av kurser eftersom kostnaden för kurserna varierar. Ny proposition för forskning och innovation Utfallet för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation blev högre än föregående år. Anslaget anvisades ökade medel 2013 i enlighet med propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13UbU3, rskr. 2012/13:151). Ökningen avser insatser dels för att stärka kvaliteten i svensk forskning, dels för att stärka vissa områden som har särskild stor betydelse för samhälle och näringsliv. Utgifterna för statligt stöd till vuxenutbildning ökade jämfört med Utfallet för anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning blev högre än 2012. Anvisade medel för anslaget ökade 2013 bl.a. med anledning av fortsatt satsning på yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). Utgifterna för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet blev högre än 2012. För att stödja och stimulera olika insatser för skolhuvudmännens verksamhetsutveckling och för annat centralt initierat utvecklingsarbete inom utbildningssystemet ökade anslagets anvisade medel 2013 med . Utfallet för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning blev högre än föregående år. Anslaget anvisades ökade medel 2013 till en förstärkning av satsningen på SciLifeLab, ett vetenskapligt centrum för storskaliga gen- och proteinstudier inom molekylärbiologisk och medicinsk forskning. Anslaget anvisades även ökade medel till läkemedelsutveckling. SciLifeLab har utvecklats till att bli en nationell forskningsresurs. Tabell 2.69 UO 16 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Det beslutade beställningsbemyndigandet för anslaget 3:1 Forskning och forskningsinformation internationella rekryteringen av forskare och rådsprofessurer för forskning inte kunnat genomföras . För anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet uppgick det åtagandena uppgick till . Avvikelsen på beror bl.a. på att inte hann ingå avtal om karriärtjänster. Det beslutade beställningsbemyndigandet för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer överskreds med . Skälet till överskridandet är att medlemsavgifterna som finansieras genom anslaget blev högre än beräknat. Nivån på avgifterna påverkas bl.a. av BNP-utveckling och valutakursförändringar. Tabell 2.70 UO 16 Garantier 1 I samband med ombildningen av statlig verksamhet till annan associationsform beslutade om statlig borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . iakttagelser – årlig revision i har, avseende sin årsredovisning , fått en revisionsberättelse med reservation. uttalar sig med reservation om den drar slutsatsen att det finns väsentliga fel men att de inte är genomgripande för årsredovisningen eller om inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis men drar slutsatsen att möjliga fel inte är genomgripande. Som grund för uttalande om reservation anger följande. Beslutad och undertecknad årsredovisning kom in till regeringen . 2 kap. 1 § förordningen (2006:605) myndigheten lämna en årsredovisning till regeringen. Årsredovisningen för i har därmed lämnats . Revisionsberättelsen för i innehåller också en upplysning. lämnar en upplysning när den bedömer att det finns viktig och oväntad information i årsredovisningen som den vill fästa uppmärksamhet på.