prop · H2031d8 · 2014-10-23 00:00:00 — och har ett väl fungerande samarbete inom försvarsområdet. Försvarsmakterna i respektive land har mycket gemensamt, delar många behov och verkar i samma klimat och i samma geografiska område. Det fortsatta arbetet sker i enlighet med en gemensam svensk-finsk handlingsplan som presenterades och som utgör grunden för det fortsatta bilaterala samarbetet. Sam- arbetet ska vara långsiktigt och stärka såväl den nationella förmågan i respektive land som det nordiska samarbetet. Det ska bidra till att skapa ökad säkerhet i närområdet. Regeringen bedömer att det nordiska samarb- etet leder till stärkt operativ förmåga och bidrar till säkerheten och stabiliteten i närområdet. Ledningsområdet ska utformas och dimension- eras efter armé-, marin- och flygstridskrafternas ledningsbehov. Samtliga förband i insatsorga- nisationen ska ha tillräcklig ledningsförmåga för att kunna utföra tilldelade uppgifter. Förmågan att verka försvarsmaktsgemensamt med samtliga stridskrafter bör prioriteras. Försvarsmakten bör även följa utvecklingen inom Nato på lednings- området i syfte att över tiden vidmakthålla och utveckla interoperabilitet i syfte att effektivt kunna verka tillsammans med andra länder. Regeringen bedömer att krigsförbandet Försvarsmaktens Telekommunikations- och Informationssystemförband (FMTIS) bör inrättas genom en omstrukturering av de nuvarande krigsför- banden, Försvarsmaktens telenät och marktele- förband (FMTM), Operativ ledningsteknisk bataljon (OpLedTek-bat) och Systemförvalt- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 ningsenheten (SFE), som är en del av basorganisationen. Regeringen föreslår vidare att en utveckling av FMTIS grundorganisationsdelar påbörjas . Se under rubrik Grund- organisation m.m. i detta avsnitt. Försvarsmakten anmälde avsikten att inrätta en förstärkt funktion för sammanställning av lägesinformation på operativ nivå. Försvarsmaktens åtgärder bedöms inte medföra några behov av infrastrukturella och tekniska investeringar och kan därmed hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Tillförsel av materiel på ledningsområdet ska utgå från krigsförbandens operativa krav. I samband med anskaffning bör särskild vikt läggas vid behovet av kostnadseffektiva och fungerande system som snabbt kan tillföras insatsorganisationen. Den materiella förnyelsen bör fokuseras på system för informationsinfra- struktur, vilka möjliggör ledningsförmåga i hela ledningskedjan från stridande förband till staber och chefer. Fortsatt vikt bör även ligga på att tillföra de markrörliga förbanden ledningssystem i form av stridsledningssystem bataljon, gemen- samt taktiskt radiosystem och digitala kommu- nikationsnoder, vilket ger ökad verkan, skydd och rörlighet samt förmåga att verka försvars- maktsgemensamt samt samverka med förband från andra länder. Införande av taktisk datalänk för ledning av flygstridskrafterna fortsätter. Försvarsmakten har därutöver bemyndigats att ingå ett inter- nationellt samarbete kring det datalänk- systemet Länk 22. Lednings- och underrättelseförband bör delta i förbandsövningar i syfte att kunna verka i batal- jonsstridsgrupps- och brigadstruktur, samt att öva både nationella och internationella scenarier. Det försvarsmaktsgemensamma specialför- bandssystemet är primärt en strategisk resurs. Specialförband ska tillföra handlingsalternativ för den politiska och militärstrategiska nivån som ligger utanför de reguljära förbandens för- mågor. Specialförbanden ska vara insatsberedda för operationer i alla konfliktnivåer, nationellt och internationellt, inom säkerhets- politiska intresseområde. Regeringen konstaterar att betydelsen av specialförband ökat och att specialförband visat sig verkningsfulla i dagens komplexa stridsmiljö. Specialförbanden har förmåga att stödja sam- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 hället med sina unika förmågor i fred, kris och krig. Specialförbandens samverkan och samord- ning med andra myndigheter och organisationer behöver utvecklas ytterligare . Regeringen fortsätter att genomföra den av beslutade inriktningen att rationalisera och effektivisera försvarslogistiken i enlighet med propositionen En sammanhållen försvars- logistik (prop. 2011/12:86, bet. 2011/12:FöU9, rskr. 2011/12:291). (Se avsnitt under .) Den ställer nya krav på logistikfunktionen och innebär stora förändringar inom försvarslogistikområdet. Logistikförbanden ska vara modulärt upp- byggda och stödja övriga förband i insats- organisationen. Försvarsmakten ska upprätthålla en förmåga som möjliggör främre logistik även i högre konfliktnivåer. Andra aktörer ska kunna utnyttjas i de fall konfliktnivå, hot, miljö och övriga förutsättningar inom insatsområdet medger att så sker. I utvecklingen av logistikstöd till marin- och luftstridskrafter ska hänsyn tas till dessa stridskrafters särskilda behov. Tillförseln av nya min- och splitterskyddade fordonssystem förstärker logistikförsörjningen i fält. Utvecklingen av logistikförbanden ska ske med beaktande av utvecklingen inom civil och internationell militär logistik. Former för samordning och samverkan avseende logistik med andra nationella aktörer, länder och institutioner bör utvecklas. Försvarsmakten ska samverka med andra myndigheter för att utveckla sin sjukvårds- förmåga nationellt. Även förmågan till före- byggande hälso- och sjukvård omfattande åtgärder före, under och efter en insats i syfte att bevara personalens hälsa och stridsduglighet bör fortsatt vidmakthållas och utvecklas. Tillgången till avancerad vård av skadade och sjuka samt omhändertagande och evakuering ska bibehållas. Olika metoder för att tillgodose behovet av specialistkompetens inom sjukvårdsförmågan bör vidareutvecklas. Logistikförbanden ska även delta i andra förbands övningar i syfte att kunna verka i bataljonsstridsgrupps- och brigadstruktur. Arméförbanden ska kunna möta kvalificerade motståndare som har ett reguljärt eller irreguljärt uppträdande. Uppsättandet av användbara och tillgängliga arméförband har prioriterats i omställningen av försvaret – 2014 och kommer fortsätta . För att skapa kompletta krigsförband anser regeringen att hela krigsförband ska fortsätta iståndsättas efterhand, istället för att förbanden fylls upp på bredd. Försvarsmakten ska kunna sätta samman en bataljonsstridsgrupp eller en brigadstruktur utifrån behov och krav vid en insats nationellt eller internationellt. Förmågan att snabbt kunna genomföra insatser bygger på att de ingående förbanden är samövade. Övningsverksamheten är av fortsatt stor betydelse för att förbanden ska kunna lösa sina huvuduppgifter enligt krigsförbandsspecifikationerna. Detta kräver att även lednings- och funktionsförband deltar i arméförbandens övningar syftande till att utveckla förmågan att verka i bataljons- stridsgrupps- och brigadstruktur. har tillsammans med , , , , och , beslutat att ställa den nordiska stridsgruppen (NBG) till EU:s förfogande , med som ramnation. bidrag utgår huvudsakligen ifrån samma motoriserade skyttebataljon och stödjande funktionsförband som ingick i den nationella stridsgruppen . I omsättningen och förnyelsen av materiel inom arméstridskrafterna är det av fortsatt vikt att vidmakthålla tyngre fordon med hög skyddsnivå och stor eldkraft. Parallellt med detta fortsätter införandet av lättare fordon. Ton- vikten i den fortsatta materieltillförseln till arméstridskrafterna bör ligga på förmåga till verkan, rörlighet och uthållighet. För ökad verkan ska fortsatt fokus ligga på att genomföra livstidsförlängning av arméns tyngre fordon med hög skyddsnivå och stor eldkraft samt att tillföra artilleri. Förmågan till rörlighet utvecklas genom tillförseln av de brobandvagnar som beslutades om (dnr 2014 Fö2014/2681/MFU). Uthålligheten förbättras genom att nya min- och splitterskyddade fordonssystem tillförs som kan transportera såväl personal som förnödenheter, sjukvårds- utrustning, ammunition och reservdelar i fält. ska hemvärnsförbanden med de nationella skyddsstyrkorna vidmakthålla bered- skapen och förmågan. Uppfyllnaden från den frivilliga försvarsverksamheten med frivilligavtal bör öka , då tidigare produktions- målsättningar inte uppnåtts. för en förnyelse av fordonsparken, mörker-, lednings- och sambandsmateriel samt fältförplägnadsmateriel. Marinförbandens primära uppgift är att hävda territoriell integritet och skydda svenska intressen till havs och i den miljön. Marinförbanden ska upprätthålla incident- beredskap samt övrig beredskap i enlighet med operativa krav. Fartygsförbanden, med stora krav på tillgänglighet och förmåga är stående förband. Genom nationell och internationell övningsverksamhet och deltagande i insatser ska Försvarsmakten fortsatt utveckla sin förmåga att nationellt leda förband och att verka inom ramen för en multinationell sjöstyrka. Försvarsmakten ska i ökad utsträckning öva sin förmåga att verka i sammansatta förband. Marinförbanden ska med ytstridsfartyg, minröjningsfartyg, ubåtar, amfibie- och sjöinformationsförband vidmakt- hålla och fortsatt utveckla förmågan till kvalificerad ytstrid, undervattensstrid, min- röjning, luftförsvar, eskortering, amfibiestrid och underrättelseinhämtning. Deltagande med marinförband ska också kunna ske i insatser utanför vårt närområde i syfte att tillsammans med andra bidra till skydd av sjöfart och annan maritim verksamhet. Vidare ska Försvarsmakten fortsatt samverka med andra sjöverkande myndigheter som verkar på svenskt territorial- hav eller i närområdet. För att säkerställa uthållighet i förbanden, öka tillgänglighet och tid till sjöss samt för att öka Försvarsmaktens förmåga ska en tillförsel ske av personal inom vissa nyckelkategorier. levereras den femte och sista korvetten av typ i version 5 med sjöm- ålsrobot. Korvettsystemet ökar sjöstridsflottilj- ernas kapacitet att påverka mål under och över ytan och bidrar därför till en stärkt operativ förmåga i marinstridskrafterna. Utveckling, produktion och successiva modifieringar av Visbykorvetterna har tagit närmare i anspråk. Projektet utgör ett tydligt exempel på behovet av en ökad leveranssäkerhet inom materielförsörjningen. Utöver leveransen av Visbysystemet förväntas upp- graderingsåtgärder påbörjas för att säkerställa Försvarsmaktens tillgång till sammanlagt sju korvetter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 I propositionen Vårändringsbudget konstaterades dels att undervattensförmågan utgör ett väsentligt säkerhetsintresse och att bibehållandet av kompetensbasen är nödvändig för att tillförsäkra Försvarsmakten denna förmåga, dels att en konstruktionsöversyn av nästa generations ubåt bör genomföras (prop. 2013/14:99, s. 20, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:317). Mot denna bakgrund har beställningar av konstruktionsöversyn och projektering lagts på . offentliggjordes Saabs köp av (f.d. ). Regeringen bedömer att den nya industriella lösningen skapar förutsättningar för att trygga undervattensförmågan långsiktigt. Flygförbanden ska primärt inriktas mot uppgifter i närområdet men ska även, då detta bedöms lämpligt för de svenska förbanden, kunna delta i insatser utanför närområdet. Flygstridkrafterna ska fortsatt ha förmåga att kunna hålla en stridsflygenhet och delar av en transportflygenhet insatt över tiden. Detta ska kunna genomföras utanför . Flygförbanden är stående förband med hög tillgänglighet. Flygbasbataljonerna ska fortsatt utvecklas för att stödja de flygande förbanden samt för att kunna planera och leda verksamhet vid ett utökat antal platser. Flygstridskrafterna ska upprätthålla incident- beredskap och luftrumsövervakning. Logistiska förutsättningar för att öka antalet flygtimmar inom stridsflygsystemet ska utvecklas. Försvarsmakten ska inom stridsflygsystemet vidmakthålla förmåga till jakt, attack och spaning. Förmåga att föra över information mellan olika enheter ska upprätthållas för att möjliggöra övning och insatser tillsammans med andra stridskrafter. fortsätter leveranserna av JAS 39 C/D i enlighet med handlingsplanen. fortskrider även utveckling och integration av långräckviddig och lätt, GPS-styrd bomb (GBU 39), som nya vapensystem på JAS 39 , vilket ökar förmågan att verka mot mål i luften och på marken. Kapaciteten att snabbt växla uppgift exempelvis mellan jakt och spaningsroll, s.k. swing role, förbättras, vilket innebär möjlighet att ytterligare nyttja systemets operativa 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Förmågan att påverka mål på havsytan vidmakthålls. Helikopterbataljonen ska fortsätta att utveckla sin tillgänglighet och interoperabilitet. Försvars- maktens helikopterförmåga utvecklas genom nationell och internationell övningsverksamhet samt deltagande i insatser. Utvecklingen ställer bl.a. krav på en fungerande personalförsörjning, regelbunden övningsverksamhet samt införandet av de nya helikoptersystemen till helikopter- bataljonen. Leveransen av löper i huvudsak enligt plan efter tidigare redovisade förseningar. Det är dock av stor betydelse att avvecklingstidpunkten anpassas mot verksamhetens behov och införandet av så att luckor i förmågan inte uppstår. Taktisk transport och annat understöd till armé-, marin- och flygförband utgör centrala uppgifter för helikopterbataljonen. Regeringen anser det väsentligt att helikopterförbandet prioriterar samövning med arméstridskrafterna. Detta för att säker- ställa förmågan att snabbt flytta förband till strategiska områden. Utvecklingen av heli- kopterbataljonens förmåga att tillsammans med arméförband lösa markoperativa uppgifter ska fortsätta . Förmågan att tillsammans med marinförbanden lösa sjöoperativa uppgifter ska utvecklas i takt med att tillförs insatsorganisationen. Uppbyggnaden av den sjöoperativa helikopterförmågan kommer att bl.a. innebära helikopterburen förmåga att spana mot markytan samt över och under havsytan. Arbetet för att effektivt kunna stödja polisen med medeltung helikoptertransport ska fortsätta att utvecklas. Uppbyggandet av förmåga och beredskap inleddes . Det finns utmaningar i den nya personal- försörjningen, bl.a. den långsiktiga hållfastheten i personalförsörjningssystemet och folkför- ankringen. Regeringen avser att med utgångs- punkt i Försvarsberedningens rapport åter- komma till frågan om personalförsörjning i den försvarspolitiska inriktningspropositionen. Vidare kommer regeringen att bereda förslagen från Utredningen om Försvarsmaktens militära personalförsörjning (Fö2013:3). Syftet med utredningen är att bidra till en långsiktigt hållbar personalförsörjning av det militära försvaret. Utredningen överlämnar sitt betänkande Försvarsmakten i samhället – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret till regeringen . Regeringen anser att det är angeläget att Försvarsmakten lägger särskild vikt på följande områden för att öka stabiliteten i personalförsörjningssystemet: –åtgärder som skapar förutsättningar för myndigheten att över tiden rekrytera och behålla gruppbefäl, soldater och sjömän –åtgärder för att säkerställa personal- försörjning av tjänstgörande personal, inklusive en ökad användning av såväl tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän som reservofficerare –fortsatt omstrukturering av officerskåren –genomförande av reservofficersutbildning Andelen tjänstgörande av alla kategorier har stor påverkan på personalkostnaderna sam- tidigt som de tjänstgörande bidrar till folkförankringen av försvaret och med kunskaper från det civila samhället, som Försvarsmakten annars inte kan ta del av. Regeringen bedömer att Försvarsmakten inte i tillräcklig utsträckning har lyckats öka andelen kvinnor på alla nivåer inom myndigheten. Förändringarna går särskilt långsamt avseende officerare. Oroväckande är också utvecklingen med en lägre andel kvinnor som tar sig igenom rekryteringen till GMU, trots att ett större antal kvinnor söker utbildningen. Försvarsmakten bör följa upp och analysera vad som påverkat utvecklingen för att skyndsamt kunna vidta åtgärder så att antalet kvinnor som rekryteras och stannar i yrket blir fler. Rekrytering och grundläggande militärutbildning Regeringen anser det angeläget att Försvars- makten vidtar åtgärder för att öka den operativa förmågan i krigsförbanden. Personaluppfyllnaden i krigsförbanden bör därför påskyndas som regelbunden övningsverksamhet genomförs. Regeringens bedömning är att de samlade förstärkningarna av anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, både det som beslutade om i enlighet med förslagen i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, utg. omr. 6) och de för- stärkningar som regeringen inför föreslår, innebär att det bör finnas förut- sättningar för Försvarsmakten att öka tillväxten av tjänstgörande personal i förhållande till myndighetens budgetunderlag. Samtränade och tillgängliga krigsförband med hög kvalitet utgör försvarsreformens kärna. En grundläggande förutsättning för att upprätthålla kvaliteten i krigsförbanden är att den tjänstgörande personalen övar tillsammans med övrig personal i krigsförbanden. Det är därför regeringens bedömning att Försvarsmakten bör säkerställa att de tjänstgörande upprätt- håller sin förmåga inom ramen för sina krigsför- band genom regelbunden övningsverksamhet. Det är, både av kvalitetsskäl och av attraktions- skäl, viktigt att tjänstgörande personal har en återkommande relevant aktivitet vid sitt krigsförband. Det reformerade personalförsörjningssystemet, med tyngdpunktsförskjutningen från en utbild- ningsorganisation för värnpliktiga till en organ- isation med stående och kontraktsförband, inne- bär att officerarnas roll och kompetensbehov förändras. En ändamålsenlig kompetensprofil in- om officerskåren måste motsvara Försvarmakt- ens krav på operativ förmåga. Nyrekrytering och utbildning av officerare bör ske med för verk- samheten ändamålsenliga förutsättningar och krav. Det är regeringens mening att tvåbefäls- systemet utgör ett viktigt fundament för att höja kvaliteten i krigsförbanden. Införandet av det nya befälssystemet ska därför fullföljas. Det tillgängliga och användbara försvarets krav och behov påverkar också reservofficerarna. Regeringen vill understryka vikten av reserv- officerssystemet som en betydelsefull del i personalförsörjningen av det framtida försvaret. Reservofficerssystemet ger en möjlighet att knyta personer med önskvärd civil kompetens till Försvarsmakten, som den bidrar till att kunskap om Försvarsmakten sprids till andra delar av samhället och därmed stärker försvarets folkliga förankring. En annan viktig egenskap hos reservofficerssystemet är att officerare finns tillgängliga med begränsade kostnader för personal mellan tjänstgöringstillfällena. En förutsättning för att dessa fördelar ska uppnås är 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 bl.a. att Försvarsmakten över tiden genomför rekrytering av reservofficerare även utanför myndigheten (grundutbildning av både tjänstgörande officerare och specialistofficerare). I regleringsbrevet gavs Försvars- makten i uppdrag att vidta åtgärder som innebär att utbildning, rekrytering, övning och avveckling av reservofficerare når en lång- siktigt hållbar balans i enlighet med inten- tionerna i propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140). Åtgärderna ska syfta till att Försvarsmakten återupptar en grundläggande utbildning för reservofficerare, såväl officerare som specialistofficerare. Den grundläggande reservofficersutbildningen för officerare ska vända sig till personer som har genomgått eller avser att genomgå en högskoleutbildning vid ett universitet eller en högskola. Försvarsmakten ska erbjuda dessa personer en kortare inomverksutbildning. Regeringens syn på den frivilliga försvars- verksamheten som redovisades i propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) gäller alltjämt. Regeringen anger i propositionen att frivillig verksamhet ofta är ett kostnads- effektivt sätt för samhället att tillgodose resursbehov som kan vara tillfälliga men omfattande. Regeringen bedömde att de behov som finns i olika sektorer av samhället och som är direkt kopplade till dessa sektorers verksamhet bör utgöra grund för uppdrag som myndigheter, kommuner och andra ger till frivilliga försvarsorganisationer. När det gäller det militära försvaret anser regeringen att frivilligorganisationerna har sin huvudsakliga roll när det gäller bemanningen av vissa befattningar i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. Vidare kan de frivilliga försvarsorganisatio- nerna spela en viktig roll när det gäller att bidra till Försvarsmaktens rekrytering av intresserade och lämpliga ungdomar för Försvarsmaktens verksamhet samt stärka försvarets folkliga för- ankring och tillvarata det personliga engage- manget. I regleringsbrevet ökade reg- eringen Försvarsmaktens möjligheter att an- vända medel för uppdragsersättning till de fri- villiga försvarsorganisationerna. Ersättningen ska i högre grad än tidigare gå till uppdrag som stöder Försvarsmaktens personalförsörjning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens bedömning: Organisationsenheten Försvarsmaktens telenät- och markteleförband (FMTM) bör omstruktureras till organisations- enheten Försvarsmaktens telekommunikations- och informationssystemförband (FMTIS) . Skälen för regeringens bedömning: I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, vol. 5) gjordes bedömningen att organisations- enheten Försvarsmaktens telenät- och markteleförband (FMTM) borde utvecklas till Försvarsmaktens tele- kommunikations- och informationssystem- förband (FMTIS). påpekades att förändringen bör ske efter det att de verksamhets- och organisationsförändringar, som planeras ske i samband med en mer sammanhållen försvarslogistik, har blivit genomförda. Denna inriktning bekräftades i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1), utgiftsområde 6. Regeringen bedömer att de åtgärder som genomförts för en sammanhållen försvars- logistik medger att organisationsenheten FMTM kan omstruktureras till FMTIS . FMTIS skapas genom att Systemförvaltnings- enheten samt Operativ ledningsteknisk bataljon förs över till FMTM från organisationsenheten Försvarsmaktens logistik (FMLOG). FMTM byter därmed benämning till FMTIS. Försvars- makten har redovisat bedömningen att den nya organisationsenheten FMTIS sammantaget kommer att ha cirka 1 430 befattningar. För den berörda personalen innebär inrättandet av FMTIS framförallt ett byte av organisationsenhet. Bytet av organisationsenhet påverkar inte personalens arbetsuppgifter eller verksamhetsort. I och med organisationsförändringen skapas ett krigsförband med ett samlat och entydigt ansvar för drift och underhåll av alla lednings- system i Försvarsmakten, både vad gäller insats- och verksamhetsledningssystem. Regeringen bedömer att detta ger en mer kostnadseffektiv organisation, eftersom kompetenser kan sam- utnyttjas, samt en ökad operativ effekt då mellansteget mellan olika organisatoriska enheter kan minskas. I fråga om rationaliseringar i övrigt i grund- organisationen ska Försvarsmakten löpande anpassa sin verksamhet inom ramen för den befintliga organisationsstrukturen. Materielförsörjningen ska genom leveranser till insatsorganisationens förband bidra till om- ställningen till ett mer användbart försvar. Försvarsmaktens operativa behov ska vara styrande för materielförsörjningen. Regeringens inriktning för materiel- försörjningen, som framgår av den försvars- politiska inriktningspropositionen (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292), ligger fast. Principerna för materielförsörjningen är fokuserade på minskade kostnader, kortare leveranstider, handlingsfrihet, vidmakthållande, beprövad materiel och konkurrens. Som ett led i utvecklingen av materiel- försörjningen och stärkt styrning av denna avser regeringen att förbättra styrningen och upp- följningen av planerade och påbörjade anskaffningar. De förslag som lämnades av utredningen för försvars- materiel (SOU 2014:15) utgör en viktig del av detta. I enlighet med beslut (prop. 2013/14:1, bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93 resp. prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:317) fortsätter utvecklingen och anskaffningen av JAS 39 E. genomförde en folkomröstning om finansieringen av an- skaffningen.