prop · H10391 · 2014-02-25 00:00:00 — Begränsningen av antalet ersättningsdagar med föräldrapenning för föräldrar som kommer till med äldre barn ska därför ses som en insats bland flera för att öka arbetskraftsdeltagandet för gruppen. Föräldraförsäkringen är med sin utformning ett viktigt verktyg i arbetet med att stärka barns och ungas uppväxtvillkor och möjliggör arbete för båda föräldrarna. För att på ett enkelt sätt kunna förena föräldraskap och förvärvsarbete kan tillgång till omsorg av barn också under så kallad obekväm arbetstid vara ett stöd för vissa föräldrar. Detta är särskilt viktigt för ensamstående föräldrar, i synnerhet kvinnor, då de utgör majoriteten av alla dem som arbetar deltid och under obekväma arbetstider. Eftersom ensamstående mödrar är en grupp som har en utsatt ekonomisk situation är åtgärder för att stärka deras arbetsmarknadsdeltagande mycket angelägna. finns därför en bestämmelse i skollagen (2010:800) om att kommuner ska sträva efter att erbjuda omsorg i den omfattning som behövs med hänsyn till bl.a. föräldrarnas förvärvsarbete eller studier. har både antalet kommuner som erbjuder omsorg på obekväm arbetstid och antalet inskrivna barn ökat. Att fler får tillgång till omsorg på obekväm arbetstid är en utveckling som regeringen vill uppmuntra. Regeringen har därför infört ett riktat statsbidrag –2016 i syfte att stimulera kommunerna att i ökad omfattning erbjuda omsorg , nätter och . Regeringens ekonomiska familjepolitik ger högre ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer – men betyder mest för de i risk för ekonomisk utsatthet Den ekonomiska familjepolitiken bidrar till förutsättningarna för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer genom att höja den Den ekonomiska familjepolitiken är utformad så att barn i hushåll med låg ekonomisk standard får stöd, liksom familjer med barn som har en sjukdom eller funktionsnedsättning. prövade förmånerna går främst till familjer med låga inkomster eller rela- tivt stor försörjningsbörda. Ensamstående föräldrars ekonomi förstärks i större utsträckning genom de familjeekonomiska stöden än samman- boendes eftersom ensamstående föräldrar enbart har en löneinkomst och därmed oftare har behov av ekonomisk förstärkning. nas exempelvis av den disponibla inkomsten för ensam- stående föräldrar med två eller fler barn utgöras av olika former av För ensamstående mammor var andelen 28 pro- cent och för ensamstående pappor . Centrala delar av den ekonomiska familjepolitiken utgörs av barn- bidraget och flerbarnstillägget. Barnbidraget är ett generellt bidrag som syftar till att kompensera den ökade försörjningsbördan som barn innebär för en familj. Flerbarnstillägget är ett bidrag som betalas ut till föräldrar med minst två barn. I syfte att förbättra barnfamiljernas ekonomi tog regeringen initiativ till en höjning av flerbarnstillägget, vilket inne- bar en förstärkning av hushållens disponibla inkomst. Det familjeekonomiska stöd som har störst träffsäkerhet när det gäller att nå barnhushåll med låg ekonomisk standard är bostadsbidraget. allra flesta barnhushåll som söker och tar emot bostadsbidrag är ensam- stående föräldrar med en genomsnittlig årsinkomst på . 2012 satsade regeringen 1,2 miljarder på att höja bostadsbidraget och det utbetalade beloppet ökade därmed med en tredjedel. vidare och förstärker bostadsbidraget i form av det särskilda bidraget med . I och med detta förbättras situationen för många hushåll med låga inkomster samt för ekonomiskt utsatta barn oavsett hushållskonstellation. stadsbidraget innebär t.ex. att en tvåbarnsfamilj efter 2011 fått en höjning av bostadsbidraget med som mest 2014. mantaget har bostadsbidragets utbetalningar (anslag) ökat med 48 pro- har erbjudit familjer med barn med sjukdomar eller funktionsnedsättning som medför merkostnader särskilt För familjer med stora sådana merkostnader finns vårdbidrag, ett ekonomiskt stöd som kan ges till och med juni månad det år barnet fyller Vårdbidraget kan delas mellan två föräldrar som vårdar barnet. det finns flera barn med funktionsnedsättning i samma familj så räknas det sammanlagda behovet av vård och tillsyn och de sammanlagda På så sätt kan en familj ha rätt till vårdbidrag, även om varje barn för sig inte skulle ge rätt till vårdbidrag. Familjer som har barn med bestående funktionsnedsättningar med stora svårigheter att förflytta sig kan även få bilstöd. Regeringen har tillbaka identifierat att stöden för familjer med barn med funktionsnedsättning behöver ses över och moderniseras. En översyn av frågorna pågår i Föräldrapenning betalas ut som ersättning till föräldrar för att de ska kunna vara hemma med sina barn när dessa är små. I syfte att stärka ekonomin för framför allt unga föräldrar som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden och de som av andra skäl inte uppfyller kraven för att få föräldrapenning på sjukpenningnivå har regeringen tagit initiativ till en höjning av föräldrapenningen på grundnivå för de med låg eller ingen inkomst från per dag till per dag. månadsbeloppet vid uttag av med föräldrapenning på grund- nivå, , vilket motsvarar en höjning på Höjningen gäller från . gick av utbetalningarna inom den ekono- miska familjepolitiken till den femtedel av barnhushållen som hade lägst För de behovsprövade bidragen var fördelnings- profilen tydligare, drygt hälften av utbetalningarna gick till denna grupp. Ett sätt att mäta effekten av den ekonomiska familjepolitiken för barn- hushåll är i vilken utsträckning den lyfter barnhushållen över gränsen för relativ och absolut ekonomisk utsatthet. ken innebar att andelen barnhushåll i ekonomisk utsatthet (mätt med det absoluta måttet) minskade från till . Utan den ekonomiska familjepolitiken skulle av ensam- ståendehushåll med ett barn ha låg ekonomisk standard, men den faktiska Den ekonomiska familjepolitiken lyfter därmed av dessa hushåll ur ekonomisk utsatthet. Bättre förutsättningar för samförståndslösningar mellan särlevande föräldrar kan stärka barns ekonomiska separerar föräldrar till knappt 50 000 barn. Det finns även hushåll där föräldrarna aldrig har levt tillsammans. Som tidigare beskrivits har ensamhushåll en mer utsatt ekonomisk situation än sammanboendehushåll och att förbättra situationen för dessa hushåll är en högt prioriterad fråga för regeringen. I betänkandet från den så kallade (SOU 2011:51) framkom att det kan finnas stora skillnader på underhållets storlek beroende på vilket regelverk som underhållet regleras enligt, vilken ålder barnet har samt vilken ekonomisk situation föräldrarna har i förhållande till varandra. Beräkningarna visar att av de barn som det lämnas underhållstöd för skulle få ett högre underhåll om föräldrarna i stället reglerade underhållet civilrättsligt. Särskilt gäller detta de barn som bor hos en förälder som tillhör de lägsta inkomstklasserna där av barnen skulle få ett högre underhåll. Om fler skulle reglera underhållskyldigheten civilrättsligt skulle det därför ha faktiska effekter på ekonomisk utsatthet. Mot denna bakgrund anser regeringen att stödet för föräldrar att upprätta civilrättsliga avtal gällande underhållsbidrag behöver stärkas och har därför för avsikt att återkomma i dessa frågor. I betänkande framkom även att separerade föräldrar saknar samlad information och stöd i ekonomiska frågor som rör barnet, vilket skulle kunna vara en av förklaringarna till att underhållsstödssystemet utnyttjas i onödan. Det kan också finnas situationer när föräldrarnas relation är så pass infekterad att de inte förmår att komma överens om underhållet gemensamt. I syfte att öka möjligheterna för föräldrarna att nå enighet i frågor som rör barnets försörjning har regeringen föreslagit att de kommunala samarbetssamtalen ska utvidgas till att även gälla frågor som rör barns försörjning. Lagförändringen träder i kraft och har getts i uppdrag att, i samråd med och , ta fram utbildningsmaterial till de kommunala samtalsledarna samt att sprida information om samarbetssamtalen till allmänheten. I utredningens betänkande framkom även att det finns behov av samverkan genom tvärprofessionella insatser för att stödja både föräldrar och barn i samband med en separation. Enligt utredningen finns det behov av att utveckla en samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i en helhetssyn på familjens situation och behov av hjälp och stöd i samband med separation och som syftar till att sätta barnens bästa främst. Mot den bakgrunden lämnade regeringen ett uppdrag till om en förstudie angående förutsättningar för att pröva en försöksverksamhet med s.k. separationsteam på en rad olika orter i landet. lämnade sin återrapportering till regeringen . Frågan bereds vidare i . Stöd till de ekonomiskt mest utsatta hushållen Många personer lever, av olika skäl, under så ansträngda ekonomiska förhållanden att de har återkommande svårigheter att betala sina räk- Detta leder i inte obetydlig omfattning till en allvarlig skuld- sättning som är besvärlig för den enskilde att ta sig ur och som kan medföra negativa konsekvenser i form av sociala och hälsorelaterade problem och utanförskap. Inte sällan drabbas även anhöriga, bl.a. barn Även om det finns viss kunskap är det oklart hur många barn som lever med överskuldsatta föräldrar. Att växa upp i en familj som präglas av skulder och knappa resurser påverkar barnen. Tidiga insatser från den kommunala budget- och skuldrådgivningen kan enligt minska risken för att överskuldsatta hamnar i ett socialt utanförskap.26 Samhället skulle enligt myndigheten på så sätt kunna spara stora belopp på minskade utgifter för bland annat sjukersättning och andra välfärdskostnader.27 Regeringen tog mot denna bakgrund 2012 initiativ till en utredning om överskuldsättning som bland annat har haft i uppdrag att analysera problemens omfattning i form av konsekvenser för den enskilde, an- höriga och samhället i stort och särskilt analysera konsekvenserna för barn och unga i svårt skuldsatta familjer. Utredningen har i sitt betänkan- de SOU 2013:78 förslagit en åtgärdsinriktad strategi för att minska omfattningen av skuldsättning som leder till problem för den enskilde och dess anhöriga och för att motverka att situationen för dessa förvärras. Regeringens bedömning är att frågan är fortsatt angelägen och bör lyftas bland annat ur ett barnrättsperspektiv, samt att utredningens betänkande kommer att innebära ett viktigt underlag för fortsatt arbete i frågan. Regeringen har tidigare även tillsatt en utredning om skuldsanering som lämnade sitt betänkande (SOU 2013:72). i sitt betänkande föreslagit åtgärder som förbättrar möjligheterna för dem som har rätt till skuldsanering att också få det. Välfärdssystemets yttersta skyddsnät är det ekonomiska biståndet, vars uppgift att träda in när behovet av försörjning inte kan tillgodoses på Ekonomiskt bistånd ska garantera barnfamiljer en skälig Den vanligaste orsaken till att barnhushåll, såväl som andra typer av hushåll, beviljas ekonomiskt bistånd är arbetslöshet när personer i hushållet inte är berättigade till ersättning från arbetslöshetsför- Sjukdom och avsaknad av sjukpenning är också en förhållan- devis vanlig orsak till behov av ekonomiskt bistånd. ca 68 000 barnfamiljer ekonomiskt bistånd. Antalet barn i dessa familjer var cirka 132 000 stycken. Det motsvarar av alla barn i Ca 53 000 barn levde i hushåll som uppbar långvarigt ekono- Mer än hälften av de barnfamiljer som mot- tog ekonomiskt bistånd bestod av ensamstående mödrar. 26 , Budgetrådgivningen kortsiktig kostnad eller en lönsam 27 , Kommunernas budget- och skuldrådgivningen lägesrapport från 2012, 2012. 28 Långvarigt ekonomiskt bistånd innebär här . höjdes riksnormen i försörjningsstödet mot- Skr. 2013/14:91 svarande inflationen. för barns personliga kostnader höjdes dessutom med beroende på ålder. Därefter har riksnormens nivå följt utvecklingen i konsumentprisindex. har i en kartläggning av ekonomiskt bistånd funnit att barnperspektivet inte tycks genomsyra handläggningen av ekonomiskt bistånd till barnfamiljer. Regeringen har därför gett i uppdrag att närmare undersöka beaktandet av barnperspektivet vid handläggning av ekonomiskt bistånd samt vid behov föreslå åtgärder. Uppdraget ska redovisas till . Fortsatt fokus på stöd till barnfamiljer Det finns ett stort antal stöd riktade till föräldrar, flera med det uttalade syftet att höja den ekonomiska standarden samt minska den ekonomiska utsattheten. Regeringen anser att dessa stöd kontinuerligt bör följas och utvärderas i sin träffsäkerhet. Även kända riskfaktorer för ekonomisk utsatthet bör i detta sammanhang följas. Precis som beskrevs under avsnitt 4.8 (s. 56) kan ansamlingar av olika risker, både för ekonomisk och social utsatthet, innebära en ökad allvarsgrad och en utveckling av uppföljningssystemet i syfte att bättre kunna fånga detta är därför önskvärt. Kommunerna har flera viktiga roller i det arbete som regeringen initierat då det är i kommunen det ekonomiska biståndet betalas ut och det är där den lokala budget- och skuldrådgivningen sker. Väntetiderna i t.ex. den lokala budget- och skuldrådgivningen varierar dock stort mellan kommunerna. Regeringen menar att det kan finnas mycket att vinna genom en bättre samverkan mellan kommunerna i dessa frågor och att frågorna lyfts, t.ex. inom ramen för en handlingsplan mot ekonomisk utsatthet. Regeringen har för avsikt att stödja ett sådant arbete och återkommer till detta under avsnitt 5.8. 5.4Goda skolresultat bästa skyddet Sammanfattande beskrivning: Regeringens mål är att svensk barn- och ungdomsutbildning ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Skolan ska vara avgiftsfri. Alla barn och elever ska oavsett bakgrund ges förutsättningar för att nå de nationella målen och utveckla sina kunskaper och färdigheter så långt som möjligt. Att lyckas i skolan är en viktig skyddsfaktor och regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att stärka skolan i sitt kompensatoriska uppdrag. Att stödja barn och ungdomar i att genomföra och avsluta grund- och gymnasieskolan samt att säkerställa att alla barn ges likvärdiga möjligheter till en god utbildning är fortsatt högt prioriterade frågor för regeringen. Enligt har varje barn rätt till utbildning och ska vara gratis. Undervisningen ska syfta till att utveckla barnets fulla möjligheter och respekt för mänskliga rättigheter. barn får en god utbildning är av hög prioritet för regeringen. 2013/14:91 möjligheter för människor att växa och att påverka sin situation. En god utbildning öppnar inte bara för nya perspektiv, att lyckas i skolan kan också vara en stark skyddsfaktor mot såväl ekonomisk som social utsatthet. En studie från visar att bra betyg i minskade risken betydligt för generationsöverföring av bidragsberoende bland barn i familjer som mottog ekonomiskt bistånd. Låga eller ofullständiga betyg från årskurs 9 är på motsvarande sätt en riskfaktor för framtida psykosociala problem hos barnet, oavsett socioekonomisk bakgrund.29 Många undersökningar tyder på att svenska elevers kunskapsresultat sjunker och alltför många elever lämnar såväl grundsom gymnasieskolan utan fullständiga betyg. Barn som växer upp i familjer med ekonomiskt bistånd har sämre meritvärden, får oftare ofullständiga betyg och vidareutbildar sig i lägre grad. Att hushållet mottar ekonomiskt bistånd är enligt studier en av de största riskfaktorerna avseende sämre skolresultat. Detta ska dock inte tolkas som att det finns ett direkt orsakssamband.30 Barn med föräldrar som är låginkomsttagare, arbetslösa eller mottar ekonomiskt bistånd är överrepresenterade bland de som väljer att hoppa av gymnasiet.31 Såväl svensk som internationell forskning visar att det generellt finns ett samband mellan bakgrundsfaktorer, såsom föräldrarnas utbildning, sysselsättning och försörjningsmöjligheter och resultat i skolan. I utgör elever med utländsk bakgrund en heterogen grupp vad gäller ursprungsland, språk och föräldrarnas utbildningsnivå. Skillnaderna i resultat är små mellan elever med svensk bakgrund jämfört med elever utländsk bakgrund och elever som har kommit till innan ordinarie skolstart. Elever som kommit till efter ordinarie skolstart har dock sämre resultat, och skillnaderna mellan dessa elevers resultat och övriga elevers resultat fortsätter att öka.32 Barn som placerats i samhällsvård har betydligt oftare dåliga betyg än andra barn med motsvarande begåvningsnivå.33 Skolan ska ge alla barn likvärdiga möjligheter till en god utbildning. Likvärdighet handlar om att alla elever ska få utbildning utifrån sina olika förutsättningar och behov, så att de uppnår kunskapskraven och får möjlighet att utvecklas så långt som möjligt. Skolan ska också ge alla elever, oavsett geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, lika tillgång till utbildning. Regeringens bedömning är att ytterligare insatser behövs för att elever, oavsett bakgrund och skolval, ska få likvärdiga möjligheter till en god utbildning. Regeringen har därför genomfört ett stort antal reformer, både generella och mer riktade. 29Socialstyrelsen- Social rapport . 31Ungdomar utanför gymnasieskolanett förtydligat ansvar för stat och kommun(SOU 2012:13) 32Skolverket, lägesbedömning 2013. 33Socialstyrelsen och , Placerade barns skolgång och hälsa, 2013. En reformerad skola för bättre likvärdighet och stöd till de Skr. 2013/14:91 som behöver började ett antal nya styrdokument för skolan gälla: en ny skollag, nya läroplaner och kursplaner för och motsvarande skolformer. I de nya läroplanerna har förtydliganden gjorts kring syftet med utbildningen, det centrala innehållet och vilka kunskapskrav som motsvarar de olika betygsstegen. Genom detta bedömer regeringen att möjligheterna för likvärdig utbildning har förbättrats i hela landet. Även gymnasieskolan har reformerats med syftet att skapa en gymnasieskola som är bättre anpassad till elevernas skilda förutsättningar och framtidsplaner. Strukturen har förtydligats och det bidrar till att skapa ökad likvärdighet. Flera av regeringens insatser på skolområdet riktar sig till de elever som har svårast att nå målen. En ny speciallärarutbildning har införts. Inom satsningen på lärarfortbildning läser en stor andel av deltagarna kurser i specialpedagogik. Även statsbidraget till förstärkning av basfärdigheterna läsa, skriva och räkna riktade sig främst till de elever som har svårast att nå godkända resultat. Skolan ansvarar för att elever under ordinarie undervisningstid får det stöd och den hjälp som de behöver för att klara kunskapskraven. Extra stöd och hjälp hemifrån bidrar till goda kunskapsresultat, men alla elever har inte tillgång till sådant stöd. Om skolan tillhandahåller läxhjälp kan det kompensera för detta. Regeringen har därför för avsikt att införa ett tidsbegränsat statsbidrag till huvudmännen för att anordna läxhjälp. Fokus bör vara på elever i årskurs 6–9. Syftet med statsbidraget är dels att öka möjligheterna för alla elever att utvecklas så långt som möjligt i sitt lärande, dels att bidra till en ökad likvärdighet. Regeringen avser också att ge ideella läxhjälpsföreningar möjlighet att söka statsbidrag för sina verksamheter. För elever som av olika anledningar inte har nått kunskapskraven inom ramen för den vanliga undervisningen kan mer tid till undervisning under loven öka förutsättningarna att nå dem. Regeringen har därför infört ett statsbidrag för anordnande av sommarskola för elever i årskurs 6–9 som behöver den för att nå kunskapskraven i ett eller flera ämnen. Statsbodraget avser även undervisning under andra skollov för elever i årskurs 9 och sommarskola för elever på gymnasieskolans yrkesprogram som behöver den för att nå kunskapskraven i den inledande kursen i matematik. Insatser för en trygg skolmiljö Alla barn ska kunna gå till skolan och känna sig trygga. Särskilt viktigt är detta eftersom en lyckad skolgång är en stark skyddsfaktor mot social problematik. visar i en rapport att psykisk ohälsa och utsatthet för mobbing har ett samband med bristande ekonomiska resurser. undersökning visar att de barn som inte bor med föräldrar, vilket till hög grad kan antas vara barn som placerats i heldygnsvård, har en högre utsatthet för mobbning och att de i 2013/14:91 högre grad än andra barn upplever att de har bristande ekonomiska resurser.34 Regeringen har genomfört ett antal satsningar för att stärka värdegrundsarbetet inom förskolan, skolan och fritidshemmet och för att höja effektiviteten i arbetet mot bl.a. mobbning och annan kränkande behandling. En förnyad satsning gjordes genom att fick i uppdrag att stärka skolans värdegrund, bl.a. genom fortbildningsinsatser och genom att sprida goda exempel kring det förebyggande arbetet med rutiner för rapportering och uppföljning av ärenden om diskriminering och kränkande behandling. har tagit fram nya allmänna råd i arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. Råden har tagits fram dels mot bakgrund av den nya skollag som började tillämpas , dels utifrån de erfarenheter av vilka insatser som kan ha effekt mot kränkningar och diskriminering som framkommit genom utvärdering av metoder mot mobbning. Jämfört med andra västländer ligger på en mycket låg nivå beträffande mobbningsförekomst. Resultat från SCB visar att 2010 kände sig av barnen trygga i skolan och nivån är stabil över tid.35 Även i Max18 är det en låg andel av barnen som svarat att de blivit mobbade av andra elever. Det är av största vikt att skolan är en trygg plats för alla elever och all personal. En trygg skolmiljö och studiero är centrala förutsättningar för utbildning av hög kvalitet och för att barn och ungdomar ska kunna inhämta och utveckla kunskaper och värden. Utan arbetsro är det svårare att uppnå kunskapskraven. Regeringen har därför för avsikt att följa upp och utvärdera vad de redan vidtagna åtgärderna, t.ex. den nya skollagen, har inneburit för skolornas arbete med elevernas trygghet och studiero. Regeringen ser även att ytterligare åtgärder för att förbättra elevernas studiemiljö kan bli aktuella. Insatser för att förhindra avhopp från skolan Barn till föräldrar med låga inkomster eller ekonomiskt bistånd är överrepresenterade bland de barn som väljer att hoppa av gymnasieskolan eller att aldrig påbörja den. Avhopp från skolan kan innebära ett antal svårigheter, såväl vad gäller ekonomisk situation på kort sikt som möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. Saknar den unge arbetsmarknadsanknytning ökar risken för att bli mottagare av ekonomiskt bistånd och att även för att stå utanför arbetskraften samt vara ekonomiskt inaktiv på lång sikt. Regeringen har därför, som tidigare nämnts, tillsatt en utredning med syfte att förslå åtgärder som syftar till att förbättra situationen för unga som varken studerar eller arbetar. De insatser som rör det kommunala informationsansvaret som genomförs kommer att leda till en ökad kunskap om målgruppen både på lokal och nationell nivå och sannolikt även till mer träffsäkerhet i de insatser som kommunerna riktar till dessa ungdomar. 34Socialstyrelsen, Skolans betydelse för barns och ungas psykiska hälsa, 2012. 35Socialstyrelsen, Skolans betydelse för barns och ungas psykiska hälsa, 2012 och SCB, 2010. Utredningens delbetänkande tar upp bristen på stöd i skolan samt Skr. 2013/14:91 psykisk ohälsa som två av orsakerna till avhoppen från gymnasieskolan. Enligt regeringen torde de satsningar som görs på området psykisk ohälsa bland unga, vilka beskrivs under avsnitt 5.5, innebära att antalet avbrott från gymnasieskolan kan minska. Unga som blir föräldrar saknar ofta en fullgjord gymnasieutbildning och behöver därför stöd när det gäller att kunna slutföra sin utbildning i grund- eller gymnasieskolan. fick i uppdrag att ta fram ett stödmaterial för skolhuvudmän och andra aktörer i syfte att förbättra stödet till unga föräldrar att fullfölja sin utbildning. I syfte att bl.a. förbättra den ekonomiska situationen för unga föräldrar tillsatte regeringen studiehjälpsutredning (U 2012:2, dir. 2011:122). Utredningen har lämnat sitt betänkande Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52) som bereds inom .