prop · H2031d10 · 2014-10-23 00:00:00 — Uppdraget ska slutredovisas . Därutöver pågår förhandlingar om Euro- peiska kommissionens förslag till förordning om medicintekniska produkter. Öppna jämförelser driver utvecklingen framåt Öppna jämförelser är ett verktyg för analys och utveckling inom hälso- och sjukvården. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 innebär att goda resultat, brister och skillnader mellan olika landsting och befolkningsgrupper lyfts fram för att utgöra underlag för förbätt- ringsarbete. genomförde berörda aktörer en översyn av arbetet med Öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården, med syfte att tydliggöra hur arbetet bör utvecklas framöver. Den samlade bilden från översynen visar att Öppna jäm- förelser bidragit till dialog, uppföljning och styr- ning utifrån vårdens resultat samt till ett fokus på kvalitet och utfall för patienterna. Handlingsplan för utvecklingen av Öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården finns en strategi för Öppna jäm- förelser inom hälso- och sjukvården och social- tjänsten. har berörda aktörer tagit fram en handlingsplan för Öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården . Handlingsplanen beskriver bl.a. två huvudsakliga insatsområden som särskilt lyfter fram pati- entnära respektive målgruppsanpassat arbete. Breddat arbete med Öppna jämförelser och publicerade 2013 den åttonde rapporten av Öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården. Resultaten visar t.ex. på förbättringar i behandlingsresultat, men även på variationer mellan landsting. Diagram 4.16 exemplifierar utvecklingen för dödlighet efter förstagångsstroke. redovisade ett uppdrag att ta fram en fördjupad version av Öppna jämförelser för jämlik vård. Rapporten redogör för dödlighet, undvikbar slutenvård och återinskrivning, läkemedelsbehandling samt patienterfarenheter. Beskrivningen fördjupas främst vad gäller kön, geografi och socio- ekonomi. När det gäller socioekonomi finns skillnader utifrån utbildningsnivå för majoriteten av indikatorerna som redovisas. Arbetet med Öppna jämförelser har spridits till flera områden. har i uppdrag att utveckla, publicera och sprida Öppna jämförelser inom hälso- och sjukvård, jämlik vård, läkemedel och cancerområdet. Där- utöver pågår ett arbete med Öppna jämförelser inom folkhälsoområdet (avsnitt 5 Folkhälso- politik). Även inom socialtjänst och hemsjuk- vård finns öppna jämförelser (avsnitt 7 Politik för sociala tjänster). Diagram 4.16 Andel döda efter förstagångsstroke, nationellt och per landsting, 1992−2012 Anm.: Linjen avser andelen nationellt medan punkterna avser andelarna för enskilda landsting. Respektive värde baseras varav det mittersta året anges på x- axeln. Notera att y-axeln är bruten. De uppgifter som presenteras i diagrammet finns inte tillgängliga uppdelat på kön. Källa: (och ). Utveckling och finansiering av Kvalitetsregister används för att samla in data som ligger till grund för Öppna jämförelser och förbättringsarbete inom hälso- och sjukvården. Staten och SKL har träffat en överenskommelse –2016 om utvecklingen och finansi- eringen av för vård och omsorg. omfattar överens- kommelsen i statliga medel och från landsting. Medel beviljades till 81 register och 24 registerkandidater, vilket omfattar stöd till två nya registerkandidater. Det övergripande målet med satsningen är att förbättra och utveckla verksamheterna i vården och därmed kunna ge en mer säker och jämlik vård för patienterna. Arbetet fokuserar bl.a. på datakvalitet, analyser och återkoppling samt tillgång till och användning av kvalitetsregister för lokalt förbättringsarbete, forskning och innovation. Dessutom uppmärksammas ökad patientmedverkan, samordning av it-system och minskad dubbelregistrering. Resultat av utvecklingsarbetet för kvalitetsregister Överenskommelsen uppmärksammar att kvali- tetsregistrens täckningsgrad har betydelse för deras användbarhet. Täckningsgraden har för- bättrats och diagram 4.17 redovisar några goda exempel. Satsningen har även bidragit till att öka registrens återföring av data online. Kvalitets- registren uppfyller överlag kraven om att data som registreras ska kunna tas ut för att kunna användas i förbättringsarbete. För att öka användningen av kvalitetsregister har även insatser riktats till verksamhetschefer och läkare under specialiseringstjänstgöring. Andra exempel på goda resultat är att antalet register som använder patientrapporterade ut- fallsmått har ökat. Antalet it-plattformar som används av registren har minskat och nya regis- ter ansluter sig till befintliga plattformar. Det nationella programmet för datainsamling arbetar för att minska dubbelregistrering i samband med datainsamling till kvalitetsregister. genomförde en granskning av statens satsningar på . Den förra regeringen redo- visade sin bedömning av Riks- revisionens iakttagelser i en skrivelse till riks- dagen (skr. 2013/14:204). Diagram 4.17 Täckningsgrad i ett antal , 2009−2012 Riks-stroke (förstagångsfall) 2012 2011 2010 2009 Källa: (Rapporteringen till och hälsodataregistren – jämförelser av täckningsgrader, 2013). Tillsyn på hälso- och sjukvårdsområdet Tillsyn är ett viktigt verktyg för att följa upp och utveckla hälso- och sjukvården. Tillsyn innebär en oberoende och självständig granskning av att lagar och förordningar följs och bidrar därmed till en jämlik vård. Som ett led i att stärka tillsynen inom vård och omsorg inrättades Inspektionen för vård och omsorg () och extra medel föreslogs för verksamheten. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2016 föreslogs att tillskottet skulle uppgå till har arbetat med att utveckla myndighetens interna processer och att bygga upp strukturer för en mer systematisk tillsyn. Bland annat har en modell för riskbaserad tillsyn utvecklats och testats inom ramen för ett pilot- projekt. Myndigheten har arbetat med att ut- veckla it-system för ärendehantering och upp- följning i syfte att skapa mer effektiva ärende- processer. har även genomfört en kart- läggning av myndighetens viktigaste intressenter för att utveckla ett system för kunskaps- återföring. Vidare har myndigheten formulerat ett serviceåtagande som anger vad allmänheten kan förvänta sig av kontakterna med myndig- heten samt utvecklat ett system för att regel- bundet följa upp och utvärdera allmänhetens synpunkter på verksamhetens service och be- mötande. Ärendebalansen för enskildas klagomål har ökat . För att komma till- rätta med ärendebalanserna har myndigheten arbetat med att effektivisera hante- ringen av dessa ärenden. Myndigheten har bl.a. gjort en systematisk genomgång av de processer som styr ärendehanteringen och utvecklat mer ändamålsenliga stödsystem. tillsattes en särskild utredare för att se över hur hanteringen av enskildas klagomål angående hälso- och sjukvården och dess personal kan bli enklare och mer effektiv (dir. 2014:88). E-hälsa för en effektiv och kvalitetssäkrad vård Nationell eHälsa – strategin för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg presenterades 2010. Strategin har utgjort grun- den för statens insatser på e-hälsoområdet. Arbetet inom ramen för strategin syftar till att skapa förbättringar inriktade mot särskilda mål- grupper och insatsområden. har ytterligare en organisation, den nya E-hälso- myndigheten, anslutit sig till den grupp av orga- nisationer som förvaltar strategin. Inom ramen för strategin har ett antal tjänster utvecklats . finns en nationell samordnad sjukvårdsrådgivning via internet genom att 1177 och Vårdguiden sammanfördes till en tjänst, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Landstingen har också fortsatt arbetet med att utveckla Mina vårdkontakter som är en personlig e-tjänst på webben för att underlätta säker kommunikation mellan patienten och vården. I det följande beskrivs några utvalda statliga insatser för att uppnå intentionerna med strategin. Det är angeläget att behörig vårdpersonal med patientens samtycke kan ta del av journal- information som registrerats hos andra vård- givare. Detta kallas sammanhållen journalföring och möjliggjordes i och med den nuvarande patientdatalagens tillkomst 2008. Arbetet med sammanhållen journalföring har fått statligt stöd, bl.a. som en del av överens- kommelser mellan staten och SKL. För att information som genereras i hälso- och sjukvården ska vara ändamålsenlig, sökbar och möjlig att återanvända måste dokumenta- tionen bygga på en gemensam informations- struktur och terminologi, dvs. ett nationellt fackspråk. har haft i uppdrag att skapa förutsättningar för en ända- målsenlig och strukturerad dokumentation inom hälso- och sjukvården och . Ordinationsorsak, dvs. det som en förskrivare anger som skäl för ordinationen, är viktig in- formation för att kunna ge en säker läkemedels- behandling. har i uppdrag att utveckla en nationell källa för information om ordinationsorsak i form av ett strukturerat kod- system för ordinationer. fick i uppdrag att färdigställa delar av kodsystemet och uppdatera den del som redan skapats. I syfte att göra det möjligt för varje medborgare att sköta hälsorelaterade ärenden med stöd av en e-tjänst togs 2012 initiativ till att utveckla ett s.k. hälsokonto, HälsaFörMig. Avsikten är att alla som vill på ett säkert och enkelt sätt ska kunna samla information om sin egen hälsa digitalt på ett och samma ställe. Via HälsaFörMig kan olika aktörer få möjligheten att erbjuda hälsotjänster för den enskilde, t.ex. för att bearbeta uppgifter kring friskvård, egenvård och kostvanor. HälsaFörMig behandlas även under avsnitt 5 Folkhälsopolitik. har staten gett stöd till det europeiska projektet epSOS (Ser- vices for European Patients). har haft en ledande roll i projektet som avslutades . Projektet syftade till att utveckla och testa säkra och effektiva former för utbyte av e-recept och viss patientinformation inom . Inom ramen för projektet utvecklades bl.a. tekniska förutsättningar som möjliggjorde det avsedda informationsutbytet. Arbetet resulterade även i rekommendationer för fortsatt arbete på euro- peisk och nationell nivå. inrättades E-hälsomyndig- heten. Myndighetens verksamhet bygger till stora delar på uppgifter som tidigare fanns hos . Myndigheten ansvarar för register och it-funktioner som öppenvårds- apotek och vårdgivare behöver ha tillgång till för en patientsäker och kostnadseffektiv läke- medelshantering. Myndigheten ska vidare be- arbeta och förmedla statistik om läkemedels- försäljningen, samordna regeringens satsningar på e-hälsa samt övergripande följa utvecklingen på e-hälsoområdet. Även tjänsten HälsaFörMig ligger inom myndighetens ansvarsområde. Förberedelserna inför inrättandet av myndig- heten genomfördes främst av Utredningen om inrättande av en ny myndighet för hälso- och vårdinfrastruktur (S 2013:03) som arbetade . Utredning om ändamålsenliga it-stöd Arbete återstår för att säkerställa att rätt information finns tillgänglig vid rätt tillfälle inom hälso- och sjukvården. Mot bakgrund av detta tillsattes en särskild utredare (dir. 2013:125). Utredaren lämnade en diskussionspromemoria, Nästa fas i e-hälso- arbetet. Rätt läkemedelsanvändning till nytta för patient och samhälle har flera berörda aktörer arbetat med den nationella läkemedelsstrategin. Strategin har som övergripande syfte att nå rätt läkemedels- användning till nytta för patient och samhälle. Målen har fokuserat på medicinska resultat i världsklass, jämlik vård, kostnadseffektiv läke- medelsanvändning, attraktivitet för innovation av produkter och tjänster samt minimal miljö- påverkan. Uppföljning av arbetet inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin Uppföljningen angående insatserna inom ramen för den nationella läkemedels- strategin visar att ytterligare sju aktiviteter slut- fördes . Bland annat skapades ett nytt nationellt dosregister och i flera landsting möjliggjordes elektronisk makulering av e- recept, vilket underlättar och förbättrar hante- ringen av läkemedelsordinationer. Arbete ge- nomfördes även för att förbättra märkning av läkemedelsförpackningar, vilket minskar risken för förväxling och felanvändning. Dessutom utreddes åtgärder för att minska kassation av läkemedel, vilket begränsar miljöpåverkan av läkemedelsanvändning. Som ett led i arbetet med den nationella läke- medelsstrategin inkom och med rapporterna Ordnat införande och strukturerad uppföljning av läkemedel respektive Ordnat införande i sam- verkan. har fokus för arbetet med strate- gin framför allt varit att genomföra och avsluta beslutade aktiviteter. Arbetet med jämlik läke- medelsbehandling fortskrider medan vissa nya aktiviteter tillkommit, t.ex. beträffande läke- medelsanvändning hos barn och optimalt ut- nyttjande av befintliga antibiotika. Kunskapsstöd och processer för läkemedelsförskrivning Kunskap och processer för läkemedelsanvänd- ning behöver utvecklas kontinuerligt. Mot denna bakgrund har åtgärder vidtagits av vilka några exempel redovisas nedan. Läkemedelsanvändning hos barn baseras ofta på erfarenhetsbaserad kunskap i stället för full- ständig dokumentation. Databasen ePed har där den använts bidragit till en säkrare och effek- tivare användning. Möjligheterna att använda ePed som ett nationellt kunskapsstöd för läke- medelsbehandling hos barn har därför utretts. Utredningen föreslog att ePed ska användas som ett nationellt kunskapsstöd. fick i uppdrag att fortsätta utreda frågan om generisk förskriv- ning, dvs. att läkaren anger läkemedelssubstans i stället för produktnamn i receptet. I uppdraget ingår att se över eventuella alternativ utifrån 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 aspekter som kostnadseffektivet och patient- säkerhet. fick dessutom i uppdrag att tillsammans med utreda möjligheterna att minska eller upphöra med förskrivning av narkotiska läkemedel via särskilda receptblanketter. Ökad elektronisk förskrivning av narkotiska läkemedel skulle för- bättra säkerheten för patienter och förskrivare samt minska risken för att dessa läkemedel når ut i missbrukarledet. Låg kostnadsutveckling för läkemedel Läkemedelskostnaderna i har länge varit stabila som andel av de totala hälso- och sjuk- vårdsutgifterna (tabell 4.6). Läkemedels- kostnadernas andel av hälso- och sjukvårds- utgifterna uppgår till och minskar. Kostnaden för läkemedelsförmånerna har också minskat (diagram 4.18). Tabell 4.6 Kostnader för läkemedel, 2009–2013 Miljoner kronor (inklusive moms) 10,8%5 1Avser andel av förmån och egenavgift. 2Avser humanläkemedel på rekvisition inom sluten- och öppenvård. 3För att kostnaderna för slutenvård ska vara jämförbara ska ca adderas. Därtill är slutenvårdskostnaderna svåra att jämföra på grund av bortfall av data och ändrade definitioner. övergick flera landsting till att redovisa nettopriser vilket begränsar jämförelser med föregående år. Vissa kostnader saknas också på grund av brister i inrapporteringen. omfattar redovisningen t.ex. inte läns landstings slutenvårdsdata. 4Avser receptfria humanläkemedel som säljs över disk på apotek samt i detaljhandel. 6Uppgift om totala hälso- och sjukvårdskostnader enligt Nationalräkenskaperna saknas. Källor: och (Hälsoräkenskaperna). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.18 Kostnader för läkemedelsförmånerna, Miljoner kronor (inklusive moms) Reala kostnader (konsumentprisindex, priser) Källor: och . Insatser för en långsiktigt hållbar prissättning och finansiering av läkemedel utvecklades och förbätt- rades prismodellen för läkemedel. Prismodellen ska så långt som möjligt bidra till tidig tillgång till nya och innovativa läkemedel, som den också ska möjliggöra en god kostnads- kontroll av läkemedelsförmånerna. Arbetet har bl.a. bestått av införandet av en utvecklad takprismodell för läkemedel. Takpris- modellen har införts i två steg. Genom en över- enskommelse mellan staten och genomfördes prissänkningar för alla läkemedel godkända eller tidigare. I ett andra steg kommer TLV att kontinuerligt genomföra prissänkningar för vissa äldre läkemedel. I propositionen Ökad tillgäng- lighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel (prop. 2013/14:93) beskrivs vidare hur den värdebaserade prissättningen av läke- medel bör utvecklas för att säkerställa att läke- medel är kostnadseffektiva över hela sin livs- cykel. Det innebär även att TLV kommer ha en mer aktiv roll vad gäller omprövningar av subventionsbeslut. TLV följer upp överenskommelsen mellan staten och . Kost- nadsminskningen ska enligt överenskommelsen uppgå till . Av TLV:s delrapport framgår att bespa- ringen som en följd av överenskommelsen kommer att uppgå till ca , beräknat i apotekens inköpspris. För sta- tens del beräknas minskningen i förmånskostnad Patienternas kost- nader beräknas bli ca lägre. Myndigheten för vårdanalys slutförde en utvärdering av nyttan av hälsoekonomiska be- dömningar av läkemedel som används i sluten- vården. Myndigheten kom i sin analys fram till att TLV:s arbete på detta område är värdefullt men att processerna behöver utvecklas, i synner- het vad gäller transparens och förutsägbarhet. Vissa läkemedel omfattas inte av läkemedels- förmånerna. Dessa läkemedel omfattas då inte av det regelverk som medför utbyte på apotek till ett läkemedel med lägre pris. Priskonkurrens har inte heller uppstått för dessa läkemedel i någon större omfattning. Mot bakgrund av det fick TLV i uppdrag att analysera konse- kvenserna av att vissa receptbelagda läkemedel inte ingår i läkemedelsförmånerna och orsakerna bakom det. TLV ska också lämna förslag på åt- gärder i syfte att motverka eventuella problem som identifieras. Europeisk reglering på läkemedelsområdet färdigförhandlades förslaget till europeisk förordning om nya avgifter för säker- hetsövervakning av läkemedel. Avgifterna ska betalas av läkemedelsföretagen och täcka kost- nader för de nya procedurer för centralt god- kända läkemedel som infördes genom ändringar i läkemedelslagstiftningen 2010 och 2014. Förslaget till europeisk förordning om kliniska prövningar färdigförhandlades också . Syftet med förslaget är bl.a. att för- bättra förutsättningarna för att genomföra kliniska prövningar i . Förhandlingarna rörande det s.k. transparens- direktivet förväntas fortsätta . Direk- tivet har till syfte att öka insynen i de nationella åtgärderna för prissättning och ersättning av läkemedel samt förkorta tidsfristerna för pris- sättnings- och ersättningsbeslut. fick i uppdrag att göra en fördjupad analys för att nå etapp- målet om miljöhänsyn i läkemedelslagstiftningen inom Europeiska unionen och internationellt. I uppdraget ingår att identifiera olika handlings- vägar och analysera vilka konsekvenser dessa har för hälsa och miljö samt för läkemedelstillgång och kostnader. Stödåtgärder med anledning av narkolepsi till följd av vaccinering med Pandemrix träffades en långsiktig, blocköver- skridande överenskommelse om att staten ska ta ansvar för att de barn och ungdomar som var vid vaccinationstillfället och som drabbats av narkolepsi efter vaccineringen med Pandemrix ska få ersättning. Med utgångspunkt i överenskommelsen har ett förslag till utform- ning av den statliga ersättningen tagits fram och remitterats (Ds 2014:19). har beviljats ekonomiskt bidrag under 2011−2014 för att möta de drabbade barnens, ungdomarnas och deras familjers behov av stöd. Dessutom har för att arran- gera familjeveckor för barn och unga som drab- bats av narkolepsi till följd av vaccinering med Pandemrix. 4.4.5Resultat – god kvalitet inom hälso- och sjukvård Begreppet god kvalitet omfattar flera olika dimensioner och kan även inbegripa att vården ska vara behovsanpassad, tillgänglig och effektiv, vilket behandlas ovan. Under denna rubrik redo- visas framför allt resultat inom vissa områden där riktade insatser genomförts. Positiv utveckling avspeglas i övergripande indikatorer För att svensk hälso- och sjukvård ska kunna behålla sin framstående ställning är fortlöpande kvalitetsutveckling nödvändigt. Exempelvis bi- drar forskning, innovation och internationellt samarbete till utvecklingsarbetet. Diagram 4.19 visar utvecklingen av undvik- bara slutenvårdstillfällen. Måttet avser att mäta kvaliteten och tillgängligheten i den öppna vår- den. Det bygger på utvalda sjukdomstillstånd som bedöms kunna undvikas inom slutenvården. Generellt står män för fler undvikbara sluten- vårdstillfällen än kvinnor. Undvikbar slutenvård är vanligare bland kvinnor och män med kort utbildning. Diagram 4.20 visar utvecklingen av sjukvårds- relaterad åtgärdbar dödlighet. Måttet består av dödlighet i diagnoser som valts ut därför att de 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 bedömts vara möjliga att påverka med olika medicinska insatser, genom tidig upptäckt och behandling. Diabetes och stroke är två diagnoser som har stor påverkan på utfallet. Män har en högre dödlighet än kvinnor i de diagnoser som ingår i indikatorn. Dessutom har kvinnor och män med kortare utbildning en högre dödlighet i dessa diagnoser. Diagram 4.19 Antal personer med undvikbara slutenvårdstillfällen, kvinnor och män, 2003−2012 Antal personer per 100 000 invånare Anm.: Åldersstandardiserade värden. Källa: (). Diagram 4.20 Sjukvårdsrelaterad åtgärdbar dödlighet, kvinnor och män, 2003−2012 Antal döda per 100 000 invånare Anm.: Åldersgruppen 1−79 år. Källa: (). Forskning och innovation bidrar till utveckling Samverkan mellan forskning, näringsliv och hälso- och sjukvård ger ömsesidig nytta. Forsk- ningsresultat och innovationer bidrar till för- bättrad hälsa och kvalitetsutveckling inom hälso- och sjukvården. Genom att hälso- och sjuk- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 vården är delaktig i forskningsstudier får verk- samheter, patienter och brukare tillgång till nya produkter och behandlingar och kommer i kon- takt med aktuell forskning. slutredovisade ett uppdrag att utarbeta och genomföra en pilot- satsning med s.k. utvecklingscheckar. Inom ramen för uppdraget fördelade utvecklingsmedel till små och medelstora före- tag. Utvärderingen av insatsen visar bl.a. på en ökad innovationstakt på vård- och omsorgs- marknaden. har i uppdrag att utveckla innova- tionskraften inom offentlig sektor. Det görs bl.a. genom projekt som syftar till att utveckla nya ersättningsmodeller som ska främja inno- vationer, förbättra upptagningsförmågan samt underlätta spridning och användning. Satsningen på är ett annat exempel på en insats som är av betydelse för att främja förutsättningarna för forskning (avsnitt 4.4.4 Resultat – effektiv hälso- och sjuk- vård). för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), och Social- styrelsen har fått uppdrag som rör innovation. genomfördes även särskilda dialogmöten med patienter, när- stående, yrkesgrupper och myndigheter. Syftet var att få deras syn på önskvärda förbättringar för att skapa utveckling genom forskning och innovation för en bättre hälsa och välfärd. Insatser för forskning och innovation i stort beskrivs vidare under utgiftsområdena 16 Ut- bildning och universitetsforskning samt 24 Näringsliv. Satsning på vård för personer med kroniska sjukdomar I budgetpropositionen aviserades en satsning på kroniska sjukdomar med en om- fattning på totalt –2017 (prop. 2013/14:1 utg.omr. 9 avsnitt 4.11.6). Syftet är att utveckla vården för personer med kroniska sjukdomar och därmed skapa för- utsättningar för en långsiktigt hållbar, effektiv och jämlik hälso- och sjukvård. Satsningen ska ses mot bakgrund av att kroniska sjukdomar orsakar betydande sjuklighet och mänskligt lidande och ligger bakom av hälso- och sjukvårdens kostnader. Arbetet med en bättre vård för personer med kroniska sjukdomar har utgått från tre fokus- områden. Dessa områden är patientcentrerad vård, kunskapsbaserad vård samt prevention och tidig uppmärksamhet. avsattes 50 mil- joner kronor till olika insatser på dessa områden. Arbetet har skett i nära samarbete med företrädare för patienter, professioner, landsting och statliga myndigheter. Kunskapsstyrning i arbetet med kroniska sjukdomar har insatser genomförts för att främja förutsättningarna för landstingens arbete med kunskapsstyrning. Syftet är att öka genom- slaget för nationella riktlinjer och tillhörande behandlingsrekommendationer för att patienter ska erbjudas bästa möjliga be- handling vid varje vårdtillfälle.