prop · H2031d26 · 2014-10-23 00:00:00 — Sektorerna livsvetenskap (life science) och miljöteknik som bidrar till att möta utmaningar kopplat till klimatfrågan präglas av relativt stora kapitalbehov och långa ledtider, vilket leder till att privata investeringar ofta uteblir. Regeringen bedömer att det inom dessa sektorer råder brist på riskkapital, vilket riskerar att hämma utvecklingen av en konkurrenskraftig näring. Fouriertransforms verksamhet ska därför inriktas på att, där det finns brist på privat kapital, direkt eller indirekt investera i små till medelstora företag i tidiga skeden som bedriver verksamhet inom miljöteknik som bidrar till att möta utmaningar kopplat till klimatfrågan och i små till medelstora företag i tidiga skeden som bedriver verksamhet inom livsvetenskap (life science). Med anledning av sektorernas karaktär behöver affärsmodeller utvecklas som öppnar för 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 mer långsiktiga riskkapitalinvesteringar. Begreppet livsvetenskap (life science) ska förstås i en vid bemärkelse. Inom området miljöteknik som bidrar till att möta utmaningar kopplat till klimatfrågan kan förutom rena varor även innovationer inom tjänstesektorn ingå. Genom sin verksamhet ska Fouriertransform bidra till att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft. Fouriertransform ska investera i verksamheter inom de ovan beskrivna områdena direkt genom dotter- eller intressebolag, eller indirekt genom ägande av fondandelar. Fouriertransforms verksamhet ska syfta till att lämna avkastning, som i den utsträckning det är lämpligt bör återinvesteras i verksamheten. Målsättningen vid investeringar ska därför vara att agera tillsammans med andra finansiärer. Grunden för Fouriertransforms verksamhet ska vara att komplettera marknaden genom att vara verksamt där det råder brist på privat kapital, vilket präglar företag i tidiga skeden och företag med långa utvecklingsfaser innan kommersiell bärighet. I syfte att uppnå effektivitet och minska överlappningar bör Fouriertransform eftersträva samordning med övriga statliga aktörer på riskkapitalområdet samt med och den verksamhet som där bedrivs med inriktning på kommersialisering av energiteknik. Vid utgången av 2013 hade Fouriertransform sedan bolagets start investerat 986 000 000 kro- nor i 20 bolag och per förvaltade bolaget investeringar i 17 portföljbo- lag. I samband med att Fouriertransforms verk- samhet får en ny inriktning i enlighet med vad som här har redogjorts för, blir det en naturlig uppgift för bolaget att överväga hur de befintliga investeringarna på ett ansvarsfullt sätt ska avvecklas, förvaltas utanför Fouriertransform genom fullmakt eller på annat sätt, eller avyttras. I syfte att effektivisera utnyttjandet av det kapital som Fouriertransform förfogar över avser regeringen att ge bolaget i uppdrag att göra en översyn av sin organisation och organi- sationsform, sina placeringsriktlinjer, m.m. Regeringen avser att återrapportera resultatet av översynen till . De åtgärder som här beskrivs har beröring med . Med stöd av Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (s.k. allmän gruppundantags- förordning), kan bl.a. ordningar för riskfinansieringsstöd till förmån för små och medelstora företag anses vara förenliga med den inre marknaden. Alldeles för många är arbetslösa i . Regeringens mål är att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Näringspolitiken är central i detta genom att skapa förutsättningar för att fler företag ska kunna starta, exportera och nyanställa. De resurser som tillhandahålls genom EU:s försorg ger också viktiga bidrag i arbetet med att främja små- och medelstora företag. EU:s program för små och medelstora företags konkurrenskraft, , och strukturfondsresurserna bidrar bland annat till att stärka tillgången till kapital och med resurser till stöd för t.ex. internationalisering. Även Småföretagsakten, som kommissionen gör en översyn av, är ett viktigt instrument för att stärka villkoren för de små och medelstora företagen. Inom EU bedrivs ett omfattande arbete för att förenkla för företag. Arbetet är ett konkret bidrag för att stärka konkurrenskraften och bidra till ökad tillväxt. För att förenklingsarbetet ska ge konkreta resultat behöver det bedrivas både på EU-nivå och i medlemsstaterna och därför är aktivt pådrivande i arbetet som 3.7.1Entreprenörskap och företagande pågår inom EU. Ett konkurrenskraftigt och dynamiskt näringsliv är grunden för jobbskapande och tillväxt. Regeringen avser därför att utveckla arbetet med att stärka näringslivsklimatet, så att fler startar företag men även så att befintliga företag och potentiella företag kan växa, exportera och anställa fler. Det behövs för att skapa fler, nya och bättre jobb i . Den senaste Global Entrepreneurship Monitor () visar att entreprenörskapet i tidiga faser har utvecklats mer positivt i än i något annat land. ligger nu över genomsnittet bland innovationsdrivna länder. konstateras att svenska företag är relativt svaga när det gäller tillväxtorientering och internationalisering. Det är därför inte bara viktigt att fler vill starta företag, utan att fler företag kan expandera och anställa fler. behöver fler entreprenöriella företag med stor tillväxtpotential och vilja. Antalet små och medelstora företag som tar steget ut på internationella marknader och drar nytta av de tillväxtmöjligheter som internationaliseringen innebär behöver öka. Fler måste vara beredda att engagera sig i verksamheter med stor potential, men där risken för misslyckanden också är stor. Det är angeläget att arbeta brett med såväl ramvillkor som insatser för att främja individers och företags förmåga och vilja till tillväxt framöver. får inte påverka skyddet för exempelvis miljö, arbetstagare eller konsumenter. Förbättrat klimat för entreprenörskap och innovativt företagande Stora företag är viktiga för sysselsättningen, men de nya jobben skapas främst i små och medelstora företag. Särskilt viktiga för jobbskapandet är de högpresterande, innovativa företagen. Centrala utmaningar för att skapa fler jobb i nya och växande företag är bland annat tillgången till finansiering och stöd för att kommersialisera idéer eller ta över ett befintligt välfungerande företag, incitamenten för och stöd till innovationsdrivet entreprenörskap och ett trygghetssystem för alla - oavsett anställnings- eller företagsform. För att fler ska komma i arbete är bl.a. en bättre matchning på arbetsmarknaden och minskat ansvar för sjuklönekostnader viktiga frågor. För att få fler växande, konkurrenskraftiga och innovativa företag måste också fler små och medelstora företag kunna, vilja och våga ta steget ut på en internationell marknad. Regeringens insatser för att att främja företagens internationalisering som presenteras inom avsnitt 4 Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande, syftar till att sänka trösklarna för företag i samband med internationalisering och säkerställa tillgången till de resurser och den kompetens som behövs för att fler företag internationaliseras och exporterar sina varor och tjänster. företagare är bland EU:s äldsta. Risken är stor att många lägger ner sitt företag när de går i pension. Det finns också en stor potential för en ung generation att inte bara driva vidare befintliga företag utan vidareutveckla dem och göra dem mer innovativa. Regeringens ambition är att underlätta finansieringen för att ta över företag som behöver generationsväxling. Vidare kommer de kulturella och kreativa näringarnas utveckling att främjas av särskilda lånegarantier som kommer att introduceras inom ramen för EU:s program Kreativa . Att förenkla för företagen Att fortsätta arbetet med att förenkla för företagen är av stor vikt för att skapa ett företagsklimat i världsklass. Sänkta kostnader för företag Regler är nödvändiga för att samhället ska kunna fungera effektivt. Många regler som omger företagandet utgör ett viktigt stöd för marknaden. är det viktigt att regler utformas så att syftet nås på ett enkelt och kostnadseffektivt sätt så att företag kan använda sina resurser till att driva och utveckla sina verksamheter. har arbetet med att sänka företagens kostnader fokuserat på administrativa kostnader. Ett liknande arbete saknas för andra kostnader som träffar företagen. Internationella studier, från bl.a. , pekar på att företag i hög grad påverkas av andra kostnader än de administrativa till följd av regler. En möjlig väg framåt är att ge i uppdrag att utveckla en metod för att mäta och följa upp andra kostnader än de administrativa, exempelvis finansiella kostnader eller investeringskostnader. Med utgångspunkt i företagens vardag Att förbättra kontakten med kommuner och länsstyrelser och skapa större förståelse för företagens villkor är av stor vikt för att nå det övergripande målet att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Utifrån de erfarenheter som gjorts föreslås arbetet fortsättningsvis inriktas mot att korta handläggningstiderna, förbättra service och bemötande samt öka förståelsen för företagens villkor hos myndighetsföreträdare. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 En möjlig väg framåt är att införa ett nytt mål för statliga myndigheter som har ärenden som rör företag. Målet bör utgå från att företagsperspektivet ska finnas med i allt arbete som riktar sig till företag. Inom detta ryms t.ex. att myndigheterna ska arbeta med att korta handläggningstiderna, kommunicera förväntade handläggningstider och arbeta med att förbättra tillgängligheten. Det kan även handla om att arbeta aktivt med förslag från företag och deras intresseorganisationer och att utveckla verksamheten utifrån kundnöjdhetsundersökningar. Ett viktigt led i detta är att följa arbete med att korta tiden det tar att registrera aktiebolag. fyller en viktig funktion i arbetet med att åstadkomma kostnadseffektiva regler. I budgetpropositionen aviserades att verksamhet ska permanentas. kommer uppgifter inordnas i där det inrättas ett särskilt beslutsorgan för beslut i rådets ärenden. har ett övergripande ansvar för arbetet med att förenkla för företag samt ansvar för metodutveckling, rådgivning och utbildning som avser konsekvensutredningar. Genom att inordna uppgifter i skapas förutsättningar för ett effektivt resursutnyttjande. Att ansvaret samlas på ett ställe blir också tydligare för regelgivarna. (N 2012:01) har i delbetänkandet Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen (SOU 2013:80) föreslagit att det ska inrättas en ny myndighet – – för att bl.a. handha ett system för företagens uppgiftslämnande. Förslaget om att inrätta en ny myndighet avstyrktes av en majoritet av remissinstanserna. Den nuvarande inriktningen är att de nya uppgifterna istället kommer att fördelas på och . blir organisatorisk hemvist för ett system för företagens uppgiftslämnande och ansvarar bl.a. för arbetet med samordning av uppgiftskrav, en samverkanspunkt för myndigheter och ett forum för företagen m.fl. blir organisatorisk hemvist för förvaltning och teknisk utveckling av en funktionalitet på 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 som ingår i systemet för företagens uppgiftslämnande. finns ett högkostnadsskydd för sjuklöne- kostnader som få företag tar del av. Små företag missgynnas då ersättningen från staten beräknas på den genomsnittliga sjuklönekostnaden för samtliga arbetsgivare. Eftersom sjukfrånvaron generellt är lägre i mindre företag innebär det att småföretag i liten utsträckning kvalificerar sig för att få ersättning. Eftersom mindre företag ofta har små marginaler och sämre möjlighet att hantera variationer i sjuklönekostnader är det viktigt att ha ett skydd mot höga sjuklönekostnader som är anpassat till de mindre företagens situation. I volym 1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor (avsnitt 7.4.1), lämnas ett förslag till en ny ersättning för höga sjuklönekostnader som är bättre anpassat till små företag. Förslaget innebär att skyddet differentieras genom att företagen delas in i fem storleksklasser utifrån sina lönesummor. De mindre företagen gynnas eftersom ersättningen enligt förslaget träder in tidigare för företag med lägre lönesummor. En ytterligare förbättring är att företagen inte behöver ansöka om ersättningen. Med det nuvarande högkostnadsskyddet förefaller många gå miste om ersättning eftersom ansökningsförfarandet anses betungande. Den nya ersättningen kommer att automatiseras så att alla som har rätt till ersättning också får det. Ersättningen beräknas kosta vilket är mer än utgifterna för det befintliga högkostnadsskyddet. Ett väl fungerande ramverk och system för kapitalförsörjning är helt avgörande för att företag ska kunna starta och expandera. Statens roll är marknadskompletterande, då företagens behov av externt kapital i första hand ska tillgodoses av den privata marknaden. Exempel där det finns behov av marknadskompletterande insatser är i tidiga utvecklingsskeden och vid kommersialisering av innovativa affärsidéer. En harmoniserad statlig kapitalförsörjning Företagens finansiering kommer främst från den privata marknaden. förutsättningarna för en väl fungerande kapitalmarknad är goda ramvillkor och tydliga regelverk för såväl de aktörer som tillhandahåller kapital som för de företag som är i behov av kapital. har en väl fungerande banksektor och lånemarknad samt en väl utvecklad riskkapitalbransch när det gäller utköp av mogna företag. För tillväxtföretag i tidiga faser har dock utbudet av privat riskkapital minskat . Tidiga skeden präglas av hög risk, värderings- och informationsproblem samt långa ledtider till finansiell bärighet, vilket gör att marknaden sällan kan eller vågar satsa kapital på egen hand. Insatser för att stötta företagens kapitalförsörjning, framförallt i tidiga utvecklingsfaser, är därför en viktig del i regeringens arbete med innovations- och företagsklimatet. Regeringen avser att se över de statliga finansieringsinsatserna för att effektivisera och möta marknadens behov. Regeringen har för avsikt att ändra verksamhetsinriktning för . Det är viktigt att stärka insatserna för företag i inkubatorer och säkra ytterligare kapitalförsörjning till företag i tidiga skeden. I syfte att stärka utlåning till nystartade företag avser regeringen att utreda förutsättningarna för att staten på vissa villkor ska kunna dela risk med bankerna, exempelvis genom garantier. Regeringen föreslår ett förändrat uppdrag till , (se 3.6.1), som en marknadskompletterande finansiär av små och medelstora företag i tidiga skeden med inriktning mot livsvetenskap (life science) och miljöteknik som bidrar till att möta utmaningar kopplat till klimatfrågan. Förändringen innebär att det samlade utbudet av marknadskompletterande kapital för bolag i tidiga utvecklingsskeden ökar. Den tidigare regeringen har lämnat in ett nationellt regionalfondsprogram för perioden –2020, med ett förslag på att inrätta en fond med syfte att investera i nya och befintliga, privata riskkapitalfonder. Insatsen ska dels stärka utbudet av privat riskkapital för bolag i tidiga skeden, dels främja förekomsten av privata riskkapitalförvaltare som är aktiva i tidig fas. Medfinansiering till fonden har säkerställts genom extra utdelningar från de statliga riskkapitalbolagen . En insats för att vitalisera den privata fondmarknaden för riskkapital i tidig fas kommer, i kombination med andra åtgärder som vidtagits för att öka dynamiken och effektiviteten i statens direkta insatser för riskkapital, att kunna bidra till en effektivare riskkapitalkedja. Detta innebär att bolag med hög potential får förbättrade möjligheter till en långsiktig utveckling. Den tidigare regeringen har lämnat in ett nationellt regionalfondsprogram, för perioden –2020, med ett förslag på en grön investeringsfond som ska stärka utbudet av riskkapital för finansiering av företag med affärsmodeller som bidrar till att minska utsläppen av koldioxid. Investeringar för att utveckla affärsverksam- heter i syfte att möta klimatutmaningen med minskade koldioxidutsläpp är ofta långsiktiga och kapitalkrävande vilket medför svårigheter att attrahera tillräckligt med kapital i detta segment. Det handlar om affärsverksamheter inom flera områden från t.ex. miljö- och energiteknik till tjänstekoncept som kan bidra till minskade kol- dioxidutsläpp. Tillgång till information och kunskap är av stor betydelse för att kunna starta och utveckla före- tag. Rådgivningsinsatserna bör vara behovsan- passade för att företagens tillväxtpotential ska tas till vara. Rådgivningsinsatserna är fortsatt viktiga Tillgången till information, stöd och service ska vara likvärdig för alla som vill starta eller utveckla företag oavsett affärsidé, drivkraft, bakgrund, företagsform eller var i landet företaget etableras eller utvecklas. Den rådgivning som staten tillhandahåller ska utgå från företagens behov, vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv och beakta regionala förutsättningar. För att göra det enklare att starta och driva företag är arbetet med webbportalen , vars användning stadigt ökar, fortsatt prioriterat. För att tillgodose olika företagares/individers behov av rådgivning även fortsättningsvis är det 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 viktigt att det finns valfrihet och mångfald inom rådgivning så att företagare/individer själva ges möjlighet att välja utförare. I syfte att erbjuda rådgivning utifrån företagarens behov bedriver en omfattande mentorverksamhet. Erfarna företagare ställer upp ideellt som mentorer för nya företagare eller företagare som vill utveckla sitt företag. För att ta till vara utländska företagares kompetens och kontaktnät i sina forna hemländer och öka andelen företagare med utländsk bakgrund som importerar och/eller exporterar genomför särskilda mentorinsatser för export och import. Dessa insatser förstärks och förlängs inom ramen för anslag. Riktade främjandeinsatser är viktiga för att stimulera och tillvarata viljan och förmågan att starta och driva företag i olika grupper och branscher och för att öka kunskapen om olika företagares behov. Erfarenheterna från de riktade främjandeinsatserna tas till vara i generella insatser De riktade insatser som genomförts har givit erfarenheter och kunskaper om vilka behov och specifika förutsättningar som finns i olika grupper och branscher och på vilka sätt de kan mötas. Ett exempel är handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar som har utvecklat nya kunskaper och kontaktytor mellan kultur- och näringsliv. Ett annat exempel är synliggörande av kvinnors företagande där bl.a. ambassadörer för kvinnors företagande har påverkat bilden av företagarkvinnor både i skolor, i media och i andra offentliga sammanhang. Vidare kommer strategi för att kvinnor och män ska ta del av företagsfrämjande insatser på lika villkor att vara ett viktigt verktyg i arbetet med att främja en dynamisk hållbar tillväxt. Resurserna för de riktade främjandeinsatser kommer att minska eftersom de tidsbegränsade riktade satsningarna som genomförts under de två senaste mandatperioderna löper ut . Under den kommande mandatperioden blir inriktningen för främjandeinsatserna därför bredare och mer inriktad på generella entreprenörskaps- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 stimulerande insatser, där erfarenheterna från de särskilda insatserna tillämpas och tillgängliggörs. uppdrag bör inriktas mot att stimulera nyföretagande, stärka konkurrens- kraften och bidra till utveckling i företag och branscher där det finns tillväxtpotential. Vilka grupper och branscher som insatserna ska riktas till bör baseras på behovsanalyser och omvärldsbevakning som även inkluderar nya behov och nya marknader. Insatserna bör utformas så att grupper som är underrepresenterade, eller som det av andra skäl finns motiv att stärka, får del av dem. Erfarenheter från de riktade insatserna bör tas tillvara för att uppnå detta. Regeringen kommer att fortsätta följa i vilken utsträckning gruppen kvinnor, unga kvinnor och män och kvinnor och män med utländsk bakgrund får del av främjandeinsatserna. Utökad satsning på unga entreprenörer Främjande av unga kvinnors och mäns entreprenörskap och innovationskraft är ett led i att stärka ungas sysselsättning och förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden. bidrar det till målet om att skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Attityder och förmågor grundläggs tidigt i livet och satsningar på ungas entreprenörskap kan bidra till fler unga företagare och mer entreprenöriella anställda. För att ytterligare stärka detta område föreslår regeringen en satsning på unga kvinnors och mäns företagande med –2018. Medlen tilldelas som, tillsammans med , har i uppgift att främja ungas entreprenörskap. Medelstillskottet ska används för verksamhetsstöd till aktörer som arbetar operativt med att främja företagande bland ungdomar. Främjandet av företagens export- och internationalisering är en del av regeringens företags- och tillväxtpolitik, och en kärnuppgift för den svenska utrikesrepresentationen. Regeringens riktade insatser för att stärka svenska företags förmåga till internationalisering sker främst inom avsnitt 4 Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. finns en rad statliga aktörer som på olika sätt arbetar med att stärka företags internationalisering och exportförutsättningar. Det är viktigt att aktörerna agerar mer samordnat. Den exportstrategi och skapandet av regionala exportcentra som presenteras i avsnitt 4 är insatser för att både stärka samordningen och för att underlätta för små och medelstora företag att växa på en internationell marknad. Fortsatt satsning på turism Turistnäringen fortsätter att växa och har stor betydelse för . För att ta tillvara den tillväxt- och sysselsättningspotential som finns nationellt och regionalt och för att utveckla företag och destinationer kommer regeringen att genomföra fortsatta insatser för destinationsutveckling. genomför riktade insatser för utvalda destinationer som har stor potential att växa på utländska marknader. Regeringens bedömning är att insatser för fler exportmogna destinationer bör fortsätta, men kompletteras med insatser i tidigare skeden i destinationsutvecklingen. Särskilt fokus bör riktas på insatser som stärker utvecklingen av nya hållbara produkter och upplevelser som kan bidra till fler besökare och växande företag. Ökad samverkan mellan nationella och regionala insatser är en förutsättning för att få god utväxling på de insatser som genomförs. För att tillvarata potentialen i turistnäringen, t.ex. inom ekoturism, och öka antalet utländska besökare bedömer regeringen att marknadsföringen av som turistland via V.S. Anslaget som används till V.S. kommer därför att förstärkas med 2015–2018. Ytterligare resurser till marknadsföring av som turistland utomlands skapas genom regeringens satsning på landsbygdsturism inom ramen för Landsbygdsprogrammet. Resurser för utveckling av nya produkter, måltidupplevelser och internationell marknadsföring kommer också att avsättas inom ramen för landsbygdsprogrammet. Inom ramarna för Landsbygdsprogrammet kommer även satsningar genomföras som syftar till att tillvarata och vårda kulturhistoriskt värdefulla byggnader på hembygdsgårdar inklusive därtill kopplade trädgårdar och gårdsmiljöer så att de kan utvecklas bl.a. till mål för turism. Medel ska också avsättas för satsningar på att tillvarata och utveckla det immateriella kulturarvet och kulturmiljöer genom utveckling av traditionell småskalig matkultur i syfte att bl.a. främja utveckling av tjänster och produkter kopplat till besöksnäringen (se utgiftsområde 17 avsnitt 3.6.2). Inom ramen för det pågående arbetet med destinationsutveckling skapas också förutsättningar för att utveckla turistnäringen, bl.a genom kombinationer kring turist- och kulturföretagande med andra näringar inom exempelvis gruvnäring, rymdindustri eller jordbruk, skog, djurhållning och fiske.