prop · H103209 · 2014-04-03 00:00:00 — Med risk för koldioxidläckage avses att produktion förläggs till länder utan eller med lägre utgifter för utsläpp. Men varken regeringen eller myndigheterna har samlat analyserat och rapporterat hur mycket olika branscher behöver betala för utsläppen och om de företag som gynnas verkligen är de som omfattas av en risk för koldioxidläckage. Det saknas därmed tydliga belägg för om och i så fall när koldioxidläckage i praktiken uppkommer. Vissa analyser finns, men rapporteringen är otillräcklig. Regeringen har inte efterfrågat någon sådan rapportering eller Stora skillnader i vad olika förorenare betalar i förhållande till sina utsläpp överensstämmer inte fullt ut med principen om att förorenaren ska betala (PPP). Förmögenhetsöverföringar och andra sidoeffekter prövas inte samlat eftersom det saknas en samlad rapportering av hur hela eller delar av näringslivet påverkas av olika styrmedel. 7.4Effekterna av klimatinsatserna varierar De samlade kostnaderna för de viktigaste styrmedel som skulle behövas för att nå 2050-visionen skulle, enligt en enkel skattning av , motsvara 0,2–0,av BNP . granskningar visar att kostnaderna per ton minskade utsläpp har varierat kraftigt mellan olika styrmedel. Exempel på kostnader per ton minskade utsläpp är utsläppsrätter i EU:s handelssystem per ton och klimatinsatser i andra länder per ton. är koldioxidskatten enligt generell nivå per ton. Skattebefrielse för biodrivmedel medförde en minskad skatteintäkt för staten med 3 000 KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 kronor per ton. kan det vara en besparing att styra mot minskade utsläpp, exempelvis genom att ställa vissa miljökrav i offentlig upphandling. Enligt nationalekonomisk teori indikerar skillnaderna att kostnaderna för åtgärderna till 2020 samlat kunde vara lägre. Därmed väcks frågan om kostnaderna för åtgärderna leder till en effektiv hushållning med samhällets resurser. Bedömningen av vad som kan vara rimliga kostnader försvåras av att styrmedel ofta ska bidra till att uppfylla flera andra mål samt av vilket tidsperspektiv som avses. Vidare påverkar olika styrmedel varandra, positivt eller negativt. Detta understryker betydelsen av en ändamålsenlig mix av styrmedel både i ett kortare och längre perspektiv. 7.5Principen om att förorenaren ska betala följs inte fullt ut Väsentliga förmögenhetsöverföringar, nedsättningar och undantag från olika skatter och andra klimat- och energipolitiska styrmedel medför samlat att styrsignalen att minska utsläppen är svag för stora delar av näringslivet. Detta överensstämmer inte heller fullt ut med principen om att förorenaren ska betala (PPP), vilket kan vara rimligt om det finns risk för koldioxidläckage. Det saknas dock tillräckliga underlag för att bedöma om och i vilken utsträckning det finns en risk för koldioxidläckage i olika branscher och delbranscher i . har i ett räkneexempel visat att massa- och pappersindustrin gynnades med via olika styrmedel och undantag från styrmedel, vilket till cirka 1,5 miljarder uppvägdes av att de mötte ett något högre elpris till följd av EU:s handelssystem. Därmed var branschens mervärde av dessa styrmedel och undantag nära . En följd av tilldelningen i EU:s system för handel med utsläppsrätter har varit att svenska företag har fått mer gratis utsläppsrätter än de har behövt. har visat att det samlade överskott som tilldelades var värt (motsvarande utsläpp). Totalt motsvarade överskottet under den första och andra handelsperioden utsläpp (2005–2012). Det preliminära överskottet av utsläppsrätter motsvarar utsläpp. Också är den preliminära tilldelningen av gratis utsläppsrätter högre än de prognostiserade utsläppen. En orsak är att de nya tilldelningsprinciperna i tredje handelsperioden gynnar företag som har förhållandevis låga utsläpp per producerad enhet. Svenska företag kompenseras därför med betydligt fler gratis utsläppsrätter än de har behov av. Överskottet av utsläppsrätter går enligt ekonomisk teori till kapitalägarna, utan krav på minskade utsläpp. På EU-nivå motsvarade överskottet utsläpp i inledningen av den handelsperiod som började . SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Om kostnaderna främst i form av minskade intäkter jämförs med effekten i form av minskade utsläpp fram till 2020,214 bedömer att kostnaderna för de samlade utsläppsminskningarna är höga. För att skapa bättre förutsättningar för att minska utsläppen i enlighet med de av fastställda målen och till rimliga kostnader bör regeringen: Samordna klimatmålen med andra övergripande samhällsmål, exempelvis transportpolitiska mål, genom att göra tydliga, långsiktiga prioriteringar, tydliggöra vad som ska åstadkommas och vad det kostar. Genom detta får bättre beslutsunderlag och myndigheter, företag och allmänhet får långsiktiga spelregler så att de kan fatta rationella beslut. Fastställa en ungefärlig bana för hur utsläppen långsiktigt ska minska, även efter 2020. En sådan utsläppsbana behövs också som underlag för att bedöma vilken mix av styrmedel som kan vara kostnadseffektiv , i syfte att bättre hushålla med statens och samhällets resurser. Riksdag, regering, myndigheter, företag och allmänhet behöver få samlade och avvägda underlag för beslut om investeringar och olika klimatinsatser. För att åstadkomma detta behöver gapet mellan olika myndigheters utgångspunkter och analyser minska. Därför rekommenderar regeringen att: Peka ut ett tydligt ansvar och mandat samt styra resurserna för att åstadkomma en samlad och avvägd rapportering och analys. Ansvaret bör innefatta att utveckla och samla rapporteringen av ungefärliga kostnader, effekter och sidoeffekter för de viktigaste klimatinsatserna och för andra insatser med stor påverkan på utsläppen av växthusgaser. I detta bör även ingå att analysera och rapportera nationella handlingsutrymme i förhållande till EU:s system för handel med utsläppsrätter. Vid en värdering av betydelsen av åtgärder är det viktigt att bedöma om de kan väntas leda till lägre utsläpp i och på EU-nivå. Vidare bör risken för koldioxidläckage analyseras och rapporteras. Ett samlat underlag ger möjlighet till övergripande prioriteringar så att tydlighet, transparens och effektivitet i statens insatser kan öka ytterligare. 214 Observera att utsläppen i handelssystemet styrs av taket i handelssystemet. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT ramkonvention om klimatförändring, antagen i . United Nations, Conference of the Parties Report of the Conference of the Parties on its sixteenth session, held in from to Addendum Part Two: Action taken by the Conference of the Parties at its sixteenth session, 15 2011, FCCC/CP/2010/7/Add.1. United Nations, Framework Convention on Climate Change, Conference of the Parties serving as the meeting of the Parties to the Kyoto Protocol Eighth session , to Agenda item 4 Report of the on Further Commitments for under the Kyoto Protocol, . Europeiska kommissionen, beslut av om fastställande av unionstäckande övergångsbestämmelser för harmoniserad gratis tilldelning av utsläppsrätter enligt artikel 10a i och rådets direktiv /87/EG och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG, EUT L 275 25.10.2003. och rådets direktiv /32/EG av om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upphävande av rådets direktiv /76/EEG, EUT L 114 27.4.2006. och rådets beslut nr 406/2009/EG av om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020, EUT L 140/136, . och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG, EUT L 140, . KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Europeiska kommissionens förordning nr 1031/2010 av om tidsschema, administration och andra aspekter av auktionering av utsläppsrätter för växthusgaser i enlighet med och rådets direktiv /87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen, EUT L 302/1, 18.11.2010. Europeiska kommissionens beslut nr 2011/278/EU av om fastställande av unionstäckande övergångsbestämmelser för harmoniserad gratis tilldelning av utsläppsrätter enligt artikel 10a i och rådets direktiv /87/EG, EUT L 130/1, . och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG, EUT L 315 14.11.2012. och rådets förordning 525/2013 av om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG, EUT L 165/13, . , 29/30 October 2009 Presidency Conclusions, , 15265/1/09, REV 1, punkt II 7 Lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Förordning (1996:1515) med instruktion för . Förordning (2004:1205) om handel med utsläppsrätter. SÖ 1993:13 ramkonvention om klimatförändring, . SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Propositioner, betänkanden och skrivelser med mera 1995/96:220, Lag om statsbudgeten. 1999/2000:1, Budgetpropositionen , bet. 1999/2000:FiU13, rskr. 1999/2000:16, Utvecklingen av den ekonomiska styrningen 2000/01:100, ekonomiska vårproposition, bet. 2000/01:FiU20, rskr. 2000/01:101, Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, skattefrågor m.m. 2003/04:1 Budgetpropositionen Utgiftsområde 4 Rättsväsendet, bet. 2003/04:JuU1, rskr. 2003/04:106. 2005/06:184, Utvecklad utsläppshandel för minskad klimatpåverkan. 2007/08:1, Budgetpropositionen Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, bet. 2007/08:FiU2, rskr. 2007/08:112–115. 2007/08:100, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259–260, ekonomiska vårproposition. 2008/09:1, Budgetpropositionen Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 2008/09:MJU1, rskr. 2008/09:103. 2008/09:162, En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300, Riktlinjer för klimatpolitiken m.m. 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301, Riktlinjer för energipolitiken. 2009/10:1, Budgetpropositionen Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, bet. 2009/10:MJU1, rskr. 2009/10:129. 2009/10:28, Ändringar i systemet för handel med utsläppsrätter, bet. 2009/10:MJU11, rskr. 2009/10:90. 2009/10:133, Höjda mål och vidareutveckling av elcertifikatsystemet, bet. 2009/10:NU16, rskr. 2009/10:279. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2009/10:75, Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. 2010/11:1, Budgetpropositionen Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, bet. 2010/11:MJU1, rskr. 2010/11:119. 2010/11:1, Budgetpropositionen Utgiftsområde 21 Energi, bet. 2010/11:NU3, rskr. 2010/11:123. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 2011/12:SkU1y Skattefrågor i budgetpropositionen . 2010/11:75, Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen 2010/11:100, ekonomiska vårproposition. 2011/12:1 Budgetpropositionen , volym 1. 2011/12:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. 2011/12:120, Vägen till mer effektiva energideklarationer, bet. 2011/12:CU26, rskr. 2011/12:243. 2011/12:124, Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket, bet. 2011/12:MJU24, rskr. 2011/12:290. 2011/12:143, Auktionering av utsläppsrätter, bet. 2011/12:FiU47 rskr. 2011/12:238. 2011/12:150, om klimatrelaterade skatter. 2011/12:161, klimatforskning – vad kostar den och vad har den gett? 2012/13:1, Budgetproposition Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, bet. 2012/13:MJU1, rskr. 2012/13:120. 2012/13:1, Budgetproposition Utgiftsområde 21 Energi, bet. 2012/13: NU3, rskr. 2012/13:129. 2012/13:98, Redovisning av skatteutgifter . 2012/13:101, Årsredovisning för staten 2012. 2012/13:105, om utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen. 2012/13:KU20, Granskningsbetänkande, rskr. 2012/13:29. 2013/14:1, Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. 2013/14:1, Budgetproposition 2014 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2013/14:1 Budgetproposition Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT SOU 2007:60 inför klimatförändringarna - hot och möjligheter. Ds 1998:39, Gula boken. 2009:63, femte nationalrapport. 2008, The Climate Change Act. (2009), Energideklarationer – få råd för pengarna RiR 2009:6. (2009), Vad är nationella utsläppsrätter värda? Hanteringen och rapporteringen av Kyotoenheter RiR 2009:21. (2011), Klimatinsatser utomlands – statens köp av utsläppskrediter (2011), Biodrivmedel för bättre klimat – Hur används skattebefrielsen? (2011), Miljökrav i offentlig upphandling – är styrningen mot klimatmålet effektivt? (2012), Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? (2012), Svensk klimatforskning – Vad kostar den och vad har den gett? (2012), Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen? (2012), Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? (2013), Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser (2013), i – effektivt utbyte av medlemskapet? KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 , , 2010, Att kontrollera förvaltningen: framväxten av granskningssamhället, i red. , Bo, Politik som organisation – Förvaltningspolitikens grundproblem, , fjärde upplagan, 2010 of (), The colour of growth, Maximising the potential of green business. , , Miljörätt, 2:a upplagan. (2007), Resultat och styrning i statsförvaltningen, ESV (2007:23). Elforsk (2006) rapport 06:52, Marginalel och miljövärdering av el. (2010), Underlag till den andra handlingsplanen, Uppföljning av energibesparingsmålen enligt Energitjänstedirektivet, ER 2010:32. (2013), Årsrapport för CDM- och JI-program, ER 2013:02. Europeiska kommissionen, (2000) 87 slutlig om handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom Europeiska unionen. (2003), , Working papers and studies, theme 2 Economy and finance, Decomposition analysis of carbon dioxide-emission changes in – Conceptual framework and empirical results. Europeiska kommissionen, Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050, . Europeiska kommissionen, Handlingsplanen för energieffektivitet 2011, KOM(2011) 109 slutlig. Europeiska kommissionen, DG Environment, Relationship between ETS cap and binding national targets in Effort Sharing Decision, presentation för . Europeiska kommissionen, Rapport från kommissionen till rådet och , Tillståndet för den europeiska koldioxidmarknaden , KOM(2012) 652 slutlig. Europeiska kommissionen, - En ram för klimat- och energipolitiken , KOM (2013) 169 slutlig. , ordförandeskapets slutsatser från möte den 8–, 7224/1/07 REV 1: , protokoll från rådets möte (17/6/2010 Nr: EUCO 13/10). SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT (2012–2013), Beräkningskonventioner för åren 2012–2013. , Regleringsbrev för avseende , . Hagainitiativet, Remissvar på underlag till Färdplan 2050, . (2013), Energy Policies of IEA Countries Review, Excerpt – The framework: energy policy and climate change. Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) IPCC WGI AR5, Climate Change : The Physical Science Basis. (2012) Miljö ekonomi och Politik. , specialstudie nr 33 (2013), Interaktion mellan de klimat- och energipolitiska målen. , LETS 2050 (2011), Vägval 2050 – Styrningsutmaningar och förändringsstrategier för en omställning till ett kolsnålt samhälle, . , Regleringsbrev för avseende för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, . Miljödepartmentet, pressmeddelande, Regeringen uppdrar åt och att följa upp klimat- och energipolitiska mål, . , pressmeddelande, Regeringen tillsätter ny utredning om översyn av myndigheterna inom miljöområdet, . och , underlag till kontrollstation 2004, Delrapport 1: Prognoser över utsläpp av växthusgaser, Delrapport 2: Utvärdering av styrmedel i klimatpolitiken, Delrapport 3: Flexibla mekanismer och mål i klimatpolitiken, Delrapport 4: Nya kunskaper om klimatproblemet. (2004) Delrapport i regeringsuppdraget Kontrollstation 2004: Klimatpåverkan från styrmedlen LIP och Klimp. (2007), Sternrapporten – en genomgripande analys av klimatförändringens ekonomi, rapport 5711. och (2007), Den svenska klimatstrategins utveckling – sammanfattning av och underlag till kontrollstation 2008. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 och , underlag till kontrollstation 2008, Delrapport 1: Prognoser för utsläpp och upptag av växthusgaser, Delrapport 2: Styrmedel i klimatpolitiken, Delrapport 3: Åtgärdsmöjligheter i – en sektorvis genomgång, Delrapport 4: Konsekvensanalys av klimatmål. (2012), Konsumtionsbaserade miljöindikatorer, underlag för uppföljning av generationsmålet, rapport 6483. (2012), Steg på vägen - Fördjupad utvärdering av miljömålen 2012, rapport 6500. (2012), Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp , Bilagor till rapport 6537, rapport 6525. (2012), Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp , rapport 6537. (2013), Miljömålen. Årlig uppföljning av miljökvalitetsmål och etappmål 2013, rapport 6557. (2013), National Inventory Report 2013, , Handel med utsläppsrätter, version 1 , och Regeringens tolkning av varför rena biobränsleanläggningar kan ingå i handelssystemet. , (2013), Förslag till rapport till i enlighet med artikel 21 i direktiv /87/EG, . , (2011), Politik för energieffektivisering. Nordhaus, W. (2007) A Review of the on the Economics of Climate Change, , 45, 2007. , faktapromemoria 2010/11:FPM92, Energieffektiviseringsplan 2011. (2011), andra nationella handlingsplan för energieffektivisering. , Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 21 Energi, . (2012), Environmental Outlook to 2050 – The consequences of inaction. Premfors, , , , , 2007. Regeringens beslut (M2006/2845/Mk) Uppdrag att utarbeta underlag inför utvärderingen av klimatpolitiken vid kontrollstationen 2008, . SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Regeringens beslut (M2011/2426/KI), Uppdrag att ge underlag till en svensk färdplan för ett utan klimatutsläpp , . Regeringens beslut (M2013/651/K1), Uppdrag att sälja kvarstående enheter i reserven för nya deltagare inom EU:s utsläppshandelssystem, . Regeringens beslut (M2013/2523/KI), Uppdrag att utarbeta underlag till kontrollstation 2015 för de klimat- och energipolitiska målen, . Statsrådsberedningen, Samrådsformer i PM 1997:4, reviderad version . , Fossiloberoende fordonsflotta – ett steg på vägen mot nettonollutsläpp av växthusgaser, Dir.2012:78. , Tilläggsdirektiv till Utredningen om fossiloberoende fordonsflotta (N 2012:05), Kommittédirektiv 2013:61. , faktapromemoria 2012/13:FPM110, om ett klimat- och energiramverk till 2030. , , Report for on assessment of projected progress, . protokoll 2012/13:57 med svar på interpellation 2012/13:197 Makulering av svenska utsläppsrätter. (2010), miljöräkenskaper, Miljörelaterade skatter, subventioner och utsläppsrätter, rapport 2010:2. Statskontoret (2013), Om offentlig sektor, Flexibilitetens fördelar och faror – perspektiv på regeringens myndighetsstyrning. (2010), The Fourth Carbon Budget, Reducing emissions through the 2020s, . (2013), Meeting Carbon Budgets – 2013 Progress Report to (2009), The UK Low Carbon Transition Plan, National strategy for climate and energy, . (2011), The Carbon Plan: Delivering our low carbon future, . , Ökad energieffektivitet i näringslivet – ett idédokument, TCO (2013), Konsumerar upp sina utsläppsminskningar? TCO granskar nr 8. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Ekonomifaktas webbplats , Koldioxid – historisk utveckling. Europeiska kommissionens webbplats , Commission welcomes EP vote on ETS backloading. Europeiska kommissionens webbplats , Structural reform of carbon market. () webbplats , IEA shows how can build on its impressive low-carbon successes. Motormagasinet, största bilägare vill ha besked, . webbplats , Rekordlåga svenska utsläpp av växthusgaser 2012. webbplats , Utsläpp i siffror. webbplats , Utsläppsrätter för anläggningar. klimatkommittés webbplats , Carbon Budgets and targets. klimatkommittés webbplats , Global Action on Climate , Vi behöver svar om klimatpolitiken, . Debattartikeln är skriven av Hagainitiativet: , HKScan, JM, , och Recycling. Carbons webbplats , Home. United Union Statistics Divisions webbplats , Carbon dioxide emissions (CO2), metric tons of CO2 per capita (CDIAC). och , seminarium om utsläppshandel, . , Utvärdering av energipolitik . SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? Svensk klimatforskning – Vad kostar den och vad har den gett? Att styra självständiga lärosäten Besparingar i försvarets materielförsörjning. Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen? Effektivitetsmätning som metod för att jämföra Statens försäljningar av apotek Den nordiska stridsgruppen – Nordic Battlegroup 2011 Tandvårdsreformen 2008 – når den alla? Skattekontroll av företag – urval, volymutveckling och uppföljning upphandling av vägar och järnvägar – leder den till hög produktivitet? Staten på spelmarknaden – når man målen? Vem tar ansvar? – Statens tillsyn av information på – Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband – mervärde, mångfald och konkurrens? Statens insatser inom ambulansverksamheten Statens satsningar på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? Mer att förenkla! Början på något nytt – Etableringsförberedande insatser för KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Regeringens redovisning i budgetpropositionen – tydlig och transparent? Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser Etablering genom företagande – är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot Bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till pensionärer – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Denna slutrapport inom granskningsstrategi Hållbar utveckling – klimat grundar sig på och kompletterar de elva granskningar som publicerats inom strategin . har granskat om staten använder sina styrmedel så att utsläppen av växthusgaser minskar i enlighet med klimatmålen och till rimliga kostnader. Även sidoeffekter och rapportering har ingått i granskningen. Den övergripande slutsatsen är att det finns en risk att staten inte använder sina styrmedel så att utsläppen minskar i enlighet med målen till rimliga kostnader.