prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — I avsnitt 6.9.4 behandlas frågan om särskilda hänsyn behöver tas till tidpunkten för ikraftträ- dande eller om det finns behov av speciella in- formationsinsatser. Effekter för och de allmänna förvalt- ningsdomstolarna behöver göra vissa systemanpass- ningar samt ändra blanketter och informations- material. bedömer att förslaget, tillsammans med förslagen om särskild löneskatt för äldre och slopad avdragsrätt för förvaltnings- utgifter, kommer att innebära ökade initiala kostnader för verket om . Kostnaderna för ska hanteras inom befintliga och beräknade anslagsramar inom utgiftsområdet. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. Effekter för jämställdheten och fördelningsanalys Ungdomars sysselsättningsgrad är relativt jämn mellan könen. Förslaget om slopad nedsättning av socialavgifterna för unga bedöms inte få några större konsekvenser för jämställdheten på arbetsmarknaden för ungdomar eller ha några direkta effekter på inkomstfördelningen. 6.10Särskild löneskatt för äldre 6.10.1 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen tagits fram (dnr Fi2014/3347). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 4, avsnitt 1. Promemorian har remitterats och innehåller bl.a. förslag om särskild löneskatt för äldre. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 4, avsnitt 2. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 4, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2014/3347). I detta avsnitt behandlas denna del av promemorians förslag. Enligt regeringens mening är förslaget som behandlas i detta avsnitt av det slaget att Lagrådets synpunkter borde ha inhämtats. På grund av den korta tid som stått till förfogande för att ta fram och remissbehandla förslaget har detta inte varit möjligt. Regeringen utgår från att Lagrådets synpunkter kommer att inhämtas på lagförslaget under riksdagsbehandlingen. En särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster infördes i samband med skattereform. Skatten skulle i sin ursprungliga utformning tas ut på alla inkomster som inte grundar rätt till socialförsäkringsförmåner. Skattesatsen var beräknad så att den skulle motsvara skatte- inslaget i socialavgifterna, dvs. svara mot den del av socialavgifterna som inte ger någon mot- svarande socialförsäkringsförmån. Den särskilda löneskatten är . För personer som vid årets ingång har fyllt och som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet, dvs. är födda eller senare, gäller enligt socialavgiftslagen (2000:980) att bara ålderspensionsavgiften och inte övriga socialavgifter ska betalas på lön och andra avgiftspliktiga inkomster. Av denna anledning gällde att särskild löneskatt skulle betalas på lön och annan ersättning för arbete till dessa personer och på inkomst av aktiv närings- verksamhet som dessa personer hade. Med hänsyn till att ålderspensionsavgift betalades togs dock särskild löneskatt ut i stället för . För personer som är födda eller tidigare och som därmed inte omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet togs särskild löneskatt ut . slopades den särskilda löneskatten på lön och annan ersättning samt på inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång fyllt och är födda eller senare, (prop. 2006/07:1 Förslag till statsbudget , finansplan, skattefrågor och tilläggs- budget m.m., avsnitt 5.3.1, bet. 2006/07:FiU1, rskr. 2006/07:9). slopades den särskilda löneskatten även för personer som är födda och tidigare (prop. 2007/08:24 Vissa person- beskattningsfrågor, bet. 2007/08:SkU12, rskr. 2007/08:62). 6.10.3 Särskild löneskatt införs för äldre Regeringens förslag: Särskild löneskatt införs på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . Särskild löneskatt införs även på inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som inte har fyllt men under hela året har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Den särskilda löne- skatten bestäms till . Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslogs dock att skattesatsen bestäms till . Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig har inget att erinra mot förslaget. (), , män och Förvaltare, och Näringslivets skatte- delegation (NSD), vars remissyttrande hänvisar till, avstyrker förslaget. anser att förslaget ökar skatte- systemets likformighet och begriplighet. , , Svenska Kommunalpensionär- ernas Förbund, och fram- håller att argumenten för införandet av en särskild löneskatt i samband med skattereform har bäring också på pensionärs- kollektivet. (TCO) framhåller att det för den långsiktiga finansieringen av såväl pensioner som välfärds- system är viktigt att fler arbetar mer, även längre upp i åldrarna. Att återinföra en särskild löne- skatt utan att vidta andra åtgärder för att främja att äldre stannar i arbetslivet motverkar enligt TCO denna utveckling. Även och män och Förvaltare anser att förslaget minskar incitamenten för äldre att stanna kvar i arbetslivet. marknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) och anser att förslaget, tillsammans med förslaget om sänkt skatt för pensionärer, kan minska incitamenten för äldre att arbeta. Företagarna, handel, , , och framhåller att förslaget medför höjda kostnader för att anställa personer vilket, enligt flera av remissinstanserna, kommer att leda till minskad efterfrågan på äldre arbetskraft. Höga arbetskraftskostnader tillhör enligt Företagarna de största tillväxthindren för små företag. Företagarna föreslår att slopandet av de riktade nedsättningarna till unga och äldre direkt växlas över till ett generellt arbetsgivaravdrag. anser att en effekt av förslaget kan vara ett minskat intresse för företag att anställa personer och för egenföretagare att fortsätta verksamheten efter det att de har fyllt . anser att förslaget riskerar att medföra negativa konsekvenser för äldre småföretagare. () och Arbetsförmedlingen anser att förslaget kommer att påverka syssel- sättningen bland äldre personer. De offentlig- finansiella effekterna kan enligt KI därför vara överskattade. Det är enligt KI önskvärt att effekterna på sysselsättning, medelarbetstid och inkomstfördelning analyseras i högre utsträck- ning. Arbetsförmedlingen och NNR efterfrågar en beskrivning av konsekvenserna av förslaget för arbetsmarknadens funktionssätt. Ekonomi- styrningsverket (ESV) anser att förslaget, till- sammans med förslaget om sänkt skatt för pensionärer, sannolikt minskar både utbudet och efterfrågan på äldre arbetskraft. ESV menar att den offentligfinansiella effekten blir lägre än den redovisade statiska effekten. NSD, ESV och har invändningar mot hur skattesatsen har bestämts. anser att skattesatsen bör reduceras. anser att konsekvenserna beskrivs på ett övergripande och summariskt sätt och att det därför inte är möjligt att ta ställning till förslagets konsekvenser. bedömer att förslaget, tillsammans med förslagen om slopad avdragsrätt för förvaltningsutgifter och slopad nedsättning av socialavgifter för unga, innebär ökade initiala kostnader för om ca . och anser att remisstidens längd inte uppfyller regeringsformens krav på beredning av lagförslag. () föreslår att regelverket ändras i fråga om näringsidkare som avlidit under beskattningsåret. Den lägre skatte- satsen som föreslås i 2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster bör enligt LRF gälla även för dem som avlidit . Skälen för regeringens förslag: Den särskilda löneskatten på vissa förvärvsinkomster infördes i samband med skattereform av likformighetsskäl. Utgångspunkten var att all ersättning för arbete och all inkomst av näringsverksamhet bör beläggas med någon typ av socialavgift eller motsvarande skatt. Regeringen anser, i likhet med Pensionärernas , , , och Riksför- bundet Pensionärsgemenskap, att dessa skäl alltjämt äger giltighet. Som framhåller innebär ett införande av särskild löneskatt på inkomst av arbete och på inkomst av näringsverksamhet för personer som har fyllt att skattesystemets likformighet ökar. Det finns enligt regeringens mening, förutom likformighetsskäl, även offentligfinansiella skäl för att återinföra särskild löneskatt på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . Detsamma gäller i fråga om inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som inte har fyllt men har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Regeringen anser där- för, trots vad flera remissinstanser – däribland TCO, IFAU och NSD – anför om incitament och efterfrågan på äldre arbetskraft, att särskild löneskatt ska införas för äldre personer. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att särskild löneskatt införs på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . Särskild löneskatt ska även införas på inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som inte har fyllt men har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. När det gäller skattesatsens storlek föreslogs i promemorian att skattesatsen ska bestämmas till . NSD, ESV och Pensionsmyndig- heten har invändningar mot hur skattesatsen har bestämts i promemorian. Enligt bör skattesatsen reduceras. Regeringen anser att skattesatsen bör bestämmas till . För de personer som vid årets ingång har fyllt och som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet betalas på inkomster i form av löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete samt på inkomst av aktiv näringsverksamhet en ålderspensionsavgift på . Personer som är födda eller tidigare betalar ingen ålderspensionsavgift. Detta talar för att skattesatsen bör bestämmas till en högre nivå för personer som är födda eller tidigare. Av förenklingsskäl bör dock skattesatsen, enligt regeringens mening, bestämmas till samma nivå för personer som vid årets ingång har fyllt , dvs. oavsett om de omfattas av det reformerade ålderspensions- systemet eller inte. Samma skattesats bör även, i fråga om inkomst av aktiv näringsverksamhet, gälla för personer som är och som har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Flera remissinstanser, däribland KI, ESV, NNR, och , har synpunkter på förslagets effekter. Dessa synpunkter behandlas i konsekvensanalysen i avsnitt 6.10.4. När det gäller beredningskravet anser regeringen, i motsats till vad och anfört, att det är uppfyllt. Tidsbrist efter ett val utgör en sådan omständighet som tillåts påverka remisstidens längd (se bet. 2008/09:KU10). Frågorna om ändrade regler om särskild löneskatt för personer som har avlidit under beskattningsåret respektive ett generellt arbets- givaravdrag faller utanför detta lagstiftnings- ärende. Förslaget föranleder ändringar i 1 och 2 §§ lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, se avsnitt 3.6. Flera remissinstanser, däribland KI, ESV och NSD, anser att förslaget sannolikt kommer att påverka sysselsättningen bland äldre personer. KI bedömer att de offentligfinansiella effekterna som redovisas i promemorian kan vara över- skattade. ESV har inget att erinra mot de statiska beräkningar som redovisas i promemorian men anser att den långsiktiga effekten på de offentliga finanserna är lägre. KI, NNR, och Arbetsförmedlingen efterfrågar en utförligare redovisning av hur förslaget påverkar arbets- marknadens funktionssätt, sysselsättningen, medelarbetstid och inkomstfördelning. De offentligfinansiella effekterna som redo- visas i promemorian, och som ingår i stats- budgeten, är statiska, dvs. hänsyn tas inte till eventuella beteendeförändringar förutom övervältring på löner, priser och vinster, vilket är i enlighet med beräkningskonventionerna. Anledningen är att det råder stor osäkerhet kring den typen av effekter och att de i regel inte slår igenom i betydande grad . Regeringen anser att det saknas anledning att frångå principen om statiska beräkningar. Med dessa utgångspunkter beräknas förslaget öka skatteintäkterna med 2015. När det gäller förslagets effekter på BNP och sysselsättning råder det, enligt regeringens be- dömning, stor osäkerhet om effekterna. Regeringen gör, i stället för en bedömning av varje enskild reform, i avsnitt 1.9.1 en samlad bedömning av effekterna för de skatteförslag och övriga reformer som lämnas och aviseras i denna proposition. I tabell 6.16 nedan redovisas de offentlig- finansiella effekterna av förslaget. Bruttoeffekten inkluderar endast effekten av regeländringen (allt annat lika), medan beräkningen av netto- effekterna även tar hänsyn till s.k. indirekta effekter. Med indirekta effekter avses här över- vältring av avgiftshöjningen på löner, vinster och priser. De indirekta effekterna för särskild löneskatt på lön respektive på inkomst av aktiv närings- verksamhet är olika. Vid beräkning av de indirekta effekterna av en särskild löneskatt på lön antas att övervältringen sker på liknande sätt som vid en höjning av arbetsgivaravgifterna. beräknas övervältringen på lönerna till och övervältringen på vinster och priser till . Efter hand ökar över- vältringen på löner relativt vinster och priser, se vidare avsnittet om effekter för företag. Övervältringsantagandena innebär att företagens vinster minskar på kort sikt, vilket minskar deras skattebas och därmed bolagsskatteintäkterna. Detta motverkar den positiva offentligfinansiella effekten av regeländringen. Högre priser ökar underlaget för mervärdesskatt, men effekten på de offentliga finanserna motverkas av att offentliga utgifter är knutna till konsument- prisindex. Den sammanlagda effekten av dessa två effekter bedöms vara nära noll. Särskild löneskatt på aktiv näringsverksamhet bedöms ge samma effekter som en höjd egen- avgift. Den särskilda löneskatten leder därmed till en minskning av inkomsten av närings- verksamhet, vilket motverkar intäkterna från avgiftshöjningen. Underlaget för särskild löneskatt för personer som vid årets ingång har fyllt eller, i fråga om inkomst av aktiv näringsverksamhet, inte har fyllt men har uppburit hel allmän ålderspension beräknas till . Den offentlig- finansiella bruttointäkten av en särskild löneskatt på beräknas uppgå till 2015 och nettointäkten till . Den varaktiga intäkten beräknas till . Tabell 6.16 Offentligfinansiell effekt av en särskild löneskatt på Källa: Egna beräkningar. behöver göra vissa systemanpass- ningar samt ändra blanketter och informations- material. bedömer att förslaget, tillsammans med förslagen om slopad nedsätt- ning av socialavgifterna för unga och slopad avdragsrätt för förvaltningsutgifter, kommer att innebära ökade initiala kostnader för verket om ca . Kostnaderna för Skatte- verket ska hanteras inom befintliga och be- räknade anslagsramar inom utgiftsområdet. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. En förändring av särskild löneskatt tenderar att övervältras på lönekostnader, vinster och priser. Vid en generell förändring kan hela förändringen på lång sikt antas övervältras på lönerna. En införd särskild löneskatt för äldre är en riktad åtgärd, vilken kan förväntas att i lägre utsträckning övervältras till lägre löner än en generell höjning. I beräkningarna har dock antagits samma övervältringsprofil som vid en generell höjning eftersom osäkerheten kring övervältringsprofilen för en riktad åtgärd är mycket stor. På kort sikt antas en del av den införda löneskatten övervältras på lönerna. Den del av höjningen som inte övervältras på löner leder till lägre vinster för företagen vilket ger ett lägre uttag av bolagsskatt. På antas, av skäl som beskrivs ovan, hela den särskilda löneskatten övervältras på lönekostnaderna i form av lägre löner för hela löntagarkollektivet (inte enbart de som påverkas av förändringen). anser att förslaget riskerar att medföra negativa konsekvenser för äldre små- företagare. På kort sikt kommer vissa företags lönekostnader att öka. Om och hur mycket den kortsiktiga lönekostnaden ökar för ett företag beror på ålderssammansättningen bland företagets anställda. Företag utan anställda påverkas inte av förslaget. I tabell 6.17 anges ökningen i lönekostnaden till följd av förslaget för en person som vid årets ingång fyllt och som tjänar , givet att ingen löneövervältring ännu skett. Ökningen är , oavsett födelseår. Tabell 6.17 Förändring av kortsiktiga lönekostnader för anställda vid en lön på , kronor Person som är över Anm.: Siffrorna utgår från att ingen löneövervältring har skett. antas hela den ökade kostnaden för särskild löneskatt övervältras på de anställda, varför lönekostnaden är oförändrad. Även enskilda näringsidkare som påverkas av förslaget får samma ökade kostnad givet inkomstnivån. Källa: Egna beräkningar. När det gäller den administrativa bördan för små och medelstora företag medför förslaget ett ökat uppgiftslämnande för arbetsgivare som har arbetstagare som vid ingången av året har fyllt och därmed en ökad administrativ börda för dessa företag. Företagen ska redovisa en uppgift mer i arbetsgivardeklarationen. För att mäta förändringar i företagens administrativa kostnader används den s.k. standardkostnads- metoden. Baserat på denna mätmetod har byggt upp databasen . Avsikten med denna databas är, förutom att tjäna som jämförelsegrund, att den ska kunna användas för att hjälpa till att uppskatta den minskade eller ökade administrativa kostnaden av olika regelförslag. Enligt kostar en ekonomihandläggare i genomsnitt , vilket ger en kostnad på ca . Vidare anges i databasen att det tar ca att fylla i enskilda uppgifter om arbetsgivaravgifter. Kostnadsökningen för det ökade uppgiftslämnandet vid införandet av särskild löneskatt uppskattas därför avrundat till 5–per företag och månad. Förslaget bedöms inte påverka den administrativa bördan vid redovisningen för enskilda näringsidkare och handelsbolags- delägare. Det är inte möjligt att beräkna hur många företag som kommer att påverkas av förslaget eftersom officiell statistik saknas. Förslaget påverkar i högre grad män än kvinnor eftersom fler män arbetar samt har inkomst av aktiv näringsverksamhet. Av arbets- tagare är män och 43 pro- cent kvinnor. Av enskilda näringsidkare eller näringsidkare som uppbär full ålders- pension är män och kvinnor. 6.11Förändrade nivåer för socialavgifter Regeringens förslag: Arbetsmarknadsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till och i egenavgifterna till . Detta föranleder en höjning av den allmänna löneavgiften till . Ändringarna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Socialav- gifterna tas ut för finansiering av de sociala trygghetssystemen och betalas antingen som arbetsgivaravgifter eller som egenavgifter. Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare, medan egenavgifter betalas av främst enskilda näringsidkare. Arbetsmarknadsavgiften är en av de sex avgifter som tillsammans utgör socialavgifterna. Arbetsmarknadssavgiften bör tas ut med en av- giftssats som innebär att de beräknade intäkterna från avgiften motsvarar de förväntade utgifterna. Den ökade sysselsättningen innebär att de utgifter som arbetsmarknadsavgiften ska finansiera minskar. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att arbetsmarknadsavgiften i arbets- givaravgifterna sänks till och i egen- avgifterna till av avgiftsunderlaget. Eftersom justeringen av arbetsmarknadsav- giften ska göras inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag höjs den allmänna Lagförslagen har beretts under hand med . I tabell 6.18 och tabell 6.19 redovisas arbetsgivaravgifter och egenavgifter före och efter dessa förändringar. Tabell 6.18 Arbetsgivaravgifter 2014 och 2015 enligt regeringens förslag Källa: Egna beräkningar. Tabell 6.19 Egenavgifter 2014 och 2015 enligt regeringens förslag Källa: Egna beräkningar. Förslagen om förändrade nivåer för socialavgifter är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Förslagen föranleder ändringar i 2 kap. 26 § och 3 kap. 13 § socialavgiftslagen (2000:980) och 3 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, se avsnitt 3.13 och 3.21. finns sex olika avgifter inom ramen för socialavgifterna. Denna avgiftsstruktur har ifrågasatts för att vara alltför komplicerad. Det finns därför skäl att göra en teknisk översyn i syfte att undersöka möjligheterna att förenkla avgiftsstrukturen. Översynen ska dock inte avse ålderspensionsavgiften. Det inkomstgrundande ålderspensionssystemet är ett fristående försäk- ringssystem vid sidan av statsbudgeten där ålderspensionsavgiften har till uppgift att finansiera systemet. Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter (1999:1229), förkortad IL, får fysiska personer dra av förvaltningsutgifter i inkomstslaget kapi- tal bara till den del kostnaderna under be- skattningsåret sammanlagt överstiger 1 000 kro- nor. Exempel på utgifter som i praxis har ansetts utgöra förvaltningsutgifter är arvoden till banks notariatavdelning, depåavgifter, aviserings- avgifter för lån och bankfacksavgifter. Begränsningen avseende de första infördes för att under- lätta genomförandet av en förenklad löntagar- beskattning (SOU 1984:21, prop. 1984/85:180, bet. 1984/85:SkU60, rskr. 1984/85:375). I propositionen (prop. 1984/85:180 s. 71) fram- hölls å ena sidan bedömningen att ett slopande 6.12Avdrag för förvaltningsutgifter av avdragsrätten inte kunde förenas med 6.12.1 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen tagits fram (dnr Fi2014/3347). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 4, avsnitt 1. Promemorian har remitterats och innehåller bl.a. förslag om slopad avdragsrätt för förvaltnings- utgifter i inkomstslaget kapital. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 4, avsnitt 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2014/3347). I detta avsnitt behandlas denna del av promemorians förslag. Enligt regeringens mening är förslaget som behandlas i detta avsnitt av det slaget att Lag- rådets synpunkter borde ha inhämtats. På grund av den korta tid som stått till förfogande att ta fram och remissbehandla förslaget har detta inte varit möjligt. Regeringen utgår från att Lagrådets synpunkter kommer att inhämtas på lagförslaget under riksdagsbehandlingen. principen om att avdrag medges för intäkternas förvärvande och bibehållande. Å andra sidan anfördes att förvaltningskostnadsavdrag är en mycket frekvent avdragspost som det i flertalet fall rör sig om små belopp. Ett slopande av avdragsrätten bedömdes därför medföra att granskningsresurser skulle frigöras och den maskinella hanteringen underlättas. Det framhölls också att förvaltningskostnader delvis har karaktären av privata levnadskostnader. Mot denna bakgrund gjordes bedömningen att för- valtningskostnader borde få dras av bara till den del kostnaderna överstiger under beskattningsåret. Konsekvensen av denna begränsning bedömdes bli att avdrag för förvalt- ningskostnader i stort sett skulle komma att upphöra för fysiska personer. Begränsningen om har behållits sedan den infördes. Vid införandet av IL byttes däremot uttrycket förvaltningskostnader ut mot förvaltningsutgifter, eftersom det inte är fråga om periodiserade utgifter (prop. 1999/2000:2, bet. 1999/2000:SkU2, rskr. 1999/2000:117). Vidare lades under beskattningsåret till för att det tydligt ska framgå att samtliga förvaltningsutgifter som ska dras av ska läggas samman och sedan dras av till den del de sammanlagt överstiger . 6.12.3Avdragsrätten för förvaltnings- utgifter slopas Regeringens förslag: Förvaltningsutgifter får inte dras av i inkomstslaget kapital. Ändringen träder i kraft .