prop · H103253 · 2014-09-04 00:00:00 — genomfördes den så kallade förvaltningsrättsreformen och dåvarande 23 länsrätter slogs samman till 12 förvaltningsrätter. Syftet med reformen var enligt regeringen att skapa förutsättningar för en verksamhet som håller en hög kvalitet och effektivitet. I propositionen skriver regeringen att utgångspunkten är att domstolarna bör vara dimensionerade på ett sätt som ger möjlighet till specialisering, kompetensutveckling och en väl fungerande beredningsorganisation.63 De senare årens långa handläggningstider vid förvaltningsrätterna hänger delvis samman med förvaltningsrättsreformen, åtminstone när det gäller resultatet för vissa förvaltningsrätter. Enligt vad som framkommit i intervjuer har flera av dessa sammanslagningar varit krävande att genomföra vilket har 2008/09:165 En långsiktigt hållbar organisation för de allmänna förvaltningsdomstolarna i första instans. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA lett till att flera förvaltningsrätter inte haft möjlighet att arbeta i samma takt som . Samlokalisering av två eller flera länsrätter till en ort har dels lett till att resurser gått åt till flytt och bildande av gemensam myndighet, och dels till ökad personalomsättning med påföljande nyrekryteringar. förvaltningsrätter har också fått vänta på att flytta in i nya gemensamma lokaler, såsom fallet varit för till exempel Förvaltningsrätten i . som förvaltningsrätterna arbetade med att planera och genomföra förvaltningsrättsreformen skedde också en kraftig ökning av antal överklaganden av beslut i sjuk- och aktivitetsersättning samt sjukpenning. ökade sådana överklaganden till förvaltningsrätterna med cirka 4 400 överklagade beslut, vilket var en ökning med över 50 procent.64 Ökningen av dessa mål vid förvaltningsrätterna var sannolikt en konsekvens av de reformer av sjukförsäkringen som hade genomförts samt en kraftig balansavarbetning hos Försäkringskassan.65 4.2Vad består handläggningstiden av? Trots att handläggningstiderna vid förvaltningsrätterna totalt sett har förbättrats har många förvaltningsrätter fortfarande långa handläggningstider och variationen är alltjämt stor mellan domstolarna. Vi har genom en aktstudie undersökt vad handläggningstiden består av, det vill säga hur stor andel av handläggningen som består av aktiv tid respektive liggtid. Vi har också undersökt övriga moment i handläggningen som kan påverka handläggningstiden. 4.2.1Definition av aktiv tid och liggtid i aktstudie Det finns ingen vedertagen definition av vad som utgör aktiv tid och liggtid i en handläggningsprocess. I vissa studier räknas endast den tid som myndigheten själv lägger på ärendet som aktiv tid medan den tid som ärendet av någon anledning är på remiss utanför myndigheten räknas som liggtid eller passiv tid. Utgångspunkten för aktstudie är en kartläggning av de olika stegen och faserna i förvaltningsrätternas handläggningsprocess66. Kartläggningen och kategoriseringen av faser har diskuterats med tre förvaltningsrätter.67 Vi också fört diskussioner om hur man ska bedöma handläggningstiden i enskilda mål med tjänstemän vid JO. 64Årsredovisning 2010 för Domstolar. 65Årsredovisning 2011 för Domstolar. 66En beskrivning av handläggningsprocessen finns i avsnitt 2.3.3. 67Förvaltningsrätterna i , och bidrog med synpunkter på kartläggning och kategorisering av steg och faser i handläggningsprocessen. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Handläggningsprocessens olika moment och faser samt indelning i aktiv tid och liggtid framgår av figur 4. Figur 4.1 Handläggningsprocessens olika moment och faser samt indelning i aktiv tid och liggtid upp, det vill delgivning av dom. dom tas fram. I den inledande kanslifasen ingår samtliga administrativa moment som registrering av målet och eventuell komplettering av administrativ karaktär. I beredningsfasen tar domstolen ställning till om målet behöver kommuniceras eller inte. När ett mål anses vara färdigberett registreras det som klart för avgörande (KFA). När målet är KFA inleds den så kallade KFA-fasen. Under KFA-fasen sätts målet upp. Uppsättande av målet innebär att en rättsutredning genomförs och att ett förslag till dom tas fram. KFA-fasen avslutas med att målet föredras och avgörs. Under den avslutande kanslifasen expedieras och delges domen. I aktstudien har inledande och avslutande kanslifas samt beredningsfas räknats som aktiv tid, medan KFA-fasen har räknats som liggtid. Det finns aktiv tid även i KFA-fasen. Det visade sig dock inte vara möjligt att beräkna längden på de aktiva moment som ingår i KFA-fasen, eftersom start och avslut för dessa inte registreras vid förvaltningsrätterna. Enligt intervjuade förvaltningsrätter är dock de aktiva momenten i KFA-fasen relativt korta. Uppsättande av ett mål kan enligt uppgift ta från . Den tid det tar att föredra och avgöra ett mål varierar framför allt beroende på måltyp och om målet avgörs med nämnd eller av ensamdomare.68 68Mål enligt socialtjänstlagen avgörs ofta av ensamdomare medan socialförsäkringsmål i huvudsak avgörs med nämnd. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Utöver att de aktiva momenten i KFA-fasen är relativt korta, finns det även passiv tid i det som i aktstudien räknas som aktiv tid. kompenserar till viss del för den aktiva tid som inte fångas upp i KFA-fasen. I av samtliga mål om sjukpenning respektive sjuk- och aktivitetsersättning i aktstudien beviljades totalt 134 anstånd. Anstånd beviljas normalt . Denna anståndstid har i aktstudien räknats som aktiv tid. I definierades anstånd som inaktiv tid.69 Det är också relativt vanligt att mål blir KFA fler än en gång.70 Vi har i dessa fall inregistrerat datumet för det sista KFA som start för KFA-fasen. Det innebär att liggtiden som funnits mellan första och sista KFA räknas som aktiv tid. Vår sammantagna bedömning är att redovisade siffror för aktiv tid och liggtid i allt väsentligt är rättvisande.71 4.2.2 Huvuddelen av handläggningstiden består av liggtid Aktstudien visar att det finns stora skillnader mellan förvaltningsrätterna både i liggtid och i aktiv tid för samtliga tre måltyper som omfattas av aktstudien. Huvuddelen av den totala handläggningstiden utgörs dock av liggtid för samtliga tre måltyper på samtliga sex förvaltningsrätter som ingår i aktstudien. Handläggningstiden blir alltså i första hand lång på grund av att målet blir liggande, inte på grund av att den aktiva handläggningen tar . I tabellerna nedan redovisar vi fördelning av aktiv tid och liggtid och procent av total genomsnittlig handläggningstid, fördelat på de tre måltyper och sex förvaltningsrätter som omfattats av aktstudien. Genomsnittet är viktat eftersom antalet mål vid förvaltningsrätterna skiljer sig åt. 69Se avsnitt 2.5.3. 70Se avsnitt 4.4.2. 71Förvaltningsrätten i har i samband med faktagranskningen meddelat att domstolen inte anser att redogjort för aktiv tid på ett tillförlitligt sätt. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Tabell 4.1 Sjukpenning: genomsnittlig handläggningstid , aktiv tid respektive liggtid och procent Tabell 4.2 Sjuk- och aktivitetsersättning: genomsnittlig handläggningstid , aktiv tid respektive liggtid och procent ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Tabell 4.3 Ekonomiskt bistånd: genomsnittlig handläggningstid , aktiv tid och liggtid och procent Tabellerna visar att sjukpenningmål har en genomsnittlig handläggningstid . Den aktiva tiden utgör (motsvarande av den totala handläggningstiden) och liggtiden (). För sjuk- och aktivitetsersättning, som har en genomsnittlig handläggningstid , utgör den genomsnittliga aktiva tiden () och liggtiden (). För mål om ekonomiskt bistånd är den totala genomsnittliga handläggningstiden , varav den aktiva tiden utgör () och liggtiden (). Tabellerna visar att liggtidens andel av den totala handläggningstiden är särskilt stor för socialförsäkringsmålen. För mål om ekonomiskt bistånd är fördelningen mellan aktiv tid och liggtid mer jämnt fördelat, men fortfarande utgör huvuddelen av handläggningstiden liggtid. Om man räknar om den genomsnittliga aktiva handläggningstiden för de sex förvaltningsrätterna till månader för de tre måltyperna utgör den för sjukpenning , för sjuk- och aktivitetsersättning medan den aktiva handläggningstiden för mål som rör ekonomiskt bistånd i genomsnitt uppgår . Andelen aktiv tid och liggtid bör också ses i relation till hur lång den totala handläggningstiden är. Om den totala handläggningstiden är relativt kort kan en relativt stor andel liggtid ändå bli ganska kort räknat . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Förvaltningsrätternas kommentarer om andelen liggtid Vi har återkopplat de viktigaste resultaten från aktstudien till de sex förvaltningsrätter som ingick i urvalet. Samtliga förvaltningsrätter uttrycker att de kan relatera till resultatet och de flesta förvaltningsrätterna anser att liggtiden är för lång i förhållande till den aktiva tiden. Två förvaltningsrätter lyfter fram att situationen vid domstolen ser annorlunda ut nu jämfört med den period som målen till aktstudien hämtas från (första kvartalet 2013). Dessa förvaltningsrätters balanser var hög och det orsakade långa liggtider i handläggningen. Aktstudien visar att kanslifaserna, både inledande och avslutande, är relativt korta och att de administrativa moment som behöver utföras löper på utan större stopp i processen. Genomsnittlig tid för den samlade kanslifasen för sjukpenningmål är , för mål om sjuk- och aktivitetsersättning och för mål om ekonomiskt bistånd . Här ska dock beaktas att vissa mål drar upp den genomsnittliga inledande kanslitiden. I dessa mål har den klagande begärt flera veckors anstånd redan vid inlämnadet av överklagandet. I aktstudien har detta registreras som en del i den inledande kanslifasen eftersom beredningen av målet inte har påbörjats. Om vi i stället för genomsnitt använder medianvärdet blir den samlade kanslitiden betydligt kortare. Med detta mått varierar den samlade kanslifasen mellan för de tre måltyper som ingått i aktstudien. togs kravet bort om att överklaganden och ansökningar ska vara egenhändigt undertecknade, som ett led i att effektivisera processen i förvaltningsrätt.72 I aktstudien kunde vi konstatera att vissa mål behövde kompletteras med underskrift från den klagande.73 Denna komplettering kunde ta . kan därmed konstatera att borttagandet av kravet på att överklaganden och ansökningar ska vara egenhändigt undertecknade, endast bör få marginell påverkan . Ändringen innebär dock mindre arbete för förvaltningsrätternas kanslier. 4.2.4 Kommunicering kan påverka handläggningstiden Även om det framför allt är liggtiden som påverkar den totala handläggningstiden och variationen i denna är det rimligt att anta att även de aktiva momenten borde ha viss påverkan på den totala handläggningstiden, 2012/13:45 Se även kapitel 2. 73De mål som ingick i aktstudien omfattas inte av ändringen. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA eftersom det för vissa mål ingår kommunicering medan andra mål inte omfattas av detta moment. statistiska analys visar att om målen kommuniceras tenderar detta att öka handläggningstiderna för två av måltyperna. För sjuk- och aktivitetsersättning och ekonomiskt bistånd finns det ett statistiskt signifikant samband mellan kommunicering och handläggningstid. 74 Den genomsnittliga handläggningstiden för kommunicerade mål som rör sjuk- och aktivitetsersättning är medan den är för mål som inte har kommunicerats. I snitt ökar alltså kommuniceringsmomentet handläggningstiden för dessa mål. För mål som rör ekonomiskt bistånd och som blivit kommunicerade är den genomsnittliga handläggningstiden , medan handläggningstiden är för mål som inte kommunicerats. I genomsnitt ökar alltså handläggningstiden för denna måltyp, om kommunicering ingår. Sjukpenningmål som har kommunicerats har en något längre handläggningstid än motsvarande mål som inte har kommunicerats, men resultatet är inte statistiskt signifikant. 4.3Förvaltningsrätterna kommunicerar inte på ett enhetligt sätt En utgångspunkt i granskningen utöver att handläggningen ska vara effektiv är att den ska vara rättssäker, det vill säga förutsebar och enhetlig. rimlig utgångspunkt i detta avseende är att liknande mål ska handläggas på liknande sätt. har i aktstudien därför undersökt både hur ofta förvaltningsrätterna kommunicerar och med vilka parter. 4.3.1Skillnader i hur ofta förvaltningsrätterna kommunicerar Aktstudien visar att det finns stora skillnader i förvaltningsrätternas kommuniceringsmönster. Tabell 4.4. visar hur ofta förvaltningsrätterna inleder kommunicering för de tre måltyperna som omfattas av granskningen.75 74Resultatet är signifikant på femprocentsnivån. För mål om sjuk- och aktivitetsersättning är p-värdet=0,003 och för mål som rör ekonomiskt bistånd är p-värdet=0,001. För mål om sjukpenning är p-värdet=0,28. Se bilaga 1 för en närmare beskrivning av den statistiska analysen. 75Andel mål där kommunicering inletts är lika med mål som klassificerats av förvaltningsrätterna som ej klara för avgörande direkt och där förvaltningsrätterna inlett kommunicering (genom föreläggande eller underrättelse) med ena eller båda parterna. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Tabell 4.4 Andel mål där kommunicering inletts, fördelat på förvaltningsrätt och måltyperna sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning (SA) samt ekonomiskt bistånd. Genomsnitt (viktat) I sjukpenningmål kommunicerar Förvaltningsrätten i i av sådana mål medan förvaltningsrätterna i och kommunicerar i av sådana mål. I sjuk- och aktivitetsersättningsmål kommunicerar Förvaltningsrätten i i av målen medan Förvaltningsrätten i kommunicerar i av målen. Vi har också undersökt hur förvaltningsrätterna skickar ett föreläggande eller underrättelse till parterna i de mål som kommuniceras. Antal gånger förvaltningsrätterna kommunicerar kan påverka den aktiva tiden eftersom parten ofta får två eller på sig att svara. Aktstudien visar att de förvaltningsrätter som kommunicerar i en stor andel av socialförsäkringsmålen också överlag kommunicerar fler gånger. De tre förvaltningsrätter som kommunicerar i flest andel av målen om sjukpenning kommunicerar i respektive mål i snitt cirka 3 gånger med parterna. De två förvaltningsrätter som kommunicerar i flest andel av målen om sjuk- och aktivitetsersättning kommunicerar i snitt drygt 3 gånger. Snittet för antal kommuniceringar för samtliga sex förvaltningsrätter för dessa två måltyper ligger på drygt två gånger. Skillnaderna i kommuniceringsgrad för mål som rör ekonomiskt bistånd är inte lika stora, men ändå betydande. Medan Förvaltningsrätten i kommunicerar i av målen som rör ekonomiskt bistånd kommunicerar Förvaltningsrätten i i av alla sådana mål. Förvaltningsrätterna genomför oftast endast en kommunicering ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA 4.3.2Skillnader i vilken part som förvaltningsrätterna kommunicerar med aktstudie visar även att det finns skillnader i vilken part som förvaltningsrätterna väljer att vända sig till i de mål där kommunicering inletts. Vissa förvaltningsrätter kommunicerar i stor utsträckning med båda parterna, medan andra kommunicerar i stor utsträckning med endast den klagande eller endast med myndigheten. Dessa skillnader är särskilt tydliga för sjukpenningmål samt sjuk- och aktivitetsersättningsmål. För mål som rör ekonomiskt bistånd kommunicerar alla sex förvaltningsrätter i större utsträckning med endast den klagande. Tabellerna nedan visar kommuniceringsmönstret för de sex förvaltningsrätter som ingått i studien, fördelat på studiens tre måltyper. Tabell 4.5 Sjukpenning: kommuniceringsmönster för mål där förvaltningsrätten inlett kommunicering. Andel mål (i procent) som kommunicerats med endast myndighet, endast klagande och/eller båda parterna Genomsnitt (viktat) GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Tabell 4.6 Sjuk- och aktivitetsersättning: kommuniceringsmönster för mål där förvaltningsrätten inlett kommunicering. Andel mål (i procent) som kommunicerats med endast myndighet, endast klagande och/eller båda parterna Genomsnitt (viktat) Tabell 4.7 Ekonomiskt bistånd: kommuniceringsmönster för mål där förvaltningsrätten inlett kommunicering. Andel mål (i procent) som kommunicerats med endast myndighet, endast klagande och/eller båda parterna Genomsnitt (viktat) 4.3.3Varför kommunicerar förvaltningsrätterna så olika? har frågat ledningen vid de sex förvaltningsrätterna som omfattats av aktstudien om möjliga orsaker till skillnaderna i kommuniceringsmönster både när det gäller hur ofta de kommunicerar och med vilka parter.76 Av intervjuerna bekräftas att det finns olika uppfattningar om när kommunicering behöver inledas. 76Intervjuer med Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , Förvaltningsrätten i , , Förvaltningsrätten i samt Förvaltningsrätten i . ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Domstolens utredningsansvar regleras i förvaltningsprocesslagen77 och majoriteten av de intervjuade förvaltningsrätterna hänvisar i första hand till lagstiftningen som utgångspunkt för hur de bedömer att mål ska konstaterar förvaltningsrätterna att tillämpningen uppenbarligen skiljer sig åt. Flera förvaltningsrätter menar att det skilda kommuniceringsmönstret beror på den kultur och tradition som råder inom domstolen, både den egna och andra. Vissa förvaltningsrätter kommunicerar av hävd mycket medan andra kommunicerar lite. När det gäller vilken part förvaltningsrätterna väljer att kommunicera med så framför flera förvaltningsrätter att även detta till viss del är en kulturfråga. Hälften av förvaltningsrätterna tar upp att de har en uttalad strävan att hålla kommuniceringen nere och undvika onödig kommunicering. Ytterligare en förvaltningsrätt menar att de har en tendens att överkommunicera målen. Några förvaltningsrätter påpekar också att den presumtiva utgången i målet har betydelse för bedömningen om målet ska kommuniceras eller inte. Om domstolen bedömer att beslutet kan komma att ändras finns ett större incitament att kommunicera i målet. Ytterligare en förklaringsfaktor till skillnaderna i kommunicering av socialförsäkringsmålen är att förvaltningsrätterna har olika syn på . En förvaltningsrätt anger att orsaken till att domstolen kommunicerar med i en stor andel av socialförsäkringsmålen är dels att inte haft möjlighet att kommentera överklagandet från den klagande och dels för att förvaltningsrätten vill höra vad processjuridiska enhet anser i målet. Denna förvaltningsrätt framhåller att omprövningsenhet som omprövat ärendet och vidarebefordrat överklagandet inte blir motpart i målet utan det blir den processjuridiska enheten. Förvaltningsrätten menar vidare att omprövningen på är alltför summarisk. En annan förvaltningsrätt påpekar i sin tur att den ser som en myndighet, och kommunicerar därför inte ett överklagat beslut för att höra processjuridiska enhetens inställning i målet. Flera förvaltningsrätter har också tagit upp att det inte alltid råder en samsyn inom domstolen om när kommunicering i ett mål ska inledas och avslutas. En handläggare kan till exempel tycka att målet är klart för avgörande men får inte acceptans för detta av den ansvariga domaren. Även om det till exempel finns rutindokument för kommunicering eller att en riktning pekats ut av ledningen 77 10 § FPL. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN på domstolen, är det ändå upp till den ansvariga domaren att avgöra om målet är tillräckligt utrett. Som framgår av tabell 4.7 ovan har förvaltningsrätterna ett mer likartat kommuniceringsmönster för mål som rör ekonomiskt bistånd. Anledningen till att förvaltningsrätterna i stor utsträckning kommunicerar med den klagande i dessa mål är att den klagande inte har sett det yttrande som kommunen skickat till förvaltningsrätten tillsammans med överklagandet. innehåller detta yttrande ett mer utförligt motiv till varför kommunen avslagit den klagandes ansökan om bistånd än vad som framkommit i grundbeslutet från kommunen. Den klagande bör därför få möjlighet att yttra sig över det. vill undvika onödig kommunicering Det är de processjuridiska enheterna vid som hanterar förelägganden eller underrättelser från förvaltningsrätterna. Företrädare för de tre processjuridiska enheter som intervjuat bekräftar att det finns stora skillnader mellan olika förvaltningsrätter i hur ofta de kommunicerar.78 Det framhålls också att några förvaltningsrätter kommunicerar för mycket och att det inte alltid är tydligt vad de vill att ska yttra sig över. De menar dock att onödig kommunicering har minskat . Exempel på onödig kommunicering är när förvaltningsrätterna förelägger att yttra sig utan att det framkommit något nytt i målet sedan överklagandet skickades till förvaltningsrätten via omprövningsenhet. Detta skapar merarbete för de processjuridiska enheterna eftersom de är tvungna att yttra sig om förvaltningsrätten förelagt dem att göra det. Enligt företrädare för rättsavdelningen vid ska omprövningsbeslutet betraktas som myndighetens uppfattning i frågan, så länge inget ytterligare tillkommit i överklagandet.79 4.3.4 Ändringar i lagstiftningen har liten påverkan på kommuniceringen infördes en ändring i skrivningen om utredningsansvaret i förvaltningsprocesslagen. Enligt regeringen skulle utredningsansvaret förtydligas genom att det föreskrivs att rätten genom frågor och påpekanden ska verka för att parterna avhjälper otydligheter och ofullständigheter i sina framställningar samt att rätten ska se till att inget onödigt förs in i målet.80 78Intervjuer med företrädare för de processjuridiska enheterna i , och . 2012/13:45 En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Enligt de intervjuer som genomfört med förvaltningsrätternas ledningar har ändringen inte inneburit någon skillnad i förvaltningsrätternas sätt att arbeta. Flera förvaltningsrätter framför att den nya skrivningen snarare fastställer det sätt som domstolarna redan arbetar på. Aktstudien visar dock att förvaltningsrätterna inte alltid är tydliga om vad eller vilka delar i underlaget de vill att parterna ska kommentera eller yttra sig över. innehåller föreläggandet eller underrättelse endast ett direktiv om att parten ska eller kan yttra sig över bifogat underlag från motparten. Särskilt för klagande kan detta skapa oklarhet eftersom många som överklagar både saknar tidigare erfarenhet av processen samt får lite information från förvaltningsrätten om hur processen går till och vad som förväntas av den klagande. De flesta har heller inget ombud som kan hjälpa till.81 En förvaltningsrätt har framfört att en förklaring till att det inte alltid är tydligt om vad eller vilka delar i underlaget som parterna ska yttra sig över, är att förvaltningsrätterna är opartiska och därför inte får uppfattas som att de tar ställning för någon part. 4.4Förvaltningsrätternas organisering skiljer sig delvis åt Enligt förvaltningsrättsinstruktionen82 har förvaltningsrätterna stort utrymme att besluta hur domstolens inre organisation ska vara utformad. En förvaltningsrätt ska i sin arbetsordning ange vilka organisatoriska enheter som mål och ärenden ska fördelas mellan. Förvaltningsrätterna har till stora delar liknande handläggningsprocesser men har till viss del valt att organisera sig olika när det gäller till exempel beredningsorganisation och specialisering. Hur domstolen har valt att arbeta och organisera sig på kan påverka effektiviteten i handläggningen. 4.4.1Målen avgörs i åldersordning Förvaltningsrätterna i granskningen har som grundläggande princip att målets ålder är styrande för när det tas om hand.83 De äldsta målen avgörs först oavsett om målet bedöms vara klart för avgörande direkt eller om det bedöms behöva kommuniceras.