prop · H2031d20 · 2014-10-23 00:00:00 — I byggregler, BBR, görs lättnader i bostadsutformningskraven, t.ex. minskat utrymme för funktioner som matlagning och förvaring. Det har dels gjorts lättnader för alla bostäder som är högst , dels ytterligare lättnader Ändringarna innebär bl.a. att utrymmen för olika bostadsfunktioner tillåts överlappa varandra helt eller delvis. Ändringarna i byggreglerna innebär att bostäder kan byggas med en boyta och studentbostäder med en boyta . Åtgärder för äldres bostadssituation lämnas investeringsstöd för äldrebostäder m.m. för byggande av särskilda boendeformer för äldre och trygghetsbostäder som påbörjas . Fram hade 179 ansökningar rörande trygghetsbostäder inkommit. Av dessa har 118 ansökningar, för knappt 3 400 trygghetsbostäder, beviljats stöd. har beviljats i stöd för byggande av trygghetsbostäder. Enligt resultaten i bostadsmarknadsenkät finns trygghetsbostäder i hälften av landets kommuner. De regionala skillnaderna är dock stora. I finns trygghetsbostäder i två tredjedelar av kommunerna medan var tredje kommun i har trygghetsbostäder. Enligt enkäten bedömer ca 80 av landets kommuner att drygt 2 200 trygghetsbostäder kommer att påbörjas , vilket är en kraftig minskning jämfört med då 105 kommuner uppgav att 3 800 trygghetsbostäder beräknades tillkomma . Det planerade tillskottet är störst i kommuner med färre än 25 000 invånare och i de större universitets- och högskoleorterna. In- vesteringsstödet beskrivs ytterligare under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Förra regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att lämna förslag på åtgärder som förbättrar och underlättar äldre kvinnors och mäns bostadssituation. Utredaren ska bl.a. kartlägga förekomsten av hinder för äldre personer att anpassa sitt boende eller att flytta till ett anpassat boende och de bakomliggande orsakerna till sådana eventuella hinder. Utredaren ska också analysera förutsättningarna för kommunerna att leva upp till de krav som ställs i bostadsförsörjningslagen och i annan relevant lagstiftning och vid behov föreslå nödvändiga åtgärder. Uppdraget ska redovisas . har uppdraget att informera kommuner, byggherrar och andra relevanta aktörer om s.k. mellanboendeformer för äldre, t.ex. trygghetsbostäder och har i uppdrag att ta fram en vägledning för upphandling av sådana bostäder. ska redovisa sitt uppdrag . Hemlösheten ser ut att öka i . Enligt senaste kartläggning av hemlösheten, som genomfördes , var 34 000 människor hemlösa för mätningen. Den största ökningen, jämfört med föregående kartläggning 2005, gäller kvinnor och män som befinner sig i den s.k. sekundära bostadsmarknaden, dvs. när hjälper till med tillfälliga boendelösningar som försökslägenheter eller lägenheter med sociala kontrakt. I den gruppen finns många barnfamiljer vilket innebär att osäkert boende är en realitet för en stor grupp av barn i . Andelen kvinnor ökar i gruppen hemlösa liksom personer födda utrikes. OmBoende – en etablerad webbportal Webbplatsen OmBoende som förvaltas och utvecklas gemensamt av erbjuder konsumenter information om boendefrågor. Utöver information om allt från skriftliga avtal, budgetkalkyler och renovering till nybyggen, uppdateras webbplatsen med aktuella nyheter som rör boende. Antalet besökare har ökat . uppgick de beviljade bidragen för kommunala hyresgarantier till , vilket motsvarar 161 utfärdade hyresgarantier. använder sig närmare 30 kommuner av hyresgarantier. gjordes preliminära bedömningar avseende 3 488 lägenheter och garantibelopp på . För kreditgarantier avseende färdigställda lägenheter tecknades det nya garantier för ett belopp på avseende 290 lägenheter. Garantiavtal avseende lån tecknades för 1 241 lägenheter och maximalt garantibelopp är 1 (garantier innebär att garantibeloppet ökar i takt med att bostäderna färdigställs och lånen lyfts). Vid utgången av 2013 fanns garantiavtal för lån 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 med ett maximalt garanterat belopp om 1 . Det ianspråktagna beloppet var och avsåg 1 254 lägenheter. Garantistocken för färdigställda lägenheter, exklusive garantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden, minskade till . Det totala garantiåtagandet, inklusive avtalat garantibelopp för garantier , uppgick till 2 vid utgången av 2013. Det ianspråktagna garantibeloppet var 1 . trädde ändringen i förordning (2014:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m. i kraft. Förändringen innebär att nu även får lämna kreditgarantier vid ombyggnad av egna hem eller ägarlägenheter. Ombildning till ägarlägenheter har utretts Ägarlägenheter kan bildas endast i samband med nyproduktion. Den förra regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att lämna förslag som gör det möjligt att ombilda hyresrätter till ägarlägenheter (dir. 2012:44). Utredningen har i sitt slutbetänkande, Från hyresrätt till äganderätt (SOU 2014:33), lämnat förslag på regler som gör det möjligt att omvandla hyreslägenheter till ägarlägenheter. Betänkandet har remitterats. Reglerna om vederlag för tomträtt och bostadsarrende har setts över Tomträtts- och arrendeutredningen överlämnade delbetänkandet Tomträttsavgäld och friköp (SOU 2012:71). Förslaget har varit föremål för remissbehandling. En kompletterande promemoria rörande förslagens effekter på bostadsbyggandet sändes ut på remiss , och frågan bereds nu vidare inom . Utredningen har i sitt slutbetänkande, Jordbruks- och bostadsarrende – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd (SOU 2014:32) lämnat förslag på förändringar, bl.a. i fråga om reglerna om avgift för bostads- och jordbruksarrende. Ärendet bereds inom . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Målet för Byggande är: –Långsiktigt hållbara byggnadsverk. –Effektiva regelverk och andra styrmedel som utifrån ett livscykelperspektiv verkar för effektiv resurs- och energianvändning samt god inomhusmiljö i byggande och förvaltning. –En väl fungerande konkurrens i bygg- och Resultatredovisningen görs utifrån ovan nämnda mål. Utvecklingen inom bygg- och fastighetssektorn påbörjades enligt byggandet av ca 34 500 bostäder. bedömer att ca 35 000 bostäder kommer att påbörjas . beräknas 38 000 bostäder påbörjas. Av dessa beräknas ca 2 500 bostäder tillkomma som nettotillskott genom ombyggnad. Tabell 3.7 Bostadsbyggandets omfattning Antal beviljade bygglov ökar beviljades enligt SCB totalt 9 450 bygglov för nybyggnad, fördelade på 5 500 bostäder, 1 700 fritidshus och 2 250 lokaler. För bostäder och fritidshus innebar det en liten ökning jämfört med . Siffrorna är preliminära och något avrundade eftersom en viss eftersläpning finns i rapporteringen. Tabell 3.8 Antal beviljade bygglov har i uppdrag att utreda behovet av och förutsättningarna för ett ökat byggande av småhus i storstadsregionerna (dnr S2014/4994). En översiktlig delrapportering redovisades . Uppdraget ska slutredovisas . Brist på kontrollansvariga i vissa delar av landet finns möjlighet till undantag från kravet på certifiering av kontrollansvariga enligt PBL. har kartlagt behovet av certifierade kontrollansvariga. Kartläggningen (2013:18) visar att det inte finns någon brist på kontrollansvariga på riksnivå i nu rådande konjunktur, men att det däremot finns brist i vissa delar av landet. bedömer att behovet kommer att öka med vändande konjunktur. På initiativ av har ett samarbete med Arbetsförmedlingen inletts för att fånga upp ytterligare personer som har rätt kompetens för en certifiering. Därtill har ett informationspaket tagits fram som riktar sig till kommunerna, till personer som kan tänkas vara intresserade av en certifiering som kontrollansvariga och till ägare av en- och tvåbostadshus. Tecknande av byggfelsförsäkring är inte längre obligatoriskt är det inte längre obligatoriskt att teckna byggfelsförsäkring för att få påbörja byggandet av ett bostadshus (prop. 2013/14:125, bet. 2013/14:CU25, rskr. 2013/14:112). Det ska fortfarande finnas ett färdigställandeskydd när en näringsidkare för en konsuments räkning uppför ett småhus. Fler åtgärder kan genomföras utan krav på bygglov har utrett förutsättningarna för att utöka den tillåtna storleken för sådana komplementbyggnader i anslutning till en- och tvåbostadshus som får uppföras utan krav på bygglov, s.k. friggebodar. överlämnade rapporten att föreslå ytterligare åtgärder som kan undantas från kravet på bygglov – Friggebodar m.m. (2013:35). Denna rapport har tillsammans med förslag från betänkande (SOU 2013:34) legat till grund för propositionen Nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov (prop. 2013/14:127, bet. 2013/14:CU32, rskr. 2013/14:287). I propositionen, som beslutades av , föreslås ändringar i som innebär att de åtgärder som ska kunna vidtas utan krav på bygglov utökas med ytterligare åtgärder. För det första ska större komplementbyggnader och mindre bostäder på sammanlagt kunna uppföras. För det andra ska en- och tvåbostadshus kunna byggas till med högst . På en- och tvåbostadshus ska också högst två takkupor kunna byggas. Slutligen ska enbostadshus kunna inredas med ytterligare en bostad. har haft i uppdrag (dnr S2013/6492) att se över och skärpa nivåerna för energihushållning. har i samband med detta arbete bl.a. föreslagit att kategorin Bostäder delas i två nya grupper (Småhus och Flerbostadshus), en ny klimatzon införs och en generell skärpning med för kategorierna Flerbostadshus och Lokaler i alla klimatzoner. Förslagen är ute på remiss och ändringarna är tänkta att träda i kraft . Uppdrag till om individuell mätning och debitering har fått i uppdrag (dnr N2014/1317) att utreda i vilka typer av byggnader det bör installeras mätsystem för värme, kyla och tappvarmvatten. I deluppdrag ett ska verket utreda och ange i vilka fall det vid nybyggnation och ombyggnation ska krävas mätning för enskilda lägenheter avseende värme, kyla och tappvarmvatten. I deluppdrag två ska motsvarande utredas för befintligt bestånd. Deluppdragen ska redovisas respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 och har uppdraget att tillsammans utarbeta underlag till kontrollstation 2015 avseende nära-nollenergibyggnader. Myndigheterna ska utvärdera befintliga och nya lågenergibyggnader samt redogöra för hur andra nordiska länder arbetar med nära-nollenergi- byggnader. har även fått i uppdrag att i nära dialog med analysera och föreslå en definition av energiprestanda som ska tillämpas för energihushållningskrav avseende nära-nollenergibyggnader, samt föreslå kvantitativa riktlinjer för energihushållningskrav avseende nära-nollenergibyggnader (dnr N2014/75). Båda uppdragen ska redovisas . Plan- och byggförordningen (2011:338) har även förtydligats med bestämmelser om nära-nollenergibyggnader som en del av genomförandet av och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda. och redovisade ett förslag till renoveringsstrategi i enlighet med artikel 4 i direktivet om energieffektivitet 2012/27/EU. Utifrån myndigheternas analys har en första nationell strategi för energieffektiviserande renovering av byggnader tagits fram och rapporterats till EU- kommissionen (dnr N2014/2010). Strategin ska följas upp, anpassas och revideras . Läs mer om energieffektivisering under utgiftsområde 21 Energi. Byggnaders säkerhet, hälsoaspekter och tekniska status En god inomhusmiljö är en viktig del av arbetet för hälsa och säkerhet och innefattar bl.a. insatser som rör ventilation, radon, buller samt fukt och mögel. Andra viktiga frågor är exponering för kemikalier från bygg- och inredningsmaterial samt bristande kvalitet på dricksvatten. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö omfattar många olika delar. En rikstäckande undersökning av bebyggelsens energianvändning, tekniska status och inomhusmiljö () genomfördes av –2009. Resultatet låg till grund för mår våra hus. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Särskilt fokus lades på att få fram underlag om skador och bristande underhåll orsakade av fukt och mögel samt uppgifter för utveckling av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. fick uppdraget att utreda om en särskild expertfunktion för byggskador bör inrättas. Uppdraget redovisades (dnr S2014/187). Anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter Från tillämpas och rådets förordning nr 305/2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv /106/EG, den s.k. byggproduktförordningen, fullt ut. röstade igenom en anpassning av till byggproduktförordningen (prop. 2012/13:93, bet. 2012/13:CU20, rskr. 2012/13:232). utsågs till svensk kontaktpunkt för byggprodukter. Via denna kanal hanteras frågor från tillverkare och importörer som vill sälja på den svenska marknaden. har kontinuerligt informerat om byggproduktförordningen i olika sammanhang. Tjänstemän från representerar i ständiga kommitté enligt byggproduktförordningen. har deltagit aktivt för att föra fram svenska synpunkter. Det gäller exempelvis möjligheterna till att få mer information om byggprodukters innehåll av farliga ämnen och att tillverkarna ska få tillhandahålla webbaserade prestandadeklarationer. EU:s byggproduktförordning innebär att ansvaret har förtydligats för alla ekonomiska aktörer, såväl för produkttillverkare som för distributörer, importörer och återförsäljare av byggprodukter. Ramarna för marknadskontroll av byggprodukter inom det harmoniserade området har också blivit tydligare. I genomför marknadskontroll av byggprodukter. Eurokoder och arbete med standardisering tecknade 2013 ett femårigt avtal med , , om tillgängliggörande av de europeiska konstruktionsstandarderna, de s.k. eurokoderna. är de eurokoder som finns översatta till svenska tillgängliga för kostnadsfri nedladdning på SIS webbplats för dem som är bosatta eller verksamma i . har även i uppdrag att översätta och tillgängliggöra de eurokoder som ännu inte finns översatta till svenska. har 2013 inom ramen för ett särskilt regeringsuppdrag utrett systemet med standarder inom byggsektorn på en mer övergripande nivå. I rapporten och andra standarder inom byggsektorn (dnr S2013/685) lämnas bl.a. förslag kring hur små företag lättare kan få tillgång till standarder och få ett större inflytande i standardiseringsprocessen. Tillgänglighet i den bebyggda miljön Stöd till kommunerna för inventeringar av flerbostadshusbeståndet Ett stöd till kommunerna för inventering av den fysiska tillgängligheten i flerbostadshusbeståndet (SFS 2013:922) har införts. , som administrerar och informerar om stödet, har fått ett ökat anslag om 2014 och 2015 för detta ändamål. Stöd får ges till kommuner som inventerar sitt flerbostadshusbestånd ur tillgänglighetssynpunkt. Stödet uppgår till den beräknade kostnaden för inventeringen, men anpassas utifrån omfattningen på inventeringen och får inte överstiga per stödmottagare. En ansökan om stöd ska ha inkommit till . har 49 ansökningar om stöd inkommit och 16 kommuner har beviljats nästan i stöd. Med anledning av det uppdrag har inom ramen för den funktionshinderspolitiska strategin överlämnade myndigheten en tredje redovisning av arbetet där bl.a. genomförda insatser och uppföljningar beskrivs i förhållande till de angivna delmålen samt samråd med funktionshindersrörelsen (dnr S2014/2450). Enligt Myndigheten för delaktighets (tidigare Handisam) lägesrapport går arbetet med att öka den fysiska tillgängligheten långsamt och många hinder i den fysiska miljön kvarstår trots lagstiftningen om enkelt avhjälpta hinder i . Myndigheten anser att en tydligare organisation och styrning av arbetet behövs från , länsstyrelserna och kommunerna. Kommunerna behöver också förbättra sin tillsyn. Det sektorsövergripande arbetet med funktionshinderspolitiken beskrivs under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Bristande tillgänglighet införs som en ny form av diskriminering i diskrimineringslagen har delvis antagit propositionen Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering (prop. 2013/14:198, bet. 2013/14:AU8, rskr. 2013/14:367). I propositionen föreslås ändringar i diskrimineringslagen som innebär att bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning införs som en ny form av diskriminering. Förbud mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet föreslås gälla inom ett antal samhällsområden, dock inte vid tillhandahållande av bostäder, som är undantaget från förbudet. I fråga om tillhandahållande av varor och tjänster föreslås att förbudet inte heller ska gälla om det krävs åtgärder beträffande fastigheter och byggnadsverk som går utöver de krav på tillgänglighet och användbarhet som har ställts i bygglov eller startbesked för den aktuella fastigheten eller byggnadsverket. Lagändringarna träder i kraft . Ändringarna i diskrimineringslagen beskrivs närmare under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Målet för Lantmäteriverksamheten är: –En effektiv och rättssäker förrättningsverksamhet och en ändamålsenlig fastighetsindelning. –Informationsförsörjningen ska vara av god kvalitet, rikstäckande, långsiktig, stabil och säker. Användningen av den grundläggande informationen ska öka och komma till nytta hos fler användare och inom fler användningsområden. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 –En effektiv och rättssäker inskrivningsverk- samhet som bidrar till en väl fungerande fastighetsmarknad. Resultatredovisningen förs utifrån ovan nämnda mål. I bedrivs förrättningsverksamhet av Lantmäteriet och 38 kommunala lantmäterimyndigheter. Redovisningen avser den samlade verksamheten där inget annat anges. Efterfrågan på lantmäteriförrättningar och inneliggande ärendebalanser framgår av tabell 3.9. Tabell 3.9 Inkomna och avslutade ärenden samt ärendebalanser Handläggningstiderna för två vanliga ärendetyper, enlottsavstyckning och fastighetsreglering mellan två fastigheter, fördelat på det statliga och det kommunala lantmäteriet, framgår av tabell 3.10. Tabell 3.10 Handläggningstider för enklare förrättningsåtgärder Handläggningstiderna för mer komplicerade ärenden har generellt ökat . Lantmäteriförrättningar betalas av sakägarna. Ökade kostnader hos lantmäterimyndigheten resulterar därför i ökade kostnader för sakägarna. Sakägarnas och Lantmäteriets kostnader framgår av tabell 3.11. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.11 Kostnader för enklare förrättningsåtgärder Lantmäteriets absolut största kunder är andra statliga myndigheter, i första hand och . Av tabell 3.12 framgår hur intäkterna fördelar sig på olika typer av kunder. Tabell 3.12 Intäkter från de största kunderna Totala intäkter samtliga kunder De undersökningar av kundnöjdheten som görs pekar på ett fortsatt gott förtroende för verksamheten, men kostnaderna upplevs som alltför höga. Ett mått på kvaliteten i förrättningarna är andelen överklagande och återförvisade ärenden. Redovisningen av överklagade och återförvisade ärenden i tabell 3.13 ska relateras till att det avslutades ca 19 800 ärenden . Tabell 3.13 Överklagade och återförvisade ärenden Tillsyn över kommunala lantmäterimyndigheter Lantmäteriet redovisade utfallet av tillsynen över de kommunala lantmäterimyndigheterna för perioden –2010 (S2013/6745). Tillsynen har inte uppdagat några allvarliga brister i rättssäkerhet och kvalitet och Lantmäteriet föreslår inte några förändringar av tillsynsuppdraget eller av möjligheterna att rikta sanktioner mot kommunala lantmäterimyndigheter. Ny organisation och nya förutsättningar Inom Lantmäteriet har verksamheten inom förrättningsområdet organiserats om med tydliga chefstjänster och större arbetsgrupper lokaliserade på något färre platser i landet. Genom ett enhetligt arbetssätt och större möjlighet att omfördela ärenden mellan olika delar av landet skapas förutsättningar för att förbättra kvaliteten, korta handläggningstiderna och introducera nya mederbetare. beviljades kommuns ansökan om att från bli en egen lantmäterimyndighet. lämnade kommun in en sådan ansökan som inte behandlades av förra regeringen. I propositionen Elektronisk ansökan om lantmäteriförrättning (prop. 2013/14:236) föreslås att det ska bli möjligt att lämna in ansökan om lantmäteriförrättning elektroniskt. Lagändringen träder enligt förslaget i kraft . Den geodetiska infrastrukturen vidareutvecklas hade 260 kommuner gått över till det nya geodetiska referenssystemet i plan, Sweref 99, och 132 kommuner hade genomfört byte till höjdsystem RH 2000. har av de statliga myndigheter och bolag som berörs genomfört ett byte till Sweref genomfört ett byte till RH 2000. Lantmäteriet har uppdraget att stödja kommuner och statliga myndigheter i deras övergång till enhetliga referenssystem. Målsättningen är att övergången till enhetliga referenssystem ska vara avslutad . För att möjliggöra en noggrann positionering med Swepos® har Lantmäteriet byggt ut ett tätt sverigetäckande nät som bestod av 302 stationer, en utbyggnad med 36 stationer . Användningen av satellitteknik för positionering ökar och krav från användarna ställs på möjligheten till noggrannare höjdmätning än . För att stödja denna utveckling påbörjade Lantmäteriet etableringen av ett nytt tyngdkraftnät, som när det är färdigt, vilket förväntas ske , ska anslutas till andra europeiska nät. Geodatasamverkan fortsätter att utvecklas Det offentliga utbytet av geodata sker inom ramen för ett avtalsreglerat samarbete. Ett 20-tal centrala myndigheter, samtliga länsstyrelser och 160 kommuner samt ett bolag med offentligt uppdrag (SOS Alarm) hade tecknat avtal för geodatasamverkan. Som en del i den gemensamma infrastrukturen för geodata har en geodataportal utvecklats som underlättar för användarna att på internet söka, hitta och titta på geodata. Geodataportalen har utvecklats vidare och finns tillgänglig via . Portalen är även öppen för allmänheten. Den samlade bilden är att användningen av geografisk information ökar i samhället, medan användningen av fastighetsinformation är stabil sett över tiden. Samverkansavtalen om datadelning gör att myndigheterna har ökat sin användning av geografisk information betydligt t.ex. för en effektivare ärendehandläggning och för presentationer i publika webbapplikationer. För utbildnings- och kulturinstitutioner finns geografiska data tillgängliga avgiftsfritt genom ett avtal som finansieras av . An- vändningen av Lantmäteriets visningstjänster på nätet ökade kraftigt . Lantmäteriet utarbetar i samråd med Kommuner och Landsting specifikationer för offentlig användning av geografisk information. Syftet är att kunna kombinera uppgifter som används i planering med uppgifter från nationell kartläggning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Arbetet med genomförande av Inspiredirektivet går enligt plan Det praktiska genomförandet av och rådets direktiv /2/EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire), i enlighet med lagen (2010:1767) och förordningen (2010:1770) om geografisk miljöinformation, sker inom ramen för geodatasamverkan. Den svenska noden för Inspire utgörs av internetportalen . Direktivets genomförande följer en tidsplan fram som i stort sett har följt. Lantmäteriet beslutade att inleda en överflyttning av hela innehållet i fastighetsregistret till ny datormiljö. Bakgrunden är att det blir allt svårare att upprätthålla kompetens och därmed driftsäkerhet i den nuvarande strukturen. Överflyttningen kommer att pågå och är ett av Lantmäteriets största ekonomiska åtaganden. Lantmäteriet har redovisat kvaliteten på uppgifterna i fastighetsregistret i en rapport (dnr S2013/7533). Där framgår att för vissa typer av information är fastighetsregistret inte komplett, och för andra typer av uppgifter, t.ex. fornlämningar, finns samma uppgifter tillgängliga med bättre kvalitet i andra register. Arbetet med framtagandet av nationell höjdmodell fortgår Som ett led i arbetet med klimatanpassning arbetar Lantmäteriet med uppbyggnaden av en nationell höjdmodell. Höjdmodellen framställs med stöd av laserskanning från flygplan. har Lantmäteriet skannat av yta. Det som återstår är områden i fjällkedjan, där vädret begränsar antalet möjliga flygdagar. Data från alla skannande områden levereras till användare.