prop · H2031d4 · 2014-10-23 00:00:00 — SCB ska producera officiell statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Regeringen understryker därför vikten av kvalitet i statistikproduktionen och anser det angeläget att kvalitetsarbetet inom myndigheten fortgår. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 7.3 Anslagsutveckling 1:9 1Motsvarar 538 898 tkr prisnivå. 2Motsvarar 538 933 tkr prisnivå. 3Motsvarar 538 981 tkr prisnivå. Anslaget får användas för SCB:s förvaltnings- utgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) av SCB:s verksamhet finan- sieras av avgifter. Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:9 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget minskas planenligt med då tidsbegränsade medel för kvalitetsförbättringar upphör. Anslaget minskas även med då engångsvisa medel upphör för förstudie av statistik inom ramen för cirkulär migration. Vidare föreslås anslaget minskas med 2015 och beräknas minska med för att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Därutöver minskas anslaget med för att –2018 finansiera gemensam e-förvaltning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 . , 2017 och 2018 beräknas 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 8 Prognos- och uppföljningsverksamhet Prognos- och uppföljningsverksamhetens syfte är att bidra till att det finanspolitiska ramverket efterlevs. Verksamheten ska också bidra till väl- grundade politiska beslut och prioriteringar samt öka transparensen vad gäller redovisningen av den ekonomiska politiken. De övergripande målen för finanspolitiken är viktiga utgångspunkter för den samlade prog- nos- och uppföljningsverksamheten, dvs. –en hög och hållbar sysselsättning och eko- nomisk tillväxt (strukturpolitik), –en välfärd som kommer alla till del (fördel- ningspolitik), –en stabil ekonomisk utveckling (stabilise- ringspolitik), –en stram statlig budgetprocess, –ett överskottsmål för den offentliga sek- torn, –ett utgiftstak för statens och ålderspen- sionssystemets utgifter samt –ett kommunalt balanskrav. Finanspolitiken måste vara effektiv och långsik- tigt hållbar, dvs. inte ske till priset av god miljö och hälsa eller skapa obalanser i ekonomin samt vid behov kunna hantera specifika problem och störningar som kan uppstå i ekonomin i sam- band med förändringar bl.a. i konjunktur, demo- grafi och omvärld. Inom området ska ansvariga myndigheter föl- ja upp och analysera utfall, utarbeta kort- och medelfristiga prognoser samt analysera den sam- hällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi är vik- tiga verksamheter inom området. Därutöver ingår också arbetet med att ta till- vara de resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för utformningen av den ekonomiska politiken. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom , (), och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). ESV:s övriga verksamheter redovisas i avsnitt 4 Statlig förvaltningspolitik, inklusive budget- förslag, och i avsnitt 9 . Målet för området är att åstadkomma tillförlit- liga och väldokumenterade prognoser, analyser och uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. Målet för verksamhet är att myndighetens prognoser och medelfristiga kalkyler för den ekonomiska utvecklingen inom och utom landet ska vara tillförlitliga som be- slutsunderlag. Med tillförlitliga avses att prog- noserna är träffsäkra givet de metoder som finns tillgängliga och att analysen är förankrad i natio- nalekonomisk teori och empiri. De makroeko- nomiska prognosernas precision redovisas och kommenteras regelbundet, bl.a. i Konjunktur- institutets årsredovisning. För ESV:s prognoser gäller att de ska vara till- förlitliga och ha hög precision. Prognoserna ut- gör underlag till regeringen för att bedöma om åtgärder behöver vidtagas för att nå de budget- politiska målen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ska vara tolkningsbara och tydligt dokumen- terade. ska bl.a. följa upp hur finanspolitiken förhåller sig till sina grund- läggande mål om långsiktigt hållbara offentliga finanser och till konjunkturutvecklingen. Rådet har även till uppgift att granska och bedöma kva- liteten i regeringens publicerade prognoser och modeller som ligger till grund för prognoserna. Rådet ska även bedöma om utvecklingen ligger i linje med långsiktigt uthållig tillväxt och långsik- tigt hållbar sysselsättning. ska även verka för en ökad offentlig diskussion i samhället om den ekonomiska politiken. ska bidra till att bredda och fördjupa underlaget för framtida finanspolitiska och sam- hällsekonomiska avgöranden. 8.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att bedöma måluppfyllelsen av prognos- och analysverksamheten används dels kvantitativa mått på prognosprecisionen för de viktigaste prognosvariablerna, dels de omdömen om prog- noserna och analyserna som lämnas av läsarna av rapportserie Konjunktur- läget. Som en del av regeringens uppföljning av myndigheternas resultat är det väsentligt att regelbundet få en från myndigheterna oberoende bedömning av myndighetens resultat. Statskon- toret genomför en myndighetsanalys av . Rapporten ska lämnas till regeringen . Myndighetsanalysen innebär en genomgång av uppgifter, resurser och vad myndighetens verksamhet resulterar i. Inom ramen för analysen genomför en internationell expertgrupp en fördjupad analys av prognos- verksamheten. Expertgruppen ska bl.a. göra en bedömning av målen för prognosernas träff- säkerhet och vid behov föreslå nya mål. För att bedöma myndigheternas prognospre- cision används i denna redogörelse samma indi- katorer . Indikatorerna kan komma att förändras eller utvecklas som en följd av de pågående analyserna av Konjunkturinsti- Regeringen avser att återkomma till det i budgetproposition . bedriver prognosverksam- het fortlöpande samt utvecklar metoder och mo- deller för prognoser och makroekonomiska analyser. Prognoser för svensk och internationell ekonomi publiceras i rapport- serien Konjunkturläget. Myndigheten har med början 2012 även ge- nomfört långsiktiga framskrivningar av de offentliga finanserna och bedömningar av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. frågar svenska företag och hushåll om deras syn på ekonomin. Resultatet sammanställs i rapporten turbarometern som ska ge snabba, kvalitativa indikationer om viktiga ekonomiska variabler. Konjunkturbarometern består av två delar, före- tagsbarometern och hushållsbarometern. I före- tagsbarometern tillfrågas drygt 6 000 företag om hur de upplever nuläget och vad de har för förväntningar om den närmaste fram- tiden. I hushållsbarometern intervjuas varje må- nad 1 500 svenska hushåll om deras syn på den egna och den svenska ekonomin, förväntningar om räntor och inflation samt om planerade inköp av kapitalvaror och sparande. Barometer- resultaten publiceras i en statistik- databas på webben. Prognosprecision mäts vanligtvis genom kvanti- tativa mätningar av skillnader mellan prognosen och det faktiska utfallet. Genom att jämföra oli- ka prognosmakares prognosprecision ges en kompletterande bild av hur lyckats i jämförelse med andra prognosmakare. Olika prognosmakare publicerar emellertid olika antal prognoser och vid olika tillfällen, vilket kan påverka både förut- sättningarna och bedömningen av precisionen. Utvärderingen av systematiska fel (medelfel) och prognosprecision (mätt med medelabsolut- fel) finns i sin helhet i . I tabellerna nedan visas medelfel och medelab- solutfel för BNP, arbetslöshet och KPI. Medelfel mäter medelvärdet av prognosfelen för prog- noser gjorda . Positiva och negativa prognosfel som i genomsnitt är lika stora innebär att medelfelet blir noll. Måttet me- delabsolutfel mäter medelvärdet av prognosernas absolutfel , måttet bortser därmed från om prognosfelen är positiva eller negativa och behandlar prognosfel proportio- nellt. I prognoser var medelabsolutfelen för samtliga variabler un- gefär lika stora som för övriga prognosmakare. Även sett till hela perioden –2013 var preci- sionen i prognoser i linje med övriga prognosmakare för samtliga vari- abler. medelfel för BNP och arbetslöshet var noll i genomsnitt . KPI-inflationens utveckling överskattades, i lik- het med alla andra prognosmakare. Över peri- oden –2013 har i gen- omsnitt överskattat BNP-utvecklingen och KPI- inflationen, men underskattat arbetslösheten. Tabell 8.1 Prognosprecision för BNP Medelvärden av absolut prognosfel resp. av prognosfel. -0,2 -0,2 -0,3 -0,2 -0,2 -0,2 -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 -0,3 -0,1 -0,2 Anm.: Övriga prognosinstitut är (), (), () och (). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.2 Prognosprecision för arbetslöshet Medelvärden av absolut prognosfel resp. av prognosfel. -0,1 -0,2 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 Anm.: är (), (), () och (). Tabell 8.3 Prognosprecision för KPI-inflation Medelvärden av absolut prognosfel. -0,7 -0,8 -0,3 -0,5 -0,1 -0,6 -0,1 -0,6 -0,2 -0,7 -0,3 -0,6 -0,1 -0,4 -0,3 -0,5 -0,3 -0,9 -0,2 -0,9 -0,2 -0,6 -0,2 Anm.: Övriga prognosinstitut är (), (), () och (). Såväl den regelbundna kvantitativa prognosverk- samheten som den fördjupade makroekono- miska analysen förutsätter ett kontinuerligt metodutvecklingsarbete. används den kvartalsbaserade modellen KIMOD regel- bundet i prognosarbetet. KIMOD används för att prognostisera och simulera alternativa scena- rier för den svenska ekonomin på kort- och lång sikt. Det kan vara simuleringar om bl.a. finans- politik, penningpolitik, arbetsmarknadsreformer, löner samt en rad utbudsrelaterade ekonomiska 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har ett modellpaket för kortsiktsprognoser baserade på Konjunktur- barometern utvecklats. Modellernas prognosför- måga har utvärderats. Resultaten av en utvärde- ring realtidsdata indikerar att barome- tervariabler har ett informationsvärde som kan användas för att förbättra BNP-prognoserna. Det är viktigt att modellarbetet utvecklas. Med anledning av detta gav regeringen turinstitutet i uppdrag att genomföra en förstudie av lämpligt modellstöd för arbetet med medelfristiga (1–) makroekonomiska scenarier vid och (). Förstudien ska bl.a. innehålla en inventering av befintliga makroekonomiska modeller vid några motsva- rande organisationer i omvärlden inklusive en bedömning av dessa modellers för- och nack- delar. Praktiska aspekter på användande av mo- deller i policymiljö ska särskilt beaktas. I upp- draget ingår att lämna förslag till lämplig makro- ekonomisk modell som kan användas av både och . På uppdrag av regeringen har allmänjämvikts- modellen EMEC (Enviromental Mediumterm EConomic model) förberetts för analyser till . EMEC kan beräkna effek- ter av ändringar i styrmedel på klimat- och ener- giområdet. Utöver den regelbundna kvantitativa prognos- verksamheten genomför fördjupade analyser inom olika specialområden av betydelse för förståelsen av den makroekono- miska utvecklingen. Analyserna ingår i det kon- tinuerliga utvecklingsarbetet och redovisas bl.a. i form av fördjupningar i publikationen Konjunk- turläget. innehöll Konjunkturläget 16 fördjupningar, bl.a. följande: –Höjt riskviktsgolv för bolån, –har systematiskt överskattat inflationen, och –Överskottsmålet för offentliga finanser. publicerade vidare sju spe- cialstudier , bl.a. följande: –Mjuklänkning mellan EMEC och TIMES- (en metod för att förbättra energi- politiska underlag), –Interaktion mellan de klimat- och energi- politiska målen, och –Från vision till verklighet – en samhälls- ekonomisk analys av Färdplan 2050. Utöver ovanstående utarbetades sex s.k. working papers, bl.a. Challenges in Soft-Linking: The Case of EMEC and och Central Banks Forecasts of Policy Interest Rates. har även i uppdrag att framställa en rapport om de samhällsekonomiska förutsättningarna för lönebildningen, den s.k. Lönebildningsrapporten. Institutet beslutar till- sammans med om rapportens utformning och publiceringstidpunkt med hän- syn till avtalsförhandlingarna. har i uppdrag att skriva en årlig rapport om miljöpolitikens samhällsekonomiska aspekter. Rapporten fokuserade på energipolitiken men berörde också klimatpolitiken och transporternas ut- veckling samt behandlade styrmedel och scena- rier på området utifrån de gällande energi- och klimatpolitiska målen. Rapporten innehöll också fördjupningsanalyser om en metod för att kon- junkturjustera utsläppen, om konsumtionens klimatpåverkan samt om sysselsättningen vid skärpta klimatmål. genomförde Konjunkturinstitut- et även, på regeringens uppdrag, analyser av kon- sekvenserna av ett begränsat undantag för den elintensiva industrin i elcertifikatssystemet samt samhällsekonomiska kostnader av att minska koldioxidutsläppen enligt olika utsläppsbanor till 2050. ESV:s uppdrag inom området prognosverksam- het är att tillgodose bl.a. regeringens och riks- dagens behov av information om den statliga ekonomin och de offentliga finanserna. ESV följer upp utfallet för statens budget och redovisar varje kvartal kort- och medelfris- tiga prognoser över statens budget och de offen- liga finanserna samt följer upp de budgetpoli- tiska målen. Myndigheten tar även fram underlag till årsredovisningen för staten genom en resul- taträkning, en balansräkning och en finansi- eringsanalys för de statliga myndigheterna. ESV producerar också finansstatistik över den statliga verksamheten som underlag till nationalräken- skaperna. ESV:s prognoser baseras på prognoser för en- skilda anslag och inkomsttitlar. Det pågår ett kontinuerligt arbete med att förbättra verktygen för att kunna analysera och följa upp prognos- erna. har ESV t.ex. reviderat sin syn på säkerhetsmarginalerna för utgiftstaket i förhåll- ande till prognoserna. Revideringen innebär att nivåerna är lämpligt avvägda men att en viss jus- tering avseende utvecklingstakten för säkerhets- marginalen år t+3 och år t+4. ESV har också gjort en fördjupad analys av engångseffekternas betydelse för statsskuldens utveckling – 2013 samt utarbetat en genomlysning av utvecklingen av inkomstskatten –2013. Analysen av statsskuldens utveckling visade att det är engångseffekter som gjort att statsskulden minskat. När det gäller analysen av inkomstskattens utveckling visar den att den genomsnittliga skatten precis som marginal- skatten är lägre än 1991, undantaget de med de högsta inkomsterna. Vidare framgår att utan införandet av jobbskatteavdraget så hade netto- inkomstandelen, dvs. andelen av inkomsten som får behållas efter skatt och avdrag för eventuella kostnader för arbetsresor, varit lägre än 1991 för samtliga inkomstklasser. I syfte att mäta måluppfyllelsen gör ESV en uppföljning av prognosprecisionen (Prognos- utvärdering , ESV 2014:38). I uppföljningen jämför ESV sin prognosprecision avseende BNP och den offentliga sektorns sparande med andra prognosmakare. När det gäller utgifterna och in- komsterna på statens budget jämförs ESV:s pre- cision med regeringens precision. Utöver jäm- förelserna gör ESV även en fördjupad utvär- dering och analys av sina egna prognosavvikelser för utgifterna och inkomsterna på statens bud- get. ESV:s utvärdering visar att samtliga studerade prognosmakare överskattade BNP . Bankernas prognoser visade sig vara mer träff- säkra än ESV:s prognos. Prognosfelen för det finansiella sparandet följde samma mönster som för BNP, dvs. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 nosen för det finansiella sparandet överskattades. räknade samtliga institut med under- skott i det finansiella sparandet. ESV gjorde, till- sammans med , en något för negativ bedömning jämfört med övriga prog- nosmakare. ESV och regeringen är de enda prognosma- karna som gör prognoser över statens budget med samma detaljeringsgrad och struktur varför en jämförelse är möjlig endast mellan dessa två. Jämförelserna av avvikelserna i tabell 8.4 avser prognoserna samt . Sammantaget var ESV:s prog- nosprecision för budgetsaldot sämre än regeringens precision. Tabell 8.4 Prognosavvikelse jämförelse ESV och regeringen -22,9 -20,1 -151,6 Avvikelse = prognos minus utfall. Anm.: Ett positivt värde på prognosavvikelsen innebär en överskattning, ett negativt värde en underskattning. 1 I utfallssiffran har försåld statlig egendom (Nordeaaktier) exkluderats. Detta med anledning av att ESV, till skillnad från regeringen, inte prognostiserar för någon sådan inkomst. ESV:s fördjupade utvärdering avseende sin prognosprecision Den fördjupade utvärderingen av träffsäkerheten i de egna prognoserna bygger på de fem progno- ser som ESV gjort mellan och avser statens inkomster och utgifter (takbegränsade). Tabell 8.5 ESV:s prognosavvikelse för Statens inkomster -15,3 För statens inkomster var den genomsnittliga prognosavvikelsen -15,, dvs. en underskattning av utfallet . Detta innebär att prognosavvikelsen var lägre jämfört med då motsvarande avvikelse var av utfallet. Rensat för effekter som beror på nya politiska beslut eller ändrade makroekonomiska förutsättningar var den ge- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 nomsnittliga avvikelsen närmare 1 miljard kro- nor. Tabell 8.6 ESV:s prognosavvikelse för Takbegränsade utgifter -2,1 -Utgiftsområden exkl. räntor -2,2 ESV:s utgiftsprognoser underskattade utgifterna vid samtliga prognostillfällen. I genomsnitt var prognosavvikelsen för utgifterna -2,, dvs. en underskattning av de takbegränsade utgifterna. Detta kan jäm- föras med 2012 då ESV överskattade de takbe- gränsade utgifterna . Huvudde- len av prognosavvikelsen var effekter som beror på nya politiska beslut eller ändrade makroeko- nomiska förutsättningar. När den aggregerade utgiftsprognosen bryts ned på utgiftsområden framkommer att de stör- sta avvikelserna mellan prognoser och utfall åter- finns inom utgiftsområdena: –Hälsovård, sjukvård och social omsorg (utg.omr. –Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (utg.omr. –Arbetsmarknad och arbetsliv (utg.omr. –Kommunikationer (utg.omr. 22), och –Avgiften till Europeiska unionen (utg.omr. lämnade sin årliga rapport i serien Svensk finanspolitik till regeringen (Fi2014/1826). Årets rapport inne- höll bl.a. bedömningar av finanspolitikens lång- siktiga hållbarhet, analysmetoder, regeringens prognoser, bostadsmarknaden och jobbskatteav- draget. Rådet har även publicerat fyra underlags- rapporter. Med den årliga rapporten som ut- gångspunkt anordnade finansutskottet en offentlig utfrågning av rådets ordförande och fi- nansministern. Regeringen kommenterar rådets samtliga förslag i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.2. Rådet har även anordnat konferenser i syfte att öka den offentliga diskussionen i samhället om den ekonomiska politiken. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi ESO:s uppdrag är att självständigt bidra till att bredda och fördjupa underlaget för framtida samhällsekonomiska och finanspolitiska avgör- anden. Det sker i en form där aktuell forskning och oberoende kan förenas med närhet till det politiska beslutsfattandet. Uppgiften fullföljs framför allt genom att forskare och institutioner får i uppdrag att genomföra studier som ges ut i ESO:s skriftserie och publiceras på expert- gruppens hemsida. Debatten stimuleras också genom att anordnar seminarier och konfe- renser. ESO:s arbete påbörjades och har sammanlagt 46 rapporter publicerats och 40 seminarier arrangerats. Expertgruppens arbete leds av en styrelse. med- verkar i arbetet med att ge uppdrag till forskare och institutioner att genomföra studier. Kansliet tar också fram förslag till studieområden och medverkar i upprättandet av projektplaner inför styrelsernas beslut. publicerades tio rapporter med samhällsekonomiska analyser av bl.a. bostads- byggandet, ålderspensionssystemet, landsbygds- programmet, infrastrukturinvesteringar, miljö- hänsyn i offentliga upphandlingar, hanteringen av svenska mineralinkomster, den offentliga sek- torns produktivitetsutveckling, omstrukture- ringar i svenskt näringsliv och förekomsten av korruption i offentlig sektor. I visar utvärderingen att Konjunktur- institutets prognosprecision för perioden – 2013 var i linje med övriga prognosinstitut. Vid sidan av det kontinuerliga arbetet med att för- bättra den kvantitativa prognosprecisionen har ut- vecklat sina rapporter i riktning mot mer fördju- pad analys. Därutöver bedrivs ett fortlöpande ar- bete med att se över och förbättra prognosmo- deller. På det miljöekonomiska området är Konjunk- turinstitutets arbete med analysen av den lång- siktiga klimat- och energipolitikens effektivitet av fortsatt stor vikt som underlag till beslut. miljöekonomiskt relatera- de rapporter och remissvar inom andra områden utgör exempel på att miljöekonomisk analys bidrar med viktiga insikter inom hela miljö- politiken. Genom framtagande av kvalificerade och för- djupade analyser bidrar till ökad förståelse för utvecklingen av svensk eko- nomi. prognoser används som jämförelse mot regeringens prognoser och bidrar på så sätt till utformningen av den ekono- miska politiken. prognoser bör uppvisa högre träffsäkerhet och tillförlitlighet jämfört med andra prognosmakare. Prognoserna har varit tillförlitliga och relativt träffsäkra. Skillna- derna mellan prognosmakarnas prognosfel är förhållandevis små och det är svårt att påvisa att något prognosinstitut skulle vara bättre eller sämre än något annat. En slutsats från utvär- deringen i tabell 8.1–8.3 är därför att Konjunk- turinstitutets prognosprecision är i linje med andra bedömares. har för- hållandevis stora resurser till sitt förfogande för prognosarbete. En möjlig förklaring till att inte presterar bättre relativt andra bedömare är att andra prognosmakare an- vänder prognoser som underlag. De andra instituten skulle enligt denna förklaring för egen del dra fördel av Konjunktur- institutets resurser. Det är dock svårt att bevisa om ett sådant påstående stämmer eller inte. Regeringen gör bedömningen att har uppnått målet för sin verksam- het. ESV har utarbetat prognoser och analyser med särskilt fokus på den statsfinansiella utveckling- en. Prognoserna har utgjort underlag till dis- kussioner och beslut om den ekonomiska politi- ken. Regeringen bedömer att ESV i stort upp- nått målet för sin prognosverksamhet för statens budget och de offentliga finanserna. Prognos- erna bedöms ha varit tillförlitliga. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen fäster stor vikt vid att prognosme- toderna inom vissa betydelsefulla utgiftsom- råden utvecklas och fördjupas så att kvaliteten säkerställs. Det är viktigt att kontinuerligt följa upp prognosavvikelse särskilt för områden med stor ekonomisk betydelse. ESV har i reglerings- brevet fått i uppdrag att se över några utgiftsområden med särskilt fokus på utgifts- område 8 Migration och utgiftsområde 10 Eko- nomisk trygghet vid sjukdom och funktionsned- sättning. Regeringen kommer aktivt att följa ESV:s metodutvecklingsarbete. Finanspolitiska rådets huvudsakliga mål är att bidra till att finanspolitiken är långsiktigt hållbar. Regeringen bedömer att målet har uppnåtts ge- nom publicering av rapporten tik. Genom publiceringen av rapporten, under- lagsrapporter samt genom att arrangera konfe- renser och seminarier bedömer regeringen att rå- det även har uppnått sina mål vad gäller en ökad öppenhet och tydlighet kring den ekonomiska politikens syften och effektivitet. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi Regeringen bedömer att har uppfyllt sitt mål genom att ha publicerat kvalificerade under- lag och på så sätt bidragit till att bredda och för- djupa underlaget för framtida samhällsekono- miska och finanspolitiska avgöranden. Regeringen lägger stor vikt vid att analyser och forskning används som grund för den framtida ekonomiska politikens utformning.