prop · H103255 · 2014-09-19 00:00:00 — lan för verksamhetsgrenar och övrig verksamhet, , 23 320:52821, s. 34- förklaras att utgångsvärden för planeringen har reducerats mot bakgrund av och med utgångspunkt från det som i stället tas upp i Försvarsmaktens strategiska inriktning ( FM SI ) . Det handlar om specifikt inriktade delar har utgått, liksom stora delar av kapitlet krav på insatsorganisationen. 5 5FM UP 14del– 1, Utgångsvärden för planeringen, , 23 320:52821, s.10. Utan inbördes prioritering presenteras sex typscenarier som handlar om territoriell integritet ( normalt eller försämrat omvärldsläge) , internationell insats ( normalt eller försämrat omvärldsläge) , upprätthållande av regional stabilitet ( nationellt eller internationellt) och slutligen anges försvar mot väpnat angrepp i begränsad omfattning.5 6 V idare förklaras i perspektivplanering 2013att närområdet bör vara dimensionerande för Försvarsmakten5 .7 För att säkerställa den nationella suveräniteten bör framtida förmågor utgå från att säkerställa bland annat en responsförmåga som kan utöva effekt i närområdet.5 8 H är skriver Försvarsmakten även att försvarsplaneringen på ett tydligare sätt understryker vikten av att kunna möta ett allvarligt hot än de analyser som gjordes inför försvarsbeslutet 2009.5 9 Särskilt tydlig blir förändringen av inriktning när man avslutningsvis som en egen rek ommendation till regeringen sk river att närområ det b ör vara i fok u Försvaret. av bör utgöra geografisk utgångspunkt för utformningen av insatsorganisationen.6 0 T R A T E VT A R S M A K T E S KS AT R A T R I K T I sin doktrin 20116 1återknyter Försvarsmakten till kraven på operativ förmåga att genomföra omvärldsbevakning, genomföra insatser och utveckla insatsorganisationen.6 2B land annat skriver Försvarsmakten att den operativa förmågan ska uppnås enskilt eller tillsammans med andra, och ska kontinuerligt kunna omfatta flera insatser . I nom varje insats ska olika stridskrafter kunna utnyttjas samordnat. Dessutom ska Försvarsmakten efter förberedelser kunna kraftsamla hela insatsorganisationen för att enskilt, eller tillsammans med andra, kunna möta ett allvarligt militärt hot.6 3 I fråga om insatser skriver Försvarsmakten att dessa kan äga rum i anslutning till svenskt territorium i syfte att hävda territoriella integritet och suveräna rättigheter. Det kan även ( egen kursivering) handla om internationell konflikthantering6 .4 Försvarsmaktens förmåga ska täcka hela skalan från att kontinuerligt upptäcka och hantera kränkningar till att genomföra väpnad strid i lågintensiva till högintensiva miljöer6 5. 5 6Försvarsmakten förklarar att dess insatsförmågor prioriteras med hänsyn till behovet av att kunna genomföra insatser inom ramen för ovan angivna planeringsscenarier. FM UP 14del– 1, Utgångsvärden för planeringen, , 23 320:52821, s.11. 5 7och att dimensioneringen bör baseras på suveränitetsaspekten i de nationella intressena. 5 8Försvarsmaktens redovisning av perspektivstudien , , FM 5 9Försvarsmaktens redovisning av perspektivstudien , , FM 2013-276:1., s.51. 6 0Det innebär, enligt Försvarsmakten, att förmågan och ambitionsnivån att genomföra internationella insatser vid varje given tidpunkt bestäms av vilka förmågor som är operativt tillgängliga. (Försvarsmaktens redovisning av perspektivstudien , , FM 2013-276:1, s.51) 6 12011 beslutades om en ny militärstrategisk doktrin ( M SD) , och i och med denna upphävdes 2002 års 6 2M ilitärstrategisk doktrin 2011, s. 78. 6 ilitärstrategisk doktrin 2011, s. 78. 6 4Den nationella dimensionen sker i nära samverkan med andra svenska myndigheter; medan internationella insatser sker i samverkan med andra länder. 6 5M ilitärstrategisk doktrin 2011, s. 79. 6 6Försvarsmakten har också med en punkt i sin militärstrategiska doktrin som kallas Utveckling. M ed utveckling avses här att det militära försvaret ska ha förmåga att anpassa sin kapacitet till nya hot och utmaningar och även kunna hantera en försämrad omvärldsutveckling. Förmågan till väpnad strid – FÖ R S V A R S M A K T E N S DG OI KS UK MA( EFINNMSTRI I)K T N I N G Försvarsmaktens doktrin 2011 kan jämföras med hur Försvarsmakten presenterar sin tolkning av sitt uppdrag i sitt så kallade strategiska inriktningsdokument ( FM SI6 7)6 8. Försvarsmakten poängterar vikten av anpassning. Förändringar ska vara en naturlig del av myndighetens verksamhet.6 9I tidigare försvarsbesluts krav på anpassning handlade det om att ha potential till förändring medan det numera mer handlar om en pågående löpande förändring. E n viktig skillnad är därmed att det inte längre avsätts resurser för att kunna anpassa eller förändra verksamheten till nya krav. A N V I S N I N G A R FA ÖR RS P FL ÖA RN SE VR I N GS T AR VA TS ET GO IRS K B E T Y D E L S E A v granskningen framgår att regeringens anvisningar för försvarsplanering haft stor betydelse. Försvarsmakten skriver till exempel i sin FM SI att regeringens anvisningar för försvarsplanering är en styrsignal av stor strategisk betydelse.70 N är Försvarsmakten hänvisar till gällande försvars- och säkerhetspolitiska inriktningar hänvisas bland annat till regeringens anvisningar för försvarsplanering.71 FM SI avslutas med Ö verbefälhavarens B eslut i Stort som är ett internt styrande beslut.72 Ö B konstaterar att regeringens inriktningar för insatsorganisation 2014 fortsätter att vara utgångspunkten för Försvarsmaktens planering.73 även för att möta en kvalificerad moståndare – måste därför upprätthållas. M ilitärstrategisk doktrin 2011, s. 79. 6 7Försvarsmakten konstaterar att myndigheten utgår från och regeringens beslut om uppgifter och tilldelat ekonomiskt anslag. Utifrån detta inriktar Ö verbefälhavaren verksamheten med ett strategiskt inriktningsdokument för Försvarsmakten och för doktriner. Strategiskt inriktningsdokument ( FM SI ) redovisar myndighetens verksamhetsidé , vision och värdegrundsamt inritning och strategiska förändringsmål för verksamhet, produkter, organisation och sakområden. ( FM SI 2012, Del 1: G runder eslut i Stort, , 23 100:60578, s.2.) presenteras inledningsvis en övergripande strategeisk grund för verksamheten. ska genomföra en beredskapsplanläggning och en operativ planläggning. B eredskapsplanläggningen fastställs i Försvarsmaktens beredskaps- och insatsorder, medan den operativa planläggningen fastställs i försvarsplaner. FM SI 2012, Del 1: G runder och Ö B B eslut i Stort,-062012-29, 23 100:60578, s.2. 6 9Försvarsmakten anger fem strategiska förändringsmål. Det handlar om att öka tillgängligheten, att öka förmågan att verka med andra, effektivisera administrativt stöd och logistik, att vara en attraktiv arbetsplats för nya och befintliga medarbetare och att stäkra värdegrunden genom handling. 2012, Del 1: G runder och Ö B B eslut i Stort, 2-0612-29, 23 100:60578, s.3. nvisningar för försvarsplanering, R egeringsbeslut 3. 71 , I nriktningsbeslut för Försvarsmakten avseende internationellt samarbete, R egeringsbeslut 4. Försvarsmakten hänvisar vidare till bland annat till solidaritetsförklaring, och till regeringens önskan att bör öka sitt engagemang i fredsfrämjande insatser under E U:s, FN :s och N atos ledning. Förutom detta hänvisar regeringen till regeringens proposition, regleringsbrev 2012 - dimensioneringsgru nd u tgörs av väp nad strid mot k valific erade mostå nd- saremt till försvars- och säkerhetspolitiska inriktningar hämtade ur regeringens proposition och från regeringens inriktningsbeslut för Försvarsmakten avseende internationellt samarbete. 72 Det ligger till grund för försvarsmaktsplanering i form av FM UP 2014 och budgetunderlagetför 2014 liksom för försvarsplanering och långsiktiga militärstrategiska analyser. P å så vis hänvisas till detta beslut i exempelvis Försvarsmaktens budgetunderlag 2014. 73 I noten till detta hänvisar Försvarsmakten till: -I nriktningsbeslut för Försvarsmakten , R egeringsbeslut 3, Försvarsdepartementet, Fö2009/ 1354/ M I L -I nriktningsbeslut för Försvarsmakten avseende internationellt samarbete, R egeringsbeslut 4, , Fö2011/ 1381/ M FI -A nvisningar för försvarsplanering 2011, R egeringsbeslut 3, Försvarsdepartementet, Fö2011/ 569/ M FI -Förordning ( 2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten med ändringar t.o.m. SFS 2012:122. Ö B :s beslut inleds med att Försvarsmakten ska kunna försvara samt främja svensk säkerhet och svenska intressen självständigt, men även i samverkan med andra. Dessutom anges att befolkning ska uppfatta Försvarsmakten som en garant för nationell säkerhet. N är det gäller dimensioneringen anges att krigsförbanden ska dimensioneras för väpnad strid mot en kvalificerad motståndare.74 N är det gäller inriktningen för försvarsplaneringen skriver Ö B att denna ska fullföljas ned till förstahandsuppgift för krigs- och hemvärnsförband. V idare ska planeringen breddas genom att det tas fram nya omfall. N ationell planering ska prioriteras till Ö stersjöområdet, och nya hot såsom cyberhot ska beaktas i större utsträckning . V idare skriver Försvarsmakten i sitt svar på regeringens uppdrag ( regeringsbeslut 75 76) att regeringens anvisningar för försvarsplanering innebär en precisering av Försvarsmaktens uppgifter och krav på operativ förmåga, som det har uttrycks i övriga centrala styrdokument ( instruktion, regleringsbrev och inriktningsbeslut) 77. N A T I O N E L L I N R I K T N I N G V idare framgår av Försvarsmaktens svar på regeringens begäran hur Försvarsmakten väljer att presentera sin tolkning av sitt uppdrag. Försvarsmakten skriver: Den operativa utgångspunkten för Försvarsmakten utgörs av den faktiska förekomsten av militära förmågor i vårt närområde. Dessa förmågor medger att operationer kan genomföras mot svenskt territorium och svenska intressen. Därutöver medför ett deltagande i internationella insatser att också delvis andra hotbilder behöver kunna hanteras. För att kunna möta denna bredd av möjliga hot och faktiska risker krävs att den beslutade reformen fullföljs med bibehållen operativ bredd. H ur den nationella dimensionen blivit mer framträdande framgår även tydligt i Försvarsmaktens svar till regeringen under rubriken operativa konsekvenser vid en prolongerad ekonomi . Försvarsmakten ger här en utförlig konsekvensbeskrivning ur ett nationellt perspektiv, och tar först i slutet av denna redogörelse upp att även den internationella förmågan riskerar att sjunka.79 V ärt att notera, avseende den betydelse som regeringens anvisningar för försvarsplanering har fått, är också att målet för reformen 2019, enligt Försvarsmakten, är att ha ett försvar som utgår från 74 Det ska finnas förmåga att genomföra insatser mot såväl reguljära som irreguljära styrkor, och dessa insatser kan vara både kortvariga och långvariga. Försvarsmaktens verksamhet ska i ökad utsträckning fokusera på insatser, nationellt och internationellt, samt krigs- och hemvärnförbandens tillgänglighet. ( FM SI 2012, Del 1: G runder och Ö B B eslut i Stort,-062012-29, 23 100:60578, s.10.) 75R egeringen beslutade att ge Försvarsmakten i uppdrag atti samband med framtagandet av budgetunderlaget redovisa ett kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans. 76R egeringsbeslut 7, , Fö2012/ 1794/ MI. 77Uppdrag att redovisa kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans, , Fö2012/ 1794/ M FI , R egeringsbeslut 7. 78Försvarsmaktens kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans, , 23 381:53871. 79Försvarsmaktens kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans, , 23 381:53871. Försvarsmakten skriver att förmågan att genomföra en gemensam operation för att möta ett begränsat väpnat angrepp får avgörande begränsningar. I nsatsorganisationens förmåga att försvara ett begränsat område accentueras ytterligare. Uthålligheten sjunker och området som kan försvaras blir mindre. E n reduktion av antalet krigsförband gör också att uthålligheten att hantera systematiska kränkningar minskar betydligt och att det endast kan ske med geografiska begränsningar . V idare riskerar förmågan att delta i internationella insatser enligt den nivå har beslutat nedgår. inriktningspropositionen oc hutifrån försvarsplaneringen ( egen kursivering) 80. N är det gäller förhållandet mellan internationell och nationell dimension uttalar Försvarsmakten följande: Utfallsrummet begränsas därmed inte enbart till vår närmaste omvärld i form av hot och arenor för insatser, även om flera faktorer i vårt närområde återigen tilldrar sig vårt intresse i allt ökande grad.81 I sitt tal i konstaterade att den nationella planeringen återupptagits 2010, efter att ha legat nere på grund av så kallad operativ time-out. Å tertagandet av en högre beredskap kommer att dröja då det tar tid innan alla system är återlagda. Ö B framförde följande. N är försvarsplaneringen är fullt genomförd ha alla delar av Försvarsmakten tydliga mål för vad som krävs för att kunna lösa sina fördefinierade uppgifter, en nödvändighet för ett insatsförsvar. Det kommer också ge Försvarsmakten en bild av hur vi klarar att lösa uppgifter inom en given resursram. Ö B påpekade att den så kallade strategiska time- outen inte var något nytt, utan den har medfört att Försvarsmakten har ett omfattande återtagande att göra. Det är också något Försvarsmakten arbetar med när Försvarsmakten nu genomför nationell försvarsplanering.82 FÖ R H Å L L A N D E TÅ NM GE L OL CA HN KL O R T S I K T I sitt tal på Folk & Försvar i konstaterade att den försvarsmakt som utvecklas kommer att ha en förmåga i enlighet med beslut som är rimlig i förhållande till det förhållandevis gynnsamma säkerhetspolitiska läge i vårt närområde j u st . M en den försvarsmakt vi nu bygger ska vara materielsatt med samtliga personalkategorier övade 2019. I nriktningsbeslutet, inklusive den säkerhetspoplitiska analysen, sträcker sig . För tidsperioden därefter har det inte gjorts någon säkerhetspolitisk analys.83 Ö B summerade sitt tal med att försvarsbeslut skapar militära förutsättningar som behövs på kort sikt, men att det behövs ett mer långsiktigt perspektiv. Det är viktigt med en balans mellan omedelbar tillgänglighet och långsiktig handlingsfrihet.84 P å samma sätt angav Försvarsmaktens generaldirektör i även att försvarets uthållighet är rimlig, med utgångspunkt från den omvärldsbeskrivning som låg till grund för den försvarspolitiska inriktningsbeslutet och en potentiell motståndares resurser.85 Det betyder alltså att han hänvisar till en 4– omvärldsbeskrivning i sin bedömning. 80Försvarsmaktens kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans, , 23 381:53871, s.8-10. 81Försvarsmaktens kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans, , 23 381:53871. Tal av generaldirektör eter Sandw all, Folk och Försvars R ikskonferens, . Försvarsmaktens omställning(RiR 2014:4) B i l a g a 7 Pr o c e s s e r i o m s t ä l l n i n g e n V i går i denna bilaga igenom ett antal centrala processer som haft relevans för omställningen av Försvarsmakten, som komplement till den övriga genomgången i granskningsrapporten. H ö g a f ö r v ä n t n i n g a r p å r a t i o n a l i s e r i n g a r o c h b e s p a r i n g a r A tt rationalisera verksamheten har ingått som en grundförutsättning för Försvarsmaktens omställning. G enom rationaliseringar och sänkta kostnader har tanken varit att kunna finansiera såväl sänkta anslag som en utveckling av myndigheten. I försvarsbeslutet uttalade regeringen att det krävs omfattande och skyndsam avveckling av såväl materiel som personal för att skapa utrymme för att bygga det nya försvaret. Detta gick dock inte i den takt och omfattning som regeringen förväntat sig. R egeringen ansåg att de neddragningar som gjorts var otillräckliga i förhållande till de operativa kraven. Det hade blivit svårare än förväntat att genomföra reformen. R geringen förklarade detta med att tillståndet i flera av de förband som ärvdes från den gamla krigsorganisationen inte motsvarade de nya krav som ställdes. De resurser som var avsedda för förbandsproduktion koncentrerades inte till prioriterade förband, vilket gjorde att det uppstod brister över en större bredd av insatsorganisationen. Så medförde också metoderna för att avveckla personal stora kostnader . E nbart – uppgick kostnaden för att avveckla personal till . Därtill kom det omoderna ekonomistyrningssystemet som gjorde resultatstyrning, som försvårade uppföljning och återrapportering. Ovanstående resonemang är i linje med det som fördes inför försvarsbeslutet . R egeringen uttalade att i takt med att resurser kan frigöras genom rationaliseringar inom försörjning av personal, materiel, logistik, m.m. ska dessa användas för att bygga upp den nya insatsorganisationen. Detta utgör också en restriktion, och regeringen framhåller att inriktningen kan komma att justeras när det gäller omställningstakt, krav på förmåga, materiel, organisation och verksamhet.1 M a t e r i e l l a i n v e s t e r i n g a r o c h a v v e c k l i n g a v m a t e r i e l A vvecklingen av materiel har inneburit en omfattande process i form av att materiel förstörs respektive säljs. Försvarsmakten har redovisat de kostnader som uppstått till följd av avveckling. Dessa kostnader avser avveckling av personal, förnödenheter samt anläggningar och fastigheter.2 Totalt uppgår avvecklingskostnaderna till för den granskade perioden. Då försvarsbeslut inte innebar ytterligare avveckling, går avvecklingskostnaderna mot noll 2009. 2008/ 09:140. 2K ostnader för omstruktureringsåtgärder, till exempel omflyttning av personal och förhyrningav nya lokaler, ingår inte i avvecklingskostander. F i g u r 1: A v v e c k l i n g s k o s t n a d2e012r i (n mo nm k rF )ö r s v a r s m a k t e n Avvecklingskostnader (mnkr) K älla: F örsvarsmak tens å rsredovisningar–22 00 01 12 . Frågan om Försvarsmaktens materielinvesteringar är komplex, eftersom det handlar om att balansera långa tidshorisonter och myndighetens uppgifter både i närtid, men även på lång sikt. E tt försvarsbeslut respektive försvarspolitisk inriktning avser en period om 4–, medan materiel anskaffas ( projekteras, beslutas, utvecklas) under en följd av år och förväntas efter leverans ha en livslängd på uppemot 25– , eller mer3.V idare har avveckling av materiel varit en viktig del i myndighetens omvandling. Denna avveckling ska i huvudsak ha gått enligt plan – en plan som i sin tur är ett avtryck av den försvarspolitiska inriktningen. Som vi har visat i granskningen har denna inriktning svängt över tiden. i går i granskningen inte närmare in på denna fråga, att rådande mer nationella tonvikt har inneburit andra förutsättningar och behov än tidigare mer internationella fokus. –2012 har materielanslagen minskat och således kostnaderna för utveckling, anskaffning, vidmakthållande samt avveckling av materiel, med cirka en fjärdedel i löpande priser. 3 E xempelvis beställdes de nya korvetterna av V isbyklass, och konstruerades för att kunna operera med smygteknik längs Ö stersjökust mot en angripare. har förmågan att kunna utföra internationella insatser blivit viktigare. i g u r 2 : U t v e c k l i n g , a n s k a f f n i n g , v i d m a k t h å l l a n d e s a 012 ( m d k r ) K älla: F örsvarsmak tens å rsredovisningar–22 00 01 12 . P e r s o n a l f ö r s ö r j n i n g o c h p e r s o n a l r e d u k t i o n R iksrevisionen har i flera tidigare granskningar behandlat Försvarsmaktens personalförsörjning, exempelvis frågan om problem med övertalighet bland vissa personalgrupper liksom frågan om problem med tillgången till rätt nyckelkompetenser4. P å ett övergripande plan kan konstateras att Försvarsmakten har haft svårt med att anpassa myndighetens tillgång på personal till myndighetens behov. E n delförklaring till detta har enligt R iksrevisionens bedömning varit att myndighetens behov har förändrats i takt med omställningen. beslutade att anta regeringens förslag om ett nytt personalförsörjningssystem. B eslutet om att lägga värnplikten vilande till förmån för ett nytt system baserat på frivillighet är en av Försvarsmaktens största reformer . därefter tillsatte regeringen en ny utredning med uppdrag att se över vilka åtgärder som behövde vidtas om värnplikten avskaffas. Denna utredning gjorde bland annat bedömningen att det var svårt att bedöma totala omställningskostnader Vidare sker enförändring inom Försvarsmakten i form av införseln av ett tvåbefälssystem med dels officerare, dels specialistofficerare. Officerare gör en ledarkarriär medan specialistofficerare ska utveckla en djup facklig kompetens. Det är meningen att de flesta officerare ska vara specialistofficerare ( 5200) och övriga officerare ( 3 300) . V äxlingen har dock gått trögt, och vid försvarsbeslutet hade endast 300 officerare blivit specialistofficerare. 4N edläggningar av förband har även inneburit att övertalig personal kunnat sägas upp. har det även inneburit en förlust av personal med nyckelkompetens. 5Dir 2009:58; SOU 2010:86. Det är än så länge för tidigt att på allvar bedöma utfallet av pågående personalreform, som är tänkt att vara fullt genomförd till 2019. Försvarsmakten tar i sin årsredovisning upp att det finns osäkerheter, särskilt när det gäller i vilken takt det kommer gå att anställa tjänstgörande gruppbefäl.6 föreslog ett enigt försvarsutskott att skulle göra ett tillkännagivande till regeringen om att det behövs åtgärder för att trygga försvarets personalförsörjning på lång sikt. R egeringen bör utreda hur rekryteringsbasen kan breddas7.Den 24 oktober 2013 beslutade regeringen om ett direktiv för en utredning om Försvarsmaktens personalförsörjning.8 6Försvarsmaktens årsredovisning 2012. Regeringens bedömning av operativ förmåga Försvarsmaktens omställning(RiR 2014:4) B i l a g a R e g e r i n g e n s b e d ö m n i n g a v o p e r a t i denna bilaga lämnar vi en närmare redogörelse för regeringens mål och krav samt bedömning av operativ förmåga i Försvarsmakten. O S I T I O N E R K N U T N A T ILL UL T DE ET T F FÖ ÖR R PS EV RA IR DB EE NS Till att börja med har vi undersökt vilka krav regeringen har utgått ifrån i sin bedömning av operativ förmåga . I budgetpropositionerna används försvarspolitiska mål som grund för de förmågebedömningar som görs. Det handlar om de fyra delmålen i försvarsbeslutet som redogjorts för i granskningsrapporten. I budgetpropositionen hänvisade regeringen till Försvarsmaktens bedömning att den samlade operativa förmågan var godtagbar i dåvarande säkerhetspolitiska läge. R egeringen skriver att den inte gör någon annan bedömning än Försvarsmakten, men påpekar att det är synnerligen angeläget att utbildnings- och övningsverksamheten kan öka i intensitet och förbandsnivåer. Den viktigaste åtgärden för att förbättra Försvarsmaktens förmåga i respektive uppgift är att öka personalens kompetens. konstaterade regeringen att det omfattande omstruktureringsarbetet inneburit att anpassningsplaneringen nedprioriterats och är behäftad med osäkerheter. R egeringen skrev också att det är angeläget att anpassningsplaneringen förbättras.1 Försvarsmakten fick i uppgift att i budgetunderlaget redovisa sin planering. R egeringen skrev också att FM begärt att kraven borde öka så att sjö- och luftstridskrafter kan delta internationellt. R egeringen svarade att kraven inte skulle ändras då, utan att det fick ske vid nästa försvarsbeslut. P å samma sätt bedömde regeringen att förmågan var godtagbar, givet rådande säkerhetspolitiska läge. H är nämnde dock regeringen att Försvarsmakten anmält att någon fördjupad operativ planering för nationellt försvar inte hade skett, och att detta även gällde för anpassningsåtgärder för mer omfattande militära operationer. R egeringen kommenterade inte detta, utan konstaterade att den gör samma bedömning som Försvarsmakten.2 N är regeringen sedan i budgetproposition redovisade myndighetens förmåga var bedömningen fortsatt att utgå från tidsperspektiv när den hänvisade till Försvarsmaktens bedömning att i nuvarande säkerhetspolitiska omvärldsläge var förmågan god att lösa uppgiften försvar mot väpnat angrepp.