prop · H103145 · 2014-03-25 00:00:00 — För att åstadkomma detta behövs ytterligare kunskap om hur våra konsumtionsmönster i belastar miljö och ekosystem globalt. pågår ett arbete vid med att stärka kunskapen om detta. En rad effektiviseringsåtgärder har genomförts på produktions- och konsumtionsområdet, men för att den sammantagna miljöeffekten av effektiviseringen ska kvarstå kan dessa åtgärder behöva kompletteras med andra styrmedel. Regeringen har tagit flera initiativ på området, bl.a. har och fått i uppdrag att föreslå åtgärder som kan ingå i en strategi för hållbar konsumtion. Se vidare i avsnitt 5.1. upphandlas varor och tjänster i den offentliga sektorn för och miljökrav i offentlig upphandling är ett viktigt verktyg i arbetet med att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Regeringens ambition när det gäller miljöhänsyn och sociala hänsyn i samband med offentlig upphandling kommer till uttryck i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling och lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, där det anges att upphandlande myndigheter och enheter bör ta miljöhänsyn och sociala hänsyn vid offentlig upphandling, om upphandlingens art motiverar detta. antog nya direktiv på upphandlingsområdet. Upphandling som ett verktyg att uppnå miljömål har lyfts fram i direktiven och utrymmet att ställa miljökrav tydliggörs. Direktiven ska genomföras i svensk rätt från ikraftträdandet, dvs. Forskning, innovation och miljöteknik är centralt I ett långsiktigt perspektiv kommer teknisk utveckling att spela en viktig roll för möjligheterna och kostnaderna för att begränsa utsläpp och miljöförstöring. Forskning och innovation är avgörande för att hitta lösningar på miljöproblemen och är en viktig drivkraft för att föra miljöarbetet framåt. Med hjälp av forskning kan kunskapsluckor identifieras som ut- gör hinder för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Resultaten av forskningen är också av betydelse för att utvärdera miljöarbetet och kan ligga till grund för utvecklandet av etappmål, strategier och insatser. Miljöteknik och innovationer kan bidra till att generationsmålet och miljökvalitetsmålen kan nås snabbare och mera kostnadseffektivt. Det är därför viktigt att utformning av lagstiftning och andra styrmedel görs med beaktande av möjligheten till innovationer och utveckling av miljöteknik. Utveckling av svensk miljöteknik kan bidra till att minska miljöpåverkan både lokalt, regionalt, nationellt och globalt. Miljöteknik bidrar också till ekonomisk och social utveckling, inklusive svensk miljöteknikexport och tillväxt i . Svensk miljöteknik är framgångsrik inom hållbar stadsutveckling t.ex. vattenrening, vattenförsörjning, energieffektiva lösningar i byggnader, klimatsmarta transportsystem, avfallshantering, sanering av förorenade områden och kemikaliesubstitution för att åstadkomma giftfria kretslopp. Staten är en viktig forskningsfinansiär och regeringen har kraftigt ökat stödet till miljöforskning . Andra viktiga finansiärer av miljöforskning är för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), och , som även har ett särskilt ansvar för att finansiera forskning till stöd för miljökvalitetsmålen. Även EU:s forskningsprogram är en viktig finansiär, särskilt EU:s nya forskningsprogram Horisont 2020. I bedrivs omfattande miljöforskning vid universitet och högskolor men också vid IVL , () och . Planeringen av våra samhällen är avgörande för möjligheten att nå generationsmålet och flera miljökvalitetsmål, särskilt God bebyggd miljö och Begränsad klimatpåverkan. En hållbar mark- och vattenanvändning och effektiva transportsystem har stor betydelse för samhällsomställningen och för flera av miljökvalitetsmålen. En omställning förutsätter en infrastruktur som stödjer och underlättar hållbara val och beteenden. Det handlar t.ex. om förändrade transportmönster, investeringar i renovering och nya byggnader, integrerade system för insamling av avfall, återvinning och energiutvinning. Samhällsplaneringen och byggandet påverkar förutsättningarna för naturresurshushållning, klimatpåverkan, hållbart nyttjande av ekosystemtjänster, liksom förutsättningarna för en hållbar utveckling och tillväxt i alla delar av landet. En sektorsövergripande dialog och samverkan mellan olika aktörer inom och mellan lokal, regional och nationell nivå är viktig för en medveten och långsiktigt hållbar samhällsplanering. Information och utbildning syftar till att öka medvetenheten om miljö och hållbar utveckling och hur man kan bidra till en sådan samhällsförändring. Regeringen har gett i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter och andra aktörer tillhandahålla en upplysningstjänst för konsumentinformation som bl.a. syftar till att förbättra konsumenters förutsättningar att göra medvetna miljöval. Se vidare i av- 2013/14:145 snitt 5.1. Olika former av miljö- och energimärkning av produkter underlättar också konsumenters möjligheter att handla miljövänligt. Skolans roll är att skapa förståelse för och ge kunskap om miljöarbetet, men också för att påverka värderingar och attityder vilket ger förutsättningar att delta och engagera sig i en hållbar samhällsutveckling. Regeringen har exempelvis gett i uppdrag att vidareutveckla undervisningsmaterial för skolor om generationsmålet och miljökvalitetsmålen, vilket kommer förbättra förutsättningarna att arbeta med detta i skolan. FN och EU har återkommande lyft utbildningssystemens betydelse för samhällsomställning för minskad miljöpåverkan och hållbar utveckling, inte minst i fråga om att kompetensutveckla för de nya gröna jobben. Hållbar utveckling lyfts fram i läroplanerna för förskolan, och gymnasieskolan. I högskolelagen (1992:1434) finns en bestämmelse om att högskolorna i sin verksamhet ska främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social rättvisa och välfärd. 4.6 Internationellt miljöarbete avgörande för möjligheten att nå flera miljökvalitetsmål Dagens miljöutmaningar är till stora delar gränsöverskridande och flera miljökvalitetsmål kan inte lösas inom gränser. I generationsmålet tydliggörs därför att arbetet med att nå miljökvalitetsmålen förutsätter en ambitiös miljöpolitik inte bara i , utan också inom EU och i internationella sammanhang. Genom att bedriva en aktiv politik inom EU och internationellt ökar förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålen. För ungefär hälften av miljökvalitetsmålen är insatser inom EU eller internationellt avgörande för om målen ska kunna nås. Detta gäller särskilt för Begränsad klimatpåverkan, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö, Ingen övergödning och Hav i balans samt levande kust och skärgård. Även för andra miljökvalitetsmål räcker det inte med åtgärder i utan lösningarna behöver ske inom EU eller genom internationellt samarbete. har en lång historia av internationellt miljöarbete. globala konferens om den mänskliga miljön hölls i , FN:s första globala konferens om den mänskliga miljön. den första konferensen genomförde regeringen den interna- konferensen – for Sustainable Resultaten och dialogen från Stockholm+40 togs sedan vidare som inspel till Rio+20, om hållbar utveckling i , som hölls . Regeringen har varit pådrivande i internatio- nella processer som är centrala i arbetet med att uppnå generationsmålet och miljökvalitetsmålen, t.ex. inom (UNFCCC), konventionen om biologisk mångfald (CBD), det globala kemikaliearbe- tet och om hållbar utveckling i . Regeringen har också tagit flera initiativ inom områden där internatio- nellt samarbete är särskilt viktigt för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Exempelvis har regeringen tagit initiativ till ett globalt partnerskap för att minska utsläppen av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar – Climate and (). Partnerskapet har engagerat ett stort antal länder och ett tiotal projekt har inletts inom olika samhällssektorer, bl.a. inom avfall där är aktivt. Regeringen har också lanserat initiativet 8 steg – På väg mot en hållbar hantering av kemikalier till 2020 som lyfter åtta områden som är särskilt viktiga i arbetet med att nå FN:s mål för kemikaliepolitiken till 2020. Inom ramen för konventionen för biologisk mångfald (CBD) spelade regeringen en tongivande roll i arbetet med en ny strategisk plan om betydelsen av biologisk mångfald för hållbar utveckling och grön ekonomi. Planen beslutades i och gäller perioden –2020. Dessutom deltar i det globala omställningsarbetet till en grön ekonomi bl.a. genom att delta i FN:s Miljöprogram () initiativ Partnership on Action for , . I avsnitt 5 finns fler exempel på insatser regeringen har drivit internationellt. deltar även aktivt i miljöarbetet inom (och utveckling) och dess med ett antal arbetsgrupper. Genom EPOC har möjlighet att påverka agendan för miljöarbete och genom att vara aktiva i arbetsgrupper kan vi sprida våra erfarenheter och lära av andra. Inom sker ett löpande arbete med att granska olika länders miljöarbete, s.k. , som syftar till att medlemsländerna ska stödja varandra i sitt miljöarbete. pågår en granskning av miljöpolitik som dels innebär att vi får möjlighet att dela med oss av våra erfarenheter, dels kommer att få förslag till hur vi ska förbättra vårt arbete för att nå miljökvalitetsmålen. Resultatet av granskningen kommer att publiceras . är en annan viktig samarbetsplattform. De nordiska länderna verkar i sitt miljösamarbete bl.a. för att minska utsläppen av växthusgaser, skydda våra hav, stärka våra ekosystemtjänster och åstadkomma en giftfri vardag. Under ordförandeskap i 2013 var klimatfrågorna i fokus, bl.a. hölls dialoger om klimatfrågor med miljöministrarna, med nordiskt näringsliv och med baltiska forskare och beslutsfattare. blir allt mer betydelsefullt och regeringen har bidragit till ett tvåårigt ordförandeskap med miljöfokus, som bl.a. har resulterat i förhandlingar om en överenskommelse om minskade sot- och metanutsläpp i , liksom till ett särskilt forum för de Arktiska miljöministrarna. Den miljöpolitik som regeringen driver inom EU tar sin utgångspunkt i generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Stora delar av den svenska lagstiftningen inom miljöpolitiken utformas genom samarbetet i EU. Utrymmet för rent nationella åtgärder är därför begränsat. Det vi kallar nationell miljöpolitik är i många fall grun- 2013/14:145 dat på beslut inom EU eller genom andra internationella sammanhang. Som medlem i EU omfattas av och agerar pådrivande i EU:s beslutsprocesser där nya gemensamma regler utformas och beslutas. Medlemsländerna bestämmer om det gemensamma miljöarbetet i bl.a. direktiv för olika miljöfrågor som t.ex. EU:s luftkvalitetsdirektiv (direktiv /50/EG). I avsnitt 5 finns fler exempel på frågor som drivit i EU. 5Insatser för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen Regeringen har genomfört en mängd insatser som bidrar till att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. I detta avsnitt redovisas kortfattat några av de mest centrala insatserna per miljökvalitetsmål och för varje strecksats till generationsmålet. En mer fullständig redovisning av regeringens insatser för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen ges i budgetpropositionen. Målövergripande insatser som bidrar till generationsmålet och miljökvalitetsmålen Flera av de styrmedel och processer som redovisas i avsnitt 4.6 är centrala inom miljöpolitiken och bidrar generellt till generationsmålet och till flera miljökvalitetsmål, t.ex. forskning, innovation och miljöteknik. Regeringen har –2014 lanserat en bred nationell miljöteknikstrategi för att bidra till tillväxt, arbetstillfällen och fler växande företag i . Genomförandet av strategin ska bl.a. bidra till att stärka efterfrågan på innovationer inom miljöteknik genom stödjande insatser för innovationsupphandling, verka för ökade privata investeringar i nya miljötekniklösningar och bidra till ökad kunskap om miljöteknikmarknader. Insatserna bidrar även till att skapa ökade förutsättningar för att nå generationsmålet och flera av miljökvalitetsmålen. –2014 har regeringen satsat för genomförandet av strategin. Regeringen har inom ramen för strategin beslutat om ett tjugotal uppdrag till ett tiotal myndigheter och organisationer med statlig finansiering. Regeringen har även beslutat om en nationell innovationsstrategi 2012. I strategin är utgångspunkten att tillsammans med andra länder behöver bidra till innovativa och hållbara lösningar på globala samhällsutmaningar såsom t.ex. energi, klimat, transporter och resurseffektivitet. 5.1Insatser som bidrar till att nå generationsmålet I detta avsnitt redovisas några exempel på viktiga insatser som vidtagits för att åstadkomma den samhällsomställning som krävs för att nå generationsmålet. Redovisningen är uppdelad efter gene- rationsmålets strecksatser, vilka redovisas i sin helhet i bilaga 1. I flera fall bidrar insatserna även till flera miljökvalitetsmål, se avsnitt 5.2. Insatser för strecksatsen om ekosystemen och ekosystemtjänster spelade en tongivande roll i arbetet med att lyfta fram ekosystemtjänsternas ekonomiska värden vid om hållbar utveckling i . Vidare verkar regeringen för att förnya och stärka mobiliseringen av resurser för genomförandet av planen och att förbättra och tillgängliggöra kunskap som är nödvändig för arbetet. Regeringen har bl.a. genom biståndsanslaget finansierat utbildningsinsatser av FN:s miljöprogram, , för att integrera värdet av biologisk mångfald i nationella program och planer. För att nå etappmålet om betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster avser regeringen bl.a. att ge i uppdrag att utarbeta en vägledning om ekosystemtjänstbedömningar till centrala myndigheter. Dessutom bör utformningen av de ekonomiska styrmedel som direkt påverkar biologisk mångfald och ekosystemtjänster ses över i ljuset av ökad kunskap om ekosystemtjänsternas värden (prop. 2013/14:141). Regeringen avser även att tillsätta en nationell samordnare för ekosystemtjänster med ett tidsbegränsat uppdrag att verka för en förbättrad kompetens och ett ökat kunskapsunderlag om biologisk mångfald och ekosystemtjänster hos näringsliv, kommuner och relevanta myndigheter i (prop. 20013/14:141). Insatser för strecksatsen om den biologiska mångfalden och insatser för miljökvalitetsmålet Ett rikt djur- och växtliv bidrar även till strecksatsen om ekosystem. Insatser för strecksatsen om den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljön Enligt det som regeringen har redovisat i propositionen om biologisk mångfald och ekosystemtjänster kommer det svenska regelverket om artskydd att ses över. Berörda myndigheter kommer att få i uppdrag att redovisa åtgärder som syftar till att förebygga, stärka och samordna arbetet mot artskyddsbrott samt ta fram en handlingsplan för att förbättra regelefterlevnad och tillsyn i fråga om internationell handel med utrotningshotade arter (prop. 2013/14:141). En särskild utredare kommer att få uppgiften att utreda hur en förstärkt samordning kan uppnås i den statliga förvaltningen i syfte att öka helhetssynen på mark- och vattenanvändning (prop. 2013/14:141). Till kulturpolitikens kärnuppgifter hör att främja ett levande kulturarv som är angeläget för medborgarna och som bevaras för kommande generationer. För detta har regeringen tagit fram nya nationella mål som syftar till att kulturmiljön ska bevaras, användas och utvecklas och främja människors delaktighet (prop. 2012/13:96). De insatser som följer av målen bidrar till att kulturmiljön bevaras, främjas och nyttjas hållbart. antog mål för friluftslivspolitiken (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). Friluftslivspolitikens övergripande mål är att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Regeringen har kompletterat det övergripande målet för 2013/14:145 friluftslivspolitiken med tio mätbara mål (skr. 2012/13:51). De insatser som följer av målen bidrar till att natur- och kulturmiljön nyttjas hållbart. Insatser för strecksatsen om ekosystem och insatser för miljökvalitetsmålet Ett rikt djur- och växtliv bidrar även till strecksatsen om den biologiska mångfalden. Insatser för strecksatsen om människors hälsa arbetar långsiktigt för att minska effekterna av miljö- och hälsofarliga luftföroreningar genom att EU:s gemensamma krav för utsläpp från bränslen till motorfordon, arbetsmaskiner och förbränningsanläggningar successivt skärps. Insatserna kompletteras med nationella och lokala åtgärder. För drygt ett tiotal kommuner eller delar av län har det tagits fram eller pågår arbete med att ta fram åtgärdsprogram i syfte att förbättra luftkvaliteten. För att säkerställa att människors hälsa utsätts för minimal negativ miljöpåverkan i den bebyggda miljön pågår ett löpande arbete med att uppdatera och förtydliga centrala regelverk, exempelvis , (2010:900), plan- och byggförordningen (2011:338), Bo- verkets föreskrifter och allmänna råd. gav regeringen i uppdrag att ta fram en vägledning till plan- och bygglagens hållbarhetsbestämmelser i syfte att säkerställa ett ökat och tydligt fokus på hållbar utveckling vid tillämpningen av (dnr S2014/186/PBB). Uppdraget ska redovisas . För att minska risken att människor utsätts för negativa effekter av ett förändrat klimat behövs anpassningsåtgärder. Regeringen har exempelvis inrättat vid () som samlar in, utvecklar och förmedlar kunskap om klimatanpassning till olika delar av samhället. Den roll som har är viktig och kommer att fortsätta att utvecklas. Andra viktiga åtgärder är kunskapsuppbyggnad, sektorsintegrering samt lokalt och regionalt arbete med klimatanpassning. Insatser för strecksatsen om resurseffektiva kretslopp En särskild utredare har på regeringens uppdrag genomfört en allmän översyn av avfallsområdet (dir. 2011:66). Utredarens betänkande, Mot det hållbara samhället – resurseffektiv avfallshantering (SOU 2012:56) har remitterats och bereds nu inom . Regeringen har även stärkt arbetet med resurseffektivare kretslopp genom att ge i uppdrag att utreda och föreslå lämpliga styrmedel för hanteringen av byggavfall (dnr M2013/3156/S). Syftet är att nå etappmålet om ökad resurshushållning i byggsektorn. Uppdraget ska genomföras i samråd med Kemikalieinspektionen, och och ska redovisas senast . Angående etappmålet om ökad resurshushållning i livsmedelssektorn satsar regeringen totalt –2015 på att minska matsvinnet i alla led av livsmedelskedjan, samt utveckla omhändertagandet av det oundvikliga matavfallet. Regeringen anslår 2013, 2014 respektive 2015. ansvarar enligt avfallsförordningen (2011:927) för att det ska finnas en aktuell nationell avfallsplan och ett nationellt program för att förebygga uppkomsten av avfall. Ett flertal åtgärder för att nå en ökad resurshushållning i livsmedelskedjan respektive byggsektorn beskrivs i avfallsplanen och i det avfallsförebyggande programmet som båda gäller till 2017. har tagit initiativ till att utveckla arbetet med resurseffektivitet bl.a. genom att stärka dialogen med näringslivet. Genom att utnyttja befintliga nätverk och samarbetsgrupper mellan departement, myndigheter och näringsliv ska samarbetet mellan företag och mellan företag och myndigheter öka. Dialogen ska också bidra till att genomföra det globala ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion. Bakgrunden till initiativet är färdplan för resurseffektivitet . Färdplanen är ett led i arbetet med att nå målen i för tillväxt och jobb (EU 2020). I färdplanen lyfts bl.a. vikten av forskning och innovationer, liksom det angelägna i att avskaffa miljöskadliga subventioner och att följa principen om att förorenaren ska betala. Insatser för strecksatsen om hushållning med naturresurserna Inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik har regeringen aktivt drivit på förhandlingarna i syfte att återställa de biologiska resurserna. Regeringen har också varit pådrivande för att miljöskyddskraven integreras i utformningen och genomförandet av unionens gemensamma fiskeripolitik och verksamhet, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling. Regeringen deltar aktivt i det europeiska innovationspartnerskapet om råvaror. Avsikten är att partnerskapet ska stärka både tillgångs- och efterfrågesidan genom riktade satsningar på innovation och forskning, banbrytande teknik och tvärvetenskapliga metoder, samt på efterfrågesidan genom interventioner, t.ex. standarder, offentlig upphandling, livscykelanalys, standarder och immaterialrätt (IPR), samt genom reglering. tillsatte under ordförandeskapet i 2013 en arbetsgrupp med mandat att sprida information om kompletterande välfärdsmått. BNP-måttet ger en allmänt vedertagen bild av den ekonomiska utvecklingen. Måttet behöver dock kompletteras med miljömässiga och sociala indikatorer som underlag för politiska beslut. De insatser om resurseffektivitet som beskrivs i avsnittet om strecksatsen om kretslopp bidrar även till en god hushållning med naturresurser. Insatser för strecksatsen om förnybar energi och effektiv energianvändning Den förnybara energiproduktionen har ökat genom att elcertifikatsystemet har förlängts till utgången av 2035 och anpassats till målet för produktionen av förnybar el. Sammantaget innebär anpassningen till målet en ökning med förnybar el till 2020 jämfört med nivå (prop. 2009/10:133). har och en gemensam elcertifikatmarknad. Det samlade målet för förnybar elproduktion inom den gemensamma elcertifikatmarknaden är till 2020 (jämfört med ). till 2016 har reger- 2013/14:145 ingen även avsatt för investeringsstöd till solceller. Stödet riktar sig till både företag, offentliga organisationer och privatpersoner och har fått stor spridning. Regeringen beslutade om ett mål för effektivare energianvändning till 2020. Målet är att minska energiintensiteten, dvs. kvoten mellan tillförd energi och BNP i fasta priser, i svensk ekonomi . Regeringen har tillsatt ett samordningsråd för smarta elnät samt en expertgrupp knuten till rådet. Rådets övergripande mål är att genom ökad samverkan, kunskapsutveckling och kunskapsspridning samt genom en handlingsplan medverka till tydliga spelregler på marknaden, stärkt kundinflytande, gynnsamma utvecklingsförutsättningar för smarta elnät i och att smarta elnät blir en svensk tillväxtbransch. ska rådet lämna sitt betänkande (dir 2012:48). Insatser för strecksatsen om konsumtionsmönster Regeringen har gett (dnr M2013/3156/S) och (dnr Ju2013/8521/KO) i uppdrag att ta fram förslag till åtgärder som kan ingå i en strategi för hållbar konsumtion. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har beslutat inrätta en upplysningstjänst med opartisk information och vägledning till konsumenter (prop. 2013/14:1, utg.omr.18). Upplysningstjänsten ska omfatta information som syftar till att underlätta för konsumenter att göra väl avvägda och hållbara val. arbetar på regeringens uppdrag med att genomföra det globala tioåriga ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion (10 Year Framework of Programmes, 10YFP) som beslutades vid om hållbar utveckling i . Inom ramverket ska fem program utvecklas – hållbara livsstilar och utbildning, hållbar offentlig upphandling, hållbart byggande, hållbar turism och information om hållbar konsumtion. Regeringen har gett flera myndigheter med ansvar inom miljömålssystemet i uppdrag att kartlägga icke skatterelaterade potentiellt miljöskadliga subventioner inom sina verksamhetsområden. Syftet är att miljöskadliga subventioner ska fasas ut eller reformeras för att öka möjligheten att nå miljökvalitetsmålen. Miljökrav vid offentlig upphandling är ett viktigt verktyg för att driva på såväl substitution som innovationer inom flera områden. Regeringen har valt att samla den statliga stöd- och informationsverksamheten om offentlig upphandling, inklusive innovationsupphandling, miljö och social hänsyn, vid (prop. 2013/14:1, utg.omr. 2, avsnitt 6.4). Stödet kommer att finnas på plats och syftar till att stödet ska koncentreras, förbättras och förstärkas.