prop · H20345 · 2014-12-19 00:00:00 — Detsamma ska gälla den som har tagits emot i förskoleklassen och som ska fortsätta sin utbildning i vid samma skolenhet. Rätten enligt första stycket att gå kvar vid en skolenhet gäller inte för en elev som med stöd av 3 kap. 12 e § ska placeras i en årskurs som inte anordnas vid skolenheten. Paragrafen innehåller bestämmelser om elevens rätt att gå kvar vid den skolenhet där han eller hon blivit placerad enligt de allmänna reglerna om placering vid skolenheter i grundskola med en kommun som huvudman. 2014/15:45 Det nya andra stycket gäller dels för nyanlända elever, dels för elever som efter skolgång i har varit bosatta en period i utlandet och sedan återvänt för att fortsätta sin skolgång i . Första gången en sådan elev tas emot i efter att ha varit bosatt utomlands sker placeringen i två steg – först preliminärt, sedan definitivt. Den preliminära placeringen gäller den tid, högst , som behövs för att genomföra en bedömning elevens kunskaper enligt 12 c §. När rektorn i enlighet med 12 e § har beslutat om vilken årskurs eleven ska gå ska ett definitivt beslut om placering av eleven vid en skolenhet fattas. I de allra flesta fall blir det vid den skolenhet där eleven till dess har varit preliminärt placerad. Eftersom bedömningen av elevens kunskaper enligt 3 kap. 12 c § bara ska ske första gången eleven tas emot inom skolväsendet eller första gången eleven återvänder efter bosättning utomlands blir uppdelningen mellan preliminär och definitiv placering bara aktuell när eleven inte redan är mottagen i någon skolenhet. Om en sådan elev senare byter skolenhet ska inte någon preliminär placering göras. Inför en preliminär placering vid en skolenhet för kartläggning av en elevs kunskaper gäller som utgångspunkt enligt 30 § första stycket att elevens vårdnadshavares önskemål ska vara avgörande. Kommunens möjligheter att frångå ett sådant önskemål är desamma som när det gäller andra elevgrupper (se 30 § andra stycket), liksom rätten att överklaga ett beslut om placering i strid med önskemålet (se 28 kap. 12 §). När det däremot gäller definitiv placering av dessa elever följer av det nya andra stycket en annan ordning än för andra elever. Bestämmelserna i 31 § ger en elev som är placerad vid en skolenhet en långtgående rätt att gå kvar vid den skolenheten. Kommunen får omplacera eleven till en annan skolenhet mot elevens vårdnadshavares vilja bara under de förutsättningar som anges i 30 § andra stycket. har i ett avgörande slagit fast att en sådan tvångsomplacering av en elev är av så ingripande natur att den ansvariga nämnden i kommunen inte får delegera beslutanderätten till t.ex. rektorn (beslut , dnr 2014:3). Kommunens beslut får vidare överklagas till överklagandenämnden (28 kap. 12 § första stycket 6 skollagen). Av det nya andra stycket framgår att denna rätt att gå kvar vid den skolenhet där eleven är placerad inte ska gälla för en elev för vilken bedömningen av elevens kunskaper enligt 3 kap. 12 c § leder till slutsatsen att eleven ska gå i en årskurs som inte anordnas vid den skolenhet där eleven är preliminärt placerad. Till följd av detta finns det i en sådan situation inte någon rätt att överklaga ett beslut att definitivt placera eleven vid en annan skolenhet. Denna placering ska göras i enlighet med bestämmelserna i 30 §. Om däremot årskursen finns vid skolenheten får kommunen mot elevens vårdnadshavares vilja vid den definitiva placeringen omplacera eleven till en annan skolenhet bara under de förutsättningar som anges i 30 § andra stycket. Ett sådant beslut får överklagas till överklagandenämnden. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.2. Den totala undervisningstiden för varje elev i grundsärskolan ska vara minst . För en elev i inriktningen träningsskolan ska den totala undervisningstiden dock vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Paragrafen behandlar den minsta undervisningstid som eleverna i grundsärskolan ska få. I andra stycket, som är nytt, har det lagts till en bestämmelse om vad som ska gälla i fråga om undervisningstid för elever som har varit bosatta utomlands och som därför inte kommer att gå samtliga årskurser i den svenska skolan. De elever som berörs är dels nyanlända elever, dvs. elever som påbörjar sin skolgång här i landet senare än vid höstterminens start det kalenderår som de fyller , dels elever som efter att ha gått i skolan här flyttat utomlands och sedan återvänder till och återupptar sin skolgång här. Bestämmelsen motsvarar 10 kap. 5 §, se kommentaren till den bestämmelsen. Med den kvarvarande skoltiden avses den tid som återstår till och med den högsta årskursen, dvs. årskurs nio (11 kap. 4 §). Paragrafen behandlas i avsnitt 8. Den som har blivit placerad vid en viss skolenhet har rätt att gå kvar där om inte något annat följer av 29 § andra stycket. Detsamma ska gälla den som har tagits emot vid en skolenhet med förskoleklass och som ska fortsätta sin utbildning i grundsärskolan vid samma skolenhet. Rätten enligt första stycket att gå kvar vid en skolenhet gäller inte för en elev som med stöd av 3 kap. 12 e § ska placeras i en årskurs som inte anordnas vid skolenheten. Paragrafen innehåller bestämmelser om elevens rätt att gå kvar vid den skolenhet där han eller hon blivit placerad enligt de allmänna reglerna om placering vid skolenheter i grundskola med en kommun som huvudman. Det andra stycket, som är nytt, motsvarar 10 kap. 31 § andra stycket, se kommentaren till det stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.2. Den totala undervisningstiden för varje elev i specialskolan ska vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den års- kursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Paragrafen behandlar den minsta undervisningstid som eleverna i specialskolan ska få. I andra stycket, som är nytt, har det lagts till en bestämmelse om vad som ska gälla i fråga om undervisningstid för elever som har varit bosatta utomlands och därför inte kommer att gå samtliga årskurser i den De elever som berörs är dels nyanlända elever, dvs. elever som påbörjar sin skolgång här i landet senare än vid höstterminens start det kalenderår som de fyller , dels elever som efter att ha gått i skolan här flyttat utomlands och sedan återvänder till och åter- upptar sin skolgång här. Bestämmelsen motsvarar 10 kap. 5 §, se kommentaren till den bestämmelsen. Med den kvarvarande skoltiden avses den tid som återstår till och med den högsta årskursen, dvs. tio (12 kap. 2 §). Paragrafen behandlas i avsnitt 8. Den totala undervisningstiden för varje elev i sameskolan ska vara minst 4 320 För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den års- kursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Paragrafen behandlar den minsta undervisningstid som eleverna ska få så länge de går i sameskolan. Sameskolan är en skolform som ska ge en utbildning med samisk inriktning som i övrigt motsvarar utbildningen i årskurserna 1–6 i (13 kap. 2 §). I andra stycket, som är nytt, har det lagts till en bestämmelse om vad som ska gälla i fråga om undervisningstid för elever som har varit bosatta utomlands och därför inte kommer att gå samtliga årskurser i same- De elever som berörs är dels nyanlända elever, dvs. påbörjar sin skolgång här i landet senare än vid höstterminens start det kalenderår som de fyller , dels elever som efter att ha gått i skolan här flyttat utomlands och sedan återvänder till och återupptar sin Bestämmelsen motsvarar 10 kap. 5 §, se kommentaren till Med den kvarvarande skoltiden avses den tid som återstår till och med den högsta årskursen, dvs. årskurs sex (13 kap. 3 §). Paragrafen behandlas i avsnitt 8. Utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning enligt 15 kap. 2 § är syftet med – preparandutbildning att elever som fullföljt årskurs 9 i utan att ha uppnått behörighet till ett visst nationellt program ska uppnå sådan behörighet, –programinriktat individuellt val att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett nationellt yrkesprogram och att de ska kunna antas till det programmet, –yrkesintroduktion att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram, –individuellt alternativ att elever ska gå vidare till yrkesintroduktion, annan fortsatt utbildning eller till arbetsmarknaden, och –språkintroduktion att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt idet svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. I paragrafen anges de särskilda syftena med de olika introduktionsprogrammen i gymnasieskolan utöver de syften som gäller för all utbildning i gymnasieskolan. När det gäller introduktionsprogrammet språkintroduktion ersätts uttrycket ”invandrarungdomar som anlänt till ” av ”nyanlända ungdomar”. Det nya uttrycket anknyter till definitionen av ”nyanländ” i 3 kap. 12 a §, se kommentaren till den paragrafen. Ändringen innebär att målgruppen för språkintroduktion tydliggörs, vilket utvecklas vidare under kommentaren till 17 kap. 12 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 5. Språkintroduktion står öppen för nyanlända ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 3 § och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Om det finns särskilda skäl får även andra elever gå språkintroduktion. I paragrafen anges behörighetskraven till introduktionsprogrammet språkintroduktion i gymnasieskolan. I första meningen ersätts uttrycket ”ungdomar som anlänt till ” av ”nyanlända ungdomar”. Den nya formuleringen anknyter till definitionen av ”nyanländ” i 3 kap. 12 a §. För att paragrafen ska bli tillämplig krävs att den nyanlände eleven inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram och är i behov av en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Om eleven skolgång har hunnit tillägna sig kunskaper i svenska kan ett annat introduktionsprogram passa elevens behov bättre än språkintroduktion, även om eleven inte uppnått de lägsta kunskapskraven i något av svenskämnena. Även på de andra introduktionsprogrammen går elever som inte uppnått lägsta kunskapskravet i något av svenskämnena. Det är därför inte alls självklart att alla nyanlända elever som inte uppnått lägsta kunskapskraven i något av svenskämnena hör till målgruppen för språkintroduktion. En ny andra mening fogas till paragrafen. Genom denna ändring klargörs det dels att andra elever än nyanlända kan komma i fråga för språkintroduktion, om huvudmannen bedömer att eleven har behov av denna utbildning, dels att en elev som har gått i skolan och 2014/15:45 därmed är nyanländ, fortfarande får gå språkintroduktion om eleven på grund av särskilda skäl har behov av detta. Paragrafen behandlas i avsnitt 5. Sammanfattning av departementspromemorian Utbildning för nyanlända elever – Mottagande och skolgång (Ds 2013:6) En arbetsgrupp inom har haft i uppdrag att utarbeta förslag för att förbättra utbildningen för nyanlända elever. uppdraget har ingått att utreda hur de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör regleras. också ingått att utreda hur skolförfattningarna bör utformas för att nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska bäst ska lära sig svenska, och hur elever med annat modersmål än svenska på bästa sätt kan stödjas i sin kunskapsutveckling genom stöd i ämnesundervisningen på elevens modersmål. I promemorian ges förslag på hur mottagandet och undervisningen av nyanlända elever i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör regleras. Därtill föreslås ett antal författnings- ändringar vad gäller rätten till utbildning och skolplikt. skolförfattningarna bör utformas för att nyanlända elever bäst ska lära sig svenska, hur kompetenskraven för lärare som undervisar nyanlända elever ska se ut samt stöd på modersmålet i ämnesundervisning be- handlas i en kommande promemoria. Nyanlända elever definieras som elever som anlänt till och påbörjat sin utbildning i efter den tidpunkt då skolplikten normalt inträder, dvs. efter sju, eller om det finns särskilda skäl, åtta års En elev ska dock inte längre anses vara nyanländ efter fyra års Nyanlända elever är ingen homogen grupp. En del har en lång skolgång bakom sig med goda kunskaper i de olika ämnena. saknar eller har en mycket sporadisk skolgång och har därför inte tillägnat sig grundläggande kunskaper. När en nyanländ elev börjar i skolan behöver personalen få en bild av vilka kunskaper och erfarenheter som eleven har. Detta är nödvändigt för att kunna bedöma hur undervis- ningen ska planeras och genomföras för respektive elev. varierar såväl omfattningen som kvaliteten på den bedömning och kartläggning som skolorna gör av de nyanlända elevernas kunskaper. Därför föreslås att en bedömning av en elevs kunskaper ska genomföras från det att eleven började i skolan. haft ett regeringsuppdrag att föreslå hur ett kartläggnings- material kan utformas för att stödja kartläggningen av de kunskaper som nyanlända elever har när de kommer till den svenska skolan. proposition finns avsatta medel för att ta fram ett sådant Bedömningen av elevens kunskaper ska ligga till grund för beslut om i vilken årskurs eleven ska placeras samt om elevens behov av särskilt stöd I promemorian föreslås att inom den tvåmånadersperiod då bedömningen ska vara genomförd ska eleven också få en placering i en specifik undervisningsgrupp. Utgångspunkten vid planeringen av en nyanländ elevs skolgång ska vara att eleven ska delta i den ordinarie ämnesundervisningen så snart För att detta ska vara möjligt kan den nyanlända eleven behöva tillägna sig en viss kunskapsnivå i det svenska språket. I promemorian läggs därför ett förslag om att undervisningstid ska kunna fördelas från ett eller flera ämnen till förmån för ämnet svenska eller svenska som andraspråk. En sådan prioriterad timplan får en elev ha i högst så att möjligheterna för eleven att nå kunskapskraven i övriga ämnen inte försvåras. Många kommuner organiserar undervisningen av nyanlända elever i någon form av mottagningsklasser, ofta kallade förberedelseklasser. finns inget författningsstöd för en sådan organisationsform, utan kommunerna har tillämpat bestämmelserna om särskild undervisningsgrupp. Särskilda undervisningsgrupper är dock till för elever i behov av specialpedagogiska insatser. Undervisningen i förberedelseklass ska dock inte betraktas som en åtgärd inom ramen för särskilt stöd, utan ska ses som en introduktion till den svenska skolan för nyanlända elever. Därför föreslås att rektor får fatta beslut om att en nyanländ elev delvis ska undervisas i förberedelseklass. Eleven ska dock skyndsamt få en tillhörighet till den undervisningsgrupp som han eller hon normalt ska undervisas i. Utgångspunkten är att eleven ska delta i den ordinarie undervisningen i möjligaste mån och så tidigt det bedöms rimligt. Därför föreslås att den tid en elev undervisas i förberedelseklass inte får överstiga , såvida det inte finns särskilda eller synnerliga skäl då tiden i så fall kan förlängas till maximalt . Undervisningen i förberedelseklass ska så långt det är möjligt såväl lokalmässigt som verksamhetsmässigt äga rum i nära anslutning till annan undervisning, om det inte finns särskilda skäl för annan placering. Statistiken visar att nyanlända elever, i synnerhet de som anländer mycket sent, når sämre resultat i skolan. För att säkerställa att alla elever ges en rimlig chans att nå kunskapskraven kan denna elevgrupp behöva mer tid i skolan. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) föreslagit en försöksverksamhet under 2013-2016 för att ge nyanlända elever i utökad undervisningstid. Mot denna bakgrund har även frågan om senare upphörande av skolplikten utretts. Normalt inträder skolplikten höstterminen det kalenderår ett barn fyller . För barn som anländer till efter den tidpunkt när skolplikten annars skulle ha inträtt inträder skolplikten vid inflyttningen till . För en elev som har gått i svensk skola än när skolplikten annars skulle ha upphört föreslås att skolplikten i stället upphör när eleven uppnår de kunskapskrav som minst ska uppnås i ämnena svenska eller svenska som andraspråk. Anledningen till att en kravnivå anges för dessa ämnen är den centrala roll språket har för individens vidareutbildning och för deltagandet i samhällslivet och på arbetsmarknaden. Skolplikten upphör också om eleven visserligen inte uppnår nämnda krav, men uppnår behörighetskraven för en internationell skola eller till utbildning som leder till International Baccalaureate. Vidare föreslås att eleven ska kunna erbjudas möjlighet att fullgöra skolplikten med jämnåriga elever inom ramen för sådana introduktionsprogram i gymnasieskolan som saknar behörighetskrav. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 3 kap. 1, 6, 8 och 10 §§, 7 kap. 2, 4, 10, 12 och 13 §§, 10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 §, 13 kap. 5 §, 15 kap. 17 §, 17 kap. 3 och 12 §§, 28 kap. 12 § samt rubriken närmast före 3 kap. 6 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 3 kap. 7 § ska lyda ”Omfattning och elevgrupp”, dels att det i lagen ska införas tolv nya paragrafer, 3 kap. 5 a-e §§ och 7 kap. 13 a och 13 b §§, samt närmast före 5 a – e §§ nya rubriker av följande lydelse. I detta kapitel finns bestämmelser om 1.tillämpningsområde (2 §), 2.barnens och elevernas lärande och personliga utveckling (3 §), 3.information om barnets och elevens utveckling (4-5 §§), 4.mottagande och undervisning av nyanlända elever (5 a-e §§) 5.särskilt stöd (6-12 §§), och 6.allmänna bestämmelser om betyg (13-21 §§). Mottagande och undervisning av nyanlända elever Definition av en nyanländ elev 5 a § Med nyanländ elev avses en 1. anlänt till , och 2. påbörjat sin utbildning här efter den tidpunkt då skolplikten inträder enligt 7 kap. 10 § första eller andra stycket. En elev som inte har skolplikt, men har rätt till utbildning enligt 7 kap. 2 § tredje stycket, ska anses vara nyanländ om han eller hon 1. anlänt till , och 2. påbörjat sin utbildning här efter den tidpunkt då skolplikten skulle ha inträtt enligt 7 kap. 10 § första eller andra stycket, om han eller hon hade haft skolplikt. En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång. 5 b § Bestämmelserna i 5 c-e §§ gäller endast i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Bedömning av elevens kunskaper 5 c § Rektorn ansvarar för att en nyanländ elevs kunskaper bedöms från elevens ankomst till skolan. Bedömningens resultat ska beaktas vid beslut om placering i årskurs enligt 5 d §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om underlag för sådan bedömning. Placering i årskurs och undervisningsgrupp 5 d § Rektorn ska senast från den nyanlända elevens ankomst till skolan besluta om placering i den årskurs som är lämplig med hänsyn till elevens ålder, förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt. Innan rektorn fattar beslut om placering i en årskurs ska elevens vårdnadshavare få tillfälle att yttra sig. Eleven ska senast placeras i den undervisningsgrupp som eleven normalt ska tillhöra. 5 e § Rektorn får fatta beslut om att en nyanländ elev som saknar för att kunna tillgodogöra sig den ska undervisas i förberedelseklass. Syftet med förberedelseklassen ska vara att öka elevens möjligheter att nå kunskapskraven. Ett beslut om undervisning i tidsperiod om högst . finns särskilda skäl får beslutet förlängas så att det avser en sammanlagd tidsperiod om högst synnerliga skäl får beslutet för- längas ytterligare så att det avser En elevs undervisning i för- beredelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att på heltid kunna delta i undervis- ningen i det ämnet i den normalt ska tillhöra. klass ska så långt det är möjligt såväl lokalmässigt som verk- samhetsmässigt äga rum i nära anslutning till annan under- visning, om det inte finns sär- skilda skäl för annan placering. Bestämmelserna om särskilt stöd Bestämmelserna i 7-12 §§ gäller i 7-12 §§ gäller inte i förskolan, endast i förskoleklass, grund- särskild utbildning för vuxna och skolan och gymnasiesärskolan. Om det inom ramen för Om det inom ramen för resultatet på ett nationellt prov, resultatet på ett nationellt prov, vid genom uppgift från lärare, övrig bedömning av en nyanländ elevs skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att skolpersonal, en elev eller en elevs en elev inte kommer att nå de vårdnadshavare eller på annat sätt kunskapskrav som minst ska framkommer att det kan befaras att uppnås, ska detta anmälas till en elev inte kommer att nå de uppnås, ska detta anmälas till Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Bestämmelserna i 9-12 §§ ska inte tillämpas på en nyanländ elev om elevens stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom sådan åtgärd som avses i 5 e § eller i den utsträckning regeringen meddelar föreskrifter om det, annan åtgärd till stöd för nyanlända. För en elev i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska det särskilda stödet ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. För en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan eller en elev som fullgör sin skolplikt i gymnasieskolan enligt 7 kap. 13 b §, ska det särskilda stödet ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Barn som är bosatta i har skolplikt enligt föreskrifterna i detta kapitel. Skolplikt gäller dock inte barn som varaktigt vistas utomlands eller vars förhållanden är sådana att det uppenbarligen inte kan begäras att barnet ska gå i skola. Skolplikt gäller inte heller barn som avses i 29 kap. 2 § andra stycket. Dessa barn har dock samma rätt till utbildning som skolpliktiga barn. Barn som inte har haft skolplikt eller vars skolplikt har upphört före det kalenderår då de fyller , har inte heller skolplikt därefter. Elever som är och bosatta i kan ha skolplikt enligt 13 eller 13 a §. Skolplikt ska fullgöras i om inte förhållandena är sådana som avses i 5 eller 6 § eller skolplikten fullgörs i sameskolan enligt 7 § eller på annat sätt enligt bestämmelserna i 24 kap. Skolplikt ska fullgöras i om inte förhållandena är sådana som avses i 5 eller 6 § eller skolplikten fullgörs i sameskolan enligt 7 §, i gymnasieskolan enligt 13 b § eller på annat sätt enligt bestämmelserna i 24 kap. Skolplikten inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller .