prop · H103127 · 2014-03-25 00:00:00 — Om ett slutbesked inte kan ges på grund av att en brist som inte är försumbar behöver avhjälpas eller på grund av att en kontroll behöver göras i ett senare skede, får ge ett slutbesked som är beroende av att bristen avhjälps eller att kontrollen görs (interimistiskt slutbesked). Om det behövs, ska nämnden i ett sådant besked ange vad som gäller i fråga om möjligheterna att ta ett byggnadsverk i bruk. Om ett slutbesked inte kan ges på grund av att en brist som inte är försumbar behöver avhjälpas eller på grund av att en kontroll behöver göras i ett senare skede, får ge ett slutbesked som är beroende av att bristen avhjälps eller att kontrollen görs (interimistiskt slutbesked). Ett interimistiskt slutbesked får avse etapper i ett projekt. Om det behövs, ska nämnden i ett besked enligt första stycket ange vad som gäller i fråga om möjligheterna att ta ett byggnadsverk i bruk. När bristen är avhjälpt eller kontrollen är gjord ska nämnden slutligt pröva frågan om slutbesked enligt 34 §. får i samband med ett föreläggande enligt 20 § förbjuda att en sådan åtgärd som föreläggandet avser åter utförs, om åtgärden kräver bygglov. 8 Senaste lydelse 2011:335. 33 § Prop. 2013/14:127 får förbjuda den som äger eller har nyttjanderätt till Bilaga 6 ett byggnadsverk att använda hela eller delar av byggnadsverket, om 1.byggnadsverket har brister som kan äventyra säkerheten för dem som uppehåller sig i eller i närheten av byggnadsverket, eller 2.det inte finns förutsättningar för att ge slutbesked enligt 10 kap. 34 eller 35 §. Har ett byggnadsverk eller en del av ett byggnadsverk tagits i bruk med stöd av ett interimistiskt slut- beslut om förbud enligt första stycket 2 endast om det finns synnerliga skäl för det. Ett föreläggande enligt 19, 20, Ett föreläggande enligt 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25 eller 26 § eller ett 21, 22, 23, 24, 25 eller 26 § eller ett beslut om förbud enligt 25, 30, 31, beslut om förbud enligt 25, 30, 31, 32 eller 33 § får förenas med vite. 32, 32 a eller 33 § får förenas med Vitet får inte förvandlas till fängelse. Frågor om utdömande av vite prövas av mark- och miljödomstol. I ett föreläggande enligt 19, 20, 21, 22, 23 eller 24 § eller ett beslut enligt 27 § tredje stycket får bestämma att den åtgärd som föreläggandet eller beslutet avser ska genomföras trots att föreläggandet eller beslutet inte har vunnit laga kraft. Beslut om förbud enligt 25, 30, Beslut om förbud enligt 25, 30, 31, 32 eller 33 § gäller , 31, 32, 32 a eller 33 § gäller ome- om något annat inte bestäms. delbart, om något annat inte be- 23 eller 24 § av 11 kap. 22 eller 23 § har med- delat ett föreläggande som innebär innebär att ett byggnadsverk ska tas att ett byggnadsverk ska tas bort bort eller bli föremål för en annan eller bli föremål för en annan åtgärd åtgärd eller att en utfart eller annan eller att en utfart eller annan utgång utgång ska ändras, har den som ska ändras, har den som äger bygg- äger byggnadsverket rätt till ersätt- nadsverket rätt till ersättning för ning för den skada som föreläggan- den skada som föreläggandet Om kommunen i en detaljplan Om kommunen i en detaljplan inför en bestämmelse som avses i inför en bestämmelse som avses i 4 kap. 8 § 1 eller 4 kap. 8 § 1 eller 16 § bestämmelse som avses i 4 kap. bestämmelse som avses i 4 kap. 42 § första stycket 2 eller 5, har den 42 § första stycket 6 har den som som äger en fastighet som berörs av äger en fastighet som berörs av bestämmelsen rätt till ersättning av bestämmelsen rätt till ersättning av kommunen för den skada som kommunen för den skada som Rätten till ersättning gäller dock endast om bestämmelsen innebär att pågående markanvändning avsevärt försvåras inom berörd del av fastigheten. Första och andra styckena gäller inte bestämmelser om rivningsförbud. För sådana bestämmelser gäller i stället 7 §. 1.Denna lag träder i kraft den xx xx xx. 9 Senaste lydelse 2011:335. Förteckning över remissinstanserna avseende lagpromemorian Vissa plan- och byggfrågor (dnr S2013/4714) ombudsmän, , (Mark- och ), (mark- och miljödomstolen), (mark- och miljödomstolen), (mark- och miljödomstolen), , , , , , , , , , , , , , , , , , , , i , i , i , i . i , i , i , , , kommun, , , kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, Kommuner och Landsting, Handikappförbunden. , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , , Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien, , , , , , Fastighetsägarna , , Föreningen och Byggnadsnämndssekreterare, Föreningen , , , riksförbundet, IQ Samhällsbyggnad, SmåKom, , Samhällsbyggarna, , , Byggindustrier, Skogsindustrierna, SP , Teknikföretagen, Trä- och möbelföretagen, . Förslag till lag om ändring i (2010:900) Härigenom föreskrivs i fråga om (2010:900) dels att 2 kap. 6 §, 4 kap. 2 §, 9 kap. 4 och 8 §§ samt 10 kap. 2, 14 och 23 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas fem nya paragrafer, 9 kap. 4 a–4 e §§, av följande lydelse. Vid planläggning och i ärenden om bygglov enligt denna lag ska bebyggelse och byggnadsverk utformas och placeras på den avsedda marken på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till Vid planläggning, i ärenden om bygglov och vid åtgärder avseende byggnader som inte kräver lov enligt denna lag ska bebyggelse och byggnadsverk utformas och placeras på den avsedda marken på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till 1.stads- och landskapsbilden, natur- och kulturvärdena på platsen och intresset av en god helhetsverkan, 2.skydd mot uppkomst och spridning av brand och mot trafikolyckor och andra olyckshändelser, 3.åtgärder för att skydda befolkningen mot och begränsa verkningarna av stridshandlingar, 4.behovet av hushållning med energi och vatten och av goda klimat- och hygienförhållanden, 5.möjligheterna att hantera avfall, 6.trafikförsörjning och behovet av en god trafikmiljö, 7.möjligheter för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga att använda området, och 8.behovet av framtida förändringar och kompletteringar. Första stycket gäller också i fråga om skyltar och ljusanordningar. Vid planläggning och i andra Vid planläggning, i övriga ären- ärenden enligt denna lag ska be- den och vid åtgärder avseende byggnader som inte ingår i ett riska, kulturhistoriska, miljömäs- ärende enligt denna lag ska bebyg- siga och konstnärliga värden skyd- gelseområdets särskilda historiska, Ändringar och tillägg i be- kulturhistoriska, miljömässiga och byggelsen ska göras varsamt så att konstnärliga värden skyddas. ringar och tillägg i bebyggelsen ras och tillvaratas. ska göras varsamt så att befintliga karaktärsdrag respekteras och till- Kommunen ska med en detaljplan pröva ett mark- eller vattenområdes lämplighet för bebyggelse och byggnadsverk samt reglera bebyggelsemiljöns utformning för 1.en ny sammanhållen bebyggelse, om det behövs med hänsyn till omfattningen av bygglovspliktiga byggnadsverk i bebyggelsen, 2.en bebyggelse som ska förändras eller bevaras, om regleringen behöver ske i ett sammanhang, och 3.ett nytt byggnadsverk som inte är ett vindkraftverk, om a) byggnadsverket är en a) byggnadsverket är en annan byggnad än en sådan som avses i 9 kap. eller föreskrifter som har 9 kap. 4 a § med stöd av 16 kap. kräver bygglov enligt 9 kap. eller 7 §, och med stöd av 16 kap. 7 §, och b) byggnadsverkets användning får betydande inverkan på omgivningen eller om det råder stor efterfrågan på området för bebyggande. Trots första stycket 3 krävs det ingen detaljplan, om byggnadsverket kan prövas i samband med en prövning av ansökan om bygglov eller förhandsbesked och användningen av byggnadsverket inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. För en- och tvåbostadshus och till dem hörande fristående uthus, garage och andra små byggnader (komplementbyggnader) krävs det, trots 2 § inte bygglov för att 1. med en mur eller ett plank anordna en skyddad uteplats inom från bostadshuset, om muren eller planket inte är högre än och inte placeras närmare gränsen än , 2. anordna ett skärmtak över en sådan uteplats som anges i 1 eller över en altan, balkong eller entré, om skärmtaket tillsammans med andra skärmtak som har anordnats på tomten med undantag från krav på bygglov inte täcker en större area än och inte placeras närmare gränsen än , eller 3. i omedelbar närhet av bostadshuset uppföra en komple- bostadshuset uppföra eller bygga till en komplementbyggnad som a) tillsammans med andra kom- a) tillsammans med andra kom- plementbyggnader som har upp- plementbyggnader som har upp- förts på tomten med stöd av förts på tomten med stöd av undantag från krav på bygglov inte undantag från krav på bygglov har en större byggnadsarea än 15,0 inte får en större byggnadsarea än b)har en taknockshöjd som inte överstiger , och c)inte placeras närmare gränsen än . En åtgärd som avses i 1–3 får vidtas närmare gränsen än , om de grannar som berörs medger det. 2013/14:127 Första stycket 3 gäller inte om Bilaga 8 kommunen enligt 8 § första stycket 2 a har bestämt att åtgär- den kräver bygglov. Första stycket 3 gäller inte 1.om kommunen enligt 8 § första stycket 2 a har bestämt att åtgärden kräver bygglov, eller 2.för ett sådant bostadshus som utgör ett komplementbostadshus. Trots 2 § krävs det inte bygglov för att, i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus, uppföra eller bygga till en byggnad som 1.avses utgöra antingen en särskild bostad (komplementbostadshus) eller en komplementbyggnad, 2.tillsammans med övriga byggnader som har uppförts på tomten med stöd av denna paragraf inte får en större byggnadsarea än , 3.har en taknockshöjd som inte överstiger , 4.inte placeras närmare gränsen än , och 5.i förhållande till en järnväg inte placeras närmare spårets mitt än . Det krävs inte heller bygglov för att ändra en komplementbyggnad till ett sådant komplementbostadshus som avses i första stycket. En åtgärd som avses i första eller andra stycket får vidtas närmare gränsen än , om de grannar som berörs medger det. Sådan åtgärd får även vidtas närmare spårets mitt än om järnvägens infrastrukturförvaltare medger det. För en- eller tvåbostadshus krävs det trots 2 §, inte bygglov för att 1.göra högst en tillbyggnad som inte har en större bruttoarea än och som inte placeras närmare gränsen än , eller 2.bygga högst två takkupor per byggnad där takkuporna får uppta högst halva takfallet och det inte innebär något ingrepp i den bä- En åtgärd som avses i första stycket 1 får vidtas närmare gränsen än , om de gran- nar som berörs medger det. Första stycket gäller inte för ett sådant bostadshus som utgör ett För enbostadshus krävs det trots 2 §, inte bygglov för att i byggna- den inreda ytterligare en bostad. Detta gäller dock inte för ett så- dant bostadshus som utgör ett En åtgärd som avses i 4 a– 4 c §§ får inte vidtas utan bygglov 1.om kommunen enligt 8 § första stycket 2 a har bestämt att åtgärden kräver bygglov, eller 2.på byggnader eller inom bebyggelseområden som avses i 8 kap. 13 §. En åtgärd som avser ett komplementbostadshus enligt 4 a §, en åtgärd enligt 4 b § första stycket 1 eller 4 c § får inte vidtas utan bygglov inom eller i anslutning till sådana områden som avses i 3 kap. 9 § andra stycket om det är fråga om flygplatser och övnings- eller skjutfält. Vid tillämpningen av 4 a § ska ett komplementbostadshus inte anses utgöra ett sådant enbostadshus som avses i paragrafens första stycke. Utöver det som följer av 2–7 §§ krävs det bygglov i den utsträckning som framgår av 1.föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 7 §, 2.det som kommunen för ett område som utgör en värdefull miljö a) i en detaljplan har bestämt för a) i en detaljplan har bestämt för 2013/14:127 att vidta en åtgärd som avses i 4 § Bilaga 8 första stycket 3 eller 5 § första att vidta en åtgärd som avses i 4 § första stycket 3, 4 a–4 c §§ eller 5 § första stycket, b)i en detaljplan eller områdesbestämmelser har bestämt för att underhålla ett byggnadsverk eller bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §, c)i områdesbestämmelser har bestämt för att i området byta en färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial eller vidta någon annan åtgärd som avsevärt påverkar byggnadens yttre utseende, 4. det som kommunen i områdesbestämmelser har bestämt i fråga om ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller liknande näring, 5. det som kommunen i en detaljplan eller områdesbestämmelser har bestämt för att anordna eller väsentligt ändra anläggningar för sådana grundvattentäkter som avses i 11 kap. 11 § 1 . Första stycket 4 och 5 gäller endast om det finns särskilda skäl för en bygglovsprövning. Om annat inte särskilt anges i denna lag eller i föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, ska en åtgärd som avser ett byggnadsverk, en tomt eller en allmän plats genomföras så att åtgärden inte strider mot 1.det lov som har getts för åtgärden, eller 2.om åtgärden inte kräver lov, den detaljplan eller de områdesbestämmelser som gäller för området. Åtgärder som avses i 9 kap. 4 och 5 §§ får, trots första stycket 2, strida mot en detaljplan eller områdesbestämmelser. Lydelse enligt prop. Åtgärder som avses i 9 kap. 4– 4 c och 5 §§ får, trots första stycket 2, strida mot en detaljplan eller områdesbestämmelser. I fråga om sådana åtgärder som avses i 3 § ska utan dröjsmål efter att lov har getts eller anmälan har kommit in kalla till ett sammanträde för tekniskt samråd, om 1.det krävs en kontrollansvarig enligt det som följer av 9 och 10 §§, 2.ett sådant samråd inte är uppenbart obehövligt, eller 3.byggherren har begärt ett sådant samråd. Tekniskt samråd behövs inte för Tekniskt samråd behövs inte för flyttning av en enstaka enkel 9 kap. 4 a §, 4 b § första stycket 1, inte beslutar annat. 4 c § eller för flyttning av en en- nämnden får besluta att tekniskt staka enkel byggnad, om bygg- samråd inte behövs för att flytta flera enkla byggnader. tekniskt samråd inte behövs för att flytta flera enkla byggnader. En kallelse enligt första stycket ska vara skriftlig och skickas till byggherren och den eller dem som är kontrollansvariga. också skickas till dem i övrigt som enligt detta kapitel ska ges tillfälle att delta i samrådet eller som enligt bedömning bör ges tillfälle att delta. Avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen och ny lag ska med ett startbesked godkänna att en åtgärd som avses i 3 § får påbörjas, om 1.åtgärden kan antas komma att uppfylla de krav som gäller enligt denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, 2.ett bevis om att det finns ett färdigställandeskydd som avses i 16 § har visats upp för nämnden, om det krävs ett sådant skydd, 3.ett bevis om besked om skyddsrum har visats upp för nämnden, om det krävs ett sådant besked enligt 3 kap. 4 § lagen (2006:545) om skyddsrum, och 4.en redovisning av alternativa energiförsörjningssystem har visats upp för nämnden, om en sådan redovisning krävs enligt 23 § lagen (2006:985) om enenergideklaration för byggnader. Vid anmälan som avser åtgärder enligt 9 kap. 4 a §, 4 b § första stycket 1 eller 4 c § ska bedömning enligt första stycket endast omfatta det som anges i 2 kap. 6 § första stycket 2, 9 § samt 8 kap. 1 och 4 §§. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För åtgärder som har påbörjats före ikraftträdandet gäller 2 kap. 6 § i dess äldre lydelse. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i (2010:900). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av departementssekreteraren , biträdd av departementssekreteraren . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: I remissen föreslås ett antal ändringar i (2010:900), PBL, vilka syftar till att undanta ett antal nu bygglovspliktiga åtgärder från krav på bygglov. Åtgärderna ska få vidtas utan bygglov oavsett om de strider mot en gällande detaljplan. Flertalet av åtgärderna ska dock anmälas till och de får inte påbörjas förrän nämnden gett ett s.k. startbesked. Den prövning som nämnden i dessa fall kan göra inför startbesked har uttryckligen begränsats. Även kravet på tekniskt samråd har begränsats. Grannar saknar möjlighet att överklaga startbesked. Deras intressen avses tillgodoses genom att de kan begära att inleder ett tillsynsärende. De åtgärder som föreslås få genomföras utan bygglov är a) tillbyggnad till en- och tvåbostadshus om högst , b) inredande av ytterligare en bostad i enbostadshus, c) byggande av högst två takkupor på en- och tvåbostadshus, och d) byggande av ett komplementbostadshus eller en komplementbyggnad med en höjd om högst och en yta om högst . Av remissen framgår inte om tillbyggnad och/eller komplementbostadshus ska kunna förses med källare. Ett komplementbostadshus ska kunna fungera som en självständig bostad. Åtgärderna a) – c) har sin grund i förslag från i betänkandet SOU 2013:34. Åtgärden d) har sin grund i 2013:35 Uppdrag att föreslå ytterligare åtgärder som kan undantas från kravet på bygglov – Friggebodar m.m. (). Lagrådet behandlar i det följande vissa övergripande frågor under särskilda rubriker. Därefter kommenteras detaljer i lagförslaget. I 7 kap. 2 § regeringsformen föreskrivs vissa krav på beredningen av regeringsärenden. Behövliga upplysningar och yttranden ska inhämtas från berörda myndigheter. Upplysningar och yttranden ska också inhämtas från kommuner i den omfattning som behövs. Även sammanslutningar och enskilda ska ges möjlighet att yttra sig i den omfattning som behövs. Beredningskravets faktiska innehåll bestäms av det aktuella regeringsärendets natur. I fråga om lagstiftningsärenden är det normala att ett förslag till lag med tillhörande motiv skickas på remiss till berörda myndigheter och organisationer. Självfallet måste remisstiden bestämmas så att remissinstanserna får tillräcklig tid för att sätta sig in i förslaget, bilda sig en uppfattning om det och avfatta ett remissvar. I detta avseende noterar Lagrådet följande beträffande beredningen av de lagförslag som underställs Lagrådets granskning. Remissen bygger på tre utredningsförslag, betänkande SOU 2013:34, en promemoria, Vissa plan- och byggfrågor, upprättad inom samt 2013:35. Betänkandet SOU 2013:34 remitterades med en sista svarstid . promemoria remitterades med en sista svarstid . , som var föranledd av ett regeringsuppdrag , remitterades med en sista svarstid . Ett remissmöte angående rapporten hölls i . Remisstiden för betänkandet och departementets promemoria inföll till den övervägande delen , då arbetskapaciteten hos myndigheter och organisationer är nedsatt därför att personalen i stor utsträckning har semester. Detta sätt att hantera beredningen av lagstiftningsärenden är emellertid vanligt förekommande och har tillåtits passera i betydligt mer omfattande ärenden än detta (se t.ex. prop. 1994/95:45). Det kan därför inte sägas att beredningen i dessa delar är så bristfällig att regeringsformens krav har åsidosatts. Annorlunda förhåller det sig med , som alltså föranleddes av ett regeringsuppdrag som lämnades och avlämnades . Förslagen i rapporten var långt ifrån okomplicerade. Remissinstanserna fick trots det på sig att yttra sig och under den tiden inföll alla i samband med jul och nyår. Det remissmöte som hölls , dvs. endast efter det att rapporten kommit remissinstanserna till handa, kan inte anses ha kompenserat för den orimligt korta svarstiden. Flera remissinstanser, t.ex. , anmärkte också . Några instanser, bl.a. och , avstod t.o.m. från att yttra sig. anmärkte dessutom på att konsekvenserna av förslag inte var tillräckligt redovisade i rapporten. Exempelvis analyseras inte i rapporten hur de föreslagna lagändringarna påverkar regelsystemet i övrigt. av en sådan analys måste ha försvårat för remissinstanserna att bedöma förslagens konsekvenser, vilket naturligen har varit särskilt problematiskt med tanke på den korta remisstiden. Lagrådet noterar vidare att lagrådsremissen beslutades vid regerings- sammanträdet , dvs. Denna korta handläggningstid ger intrycket att regeringen inte har tagit regeringsformens beredningskrav på allvar. detta intryck bidrar också att remissynpunkterna knappast bemöts i sak trots att det på flera ställen i remissen framgår att många remissinstanser Av det anförda följer att beredningen av inte är godtagbar och i den delen kan det inte anses att regeringsformens beredningskrav är uppfyllt. Redan på grund härav kan lagrådsremissen i de delar som bygger inte ligga till grund för lagstift- Till detta kommer att remissens lagförslag i vissa delar är behäftade med allvarliga brister i sak. Förhållandet till reglerna om detaljplan De åtgärder som enligt förslaget inte längre ska kräva bygglov avses kunna vidtas i strid med detaljplan. Detta synes i själva verket vara ett av huvudsyftena med förslaget. I remissen (s. 52) anförs att den föreslagna ordningen att ersätta bygglovsplikt med en anmälnings-skyldighet inte kan anses medföra någon nämnvärd förenkling av byggprocessen för byggherren vilken underlättar uppförandet av byggnaderna i fråga. Förenklingen för byggherren ligger snarare i möjligheten att avvika från Den svenska regleringen av markanvändning och bebyggelse vilar sedan tillbaka på ett system med planläggning. Detta är också utgångs- punkten för PBL (se 1 kap. 1 §). Var och hur man får bygga inom tätorter bestäms i detaljplaner. Genom dessa kan kommunen planera och styra bebyggelseutvecklingen och reglera storlek och läge på de byggnader som får uppföras. I lagrådsremissen föreslås att förhållandevis stora ny- och tillbyggnads- åtgärder ska kunna vidtas i strid med gällande detaljplan. innebär t.ex. att ett nytt bostadshus i sin helhet ska kunna placeras på s.k. punktprickad mark, dvs. mark där enligt detaljplanen byggnader inte får uppföras. I områden där den i detaljplanen högsta tillåtna byggnadsarean är begränsad innebär förslaget vidare att fastigheter kan komma att bebyggas på ett sätt som ytmässigt kraftigt avviker från vad som föreskrivs i planen. Reglerna om detaljplan har vidare betydelse även utanför PBL. Exempelvis finns i väglagen (1971:948) bestämmelser om avstånd mellan byggnader och väg (se 45 och 47 §§ väglagen). Bestämmelserna syftar bl.a. till att upprätthålla trafiksäkerheten. De gäller dock inte inom områden med detaljplan. Denna fråga kan då regleras i detaljplanen. Genom förslagen i lagrådsremissen sätts emellertid detaljplanen ur spel utan att detta innebär att väglagens bestämmelser i stället blir tillämpliga. Byggnation kan därmed komma att ske på ett sätt som inte är förenligt med vare sig detaljplanen eller väglagen. Lagrådet anser att ett införande av en möjlighet att i strid med detaljplan vidta så pass omfattande åtgärder som det är fråga om här riskerar att undergräva detaljplanesystemets funktion. I vart fall bör en så ingripande förändring inte genomföras utan en grundlig konsekvensanalys. Lagrådet hänvisar här till vad som anförts ovan om beredningen av lagförslaget. Som inledningsvis konstaterats innebär remissförslaget att ett antal byggnadsåtgärder som kräver bygglov i fortsättningen ska få företas utan sådant lov, i likhet med vad som redan gäller beträffande s.k. friggebodar. Enligt förslaget avses emellertid flertalet åtgärder omfattas av anmälningsplikt till . Nämnden ska efter en sådan anmälan företa en begränsad prövning av åtgärden och härefter meddela startbesked. Startbesked kan överklagas endast av sökanden i bygglovsärendet (13 kap. 15 §), således inte av grannar eller andra närboende. Enligt remissen (s. 56 och 61 f.) får en granne som motsätter sig en viss åtgärd i stället vända sig till och begära att denna inleder ett tillsynsärende. Kommunens beslut kan därefter enligt remissen överklagas till och därefter till mark- och miljödomstol. Lagrådet konstaterar att förslaget innebär att grannars nuvarande möjlighet att överklaga bygglovet och därigenom hindra byggnadsverk som orsakar olägenheter helt tas bort.