prop · H2031d10 · 2014-10-23 00:00:00 — överförs ytterligare ca från anslaget för utbygg- naden av psykologutbildningen. Detta anslag föreslås minska med för finansiering av ersätt- ning i vissa fall till personer som insjuknat i narkolepsi till följd av vaccinering med Pan- demrix, samt för Kammarkollegiets administra- tiva hantering av ersättningen. och framåt beräknas neddragningen uppgå till . Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg föreslås öka med 2015 samt beräknas öka med . Anslaget 1:2 Kammarkollegiet, inom utgifts- område 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning, föreslås öka med 2015 samt beräknas öka varaktigt med . Tabell 4.23 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:8 Bidrag till psykiatri Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till respektive år. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.24 Anslagsutveckling 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för prestationsbunden vårdgaranti i form av statsbidrag till landstingen för att kontinuerligt arbeta med att förbättra tillgängligheten till hälso- och sjukvården och bidrag till Kommuner och Landsting (SKL) för att stödja landstingens tillgänglighetsarbete. Den förra regeringen har ingått över- enskommelser med SKL om en nationell sats- ning för att förbättra patienters tillgänglighet till hälso- och sjukvård, den s.k. Kömiljarden. Över- enskommelsen har omfattat och har reviderats . Anslagsmedlen fördelas genom en resultatbaserad ersättnings- modell som regeringen och SKL kommit överens om. Utbetalning avseende överens- kommelsen sker . An- slaget avvecklas /16. Medlen beräknas då överföras till anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.25 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti Förändring till följd av: –1 000 000 –1 000 000 –1 000 000 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti . 4.7.101:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler Tabell 4.26 Anslagsutveckling 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till landsting för kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler enligt lagen (2008:286) om kvalitets- och säker- hetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler. Sjukvårdshuvudmännens kostnader för genom- förandet i av de krav som lagen ställer beräknades till , 2008–2017. Av dessa utbetalas via anslaget 1:1 Kommunal- ekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Resterande medel utbetalas via detta anslag. Tabell 4.27 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler . beräknas anslaget till respek- tive år. Tabell 4.28 Anslagsutveckling 1:11 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 121 719 tkr prisnivå. 3Motsvarar 119 582 tkr prisnivå. 4Motsvarar 119 675 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter vid Läke- medelsverket för: –tillsyn av medicintekniska produkter, –producentobunden läkemedelsinformation, –utökade ansvarsområden till följd av lagen (2006:496) om blodsäkerhet och lagen (2008:286) om kvalitets- och säkerhets- normer vid hantering av mänskliga väv- nader och celler, –strukturerad uppföljning av nya läkemedel, –utökade ansvarsområden till följd av ny lagstiftning på EU-nivå inom områden för kosmetika, medicinteknik, och avancerade terapier, samt –utökade ansvarsområden som ålagts Läke- medelsverket efter apoteksomregleringen. Tabell 4.29 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:11 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:11 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.30 Anslagsutveckling 1:12 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 113 079 tkr prisnivå. 3Motsvarar 111 362 tkr prisnivå. 4Motsvarar 111 370 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får också användas för avvecklingsutgifter som uppstått med anled- ning av att de uppgifter som tidigare utfördes av förts över till E-hälso- myndigheten. Med anledning av överföringen av verksamheten i till staten och den nya som inrättades , samt avvecklingen av och , har en avvecklingsmyndighet bildats (dir. 2013:119). En särskild utredare har fr.o.m. arbetsgivaransvaret för bl.a. den personal som övergår till respektive och som till följd av omorganisationen sägs upp av de nya myndigheterna på grund av arbetsbrist. Ut- redaren har vidare ansvar för avvecklingen av och . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.31 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Intäkterna som avser offentligrättslig verksam- het tas ut via avgifter enligt lagen (1996:1156) om receptregister, lagen (2005:258) om läke- medelsförteckning samt lagen (2009:366) om handel med läkemedel. Myndigheten disponerar intäkterna från verksamheten. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) tillförs för att utveckla läkemedels- statistiken. Satsningen syftar bl.a. till att säker- ställa kvalitet i läkemedelsdata samt att under- lätta för berörda aktörer att tolka statistiken. för detta ändamål. Anslaget föreslås minska med 2015 och beräknas minska med 2016, 2017 och 2018 för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Tabell 4.33 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:12 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget minskas med . –2018 används medlen för finansiering av gemensam e-förvaltning. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:12 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.34 Anslagsutveckling 8:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 458 748 tkr prisnivå. 3Motsvarar 458 778 tkr prisnivå. 4Motsvarar 458 819 tkr prisnivå. Anslaget får användas för för- valtningsutgifter och för förvaltningsutgifter för . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.35 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Intäkterna för offentligrättslig verksamhet avser till stor del avgifter för ut- färdandet av legitimationer. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Avgiftsintäkterna för uppdragsverk- samhet bestod av avgifter för material, data- och statistikproduktion samt för försäljning av rapporter, skrifter, konferenser m.m. För publikationer ingår endast tryck- och form- givningskostnader. Kostnader för personal, språkgranskning och översättning ingår inte. Regeringen avser att omorganisera kunskaps- styrningen för hälso- och sjukvård och social- tjänst (avsnitt 4.6 Förslag om en mer samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst samt en mer renodlad myndighets- struktur). Detta innebär att uppgifter ska föras över från till () respektive 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 föreslås också bli värdmyndighet för . Förändringarna föreslås träda i kraft . SBU föreslås få ett samlat ansvar för systematiska vetenskapliga kunskapsöversikter inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Uppgifter föreslås därmed flytta från till SBU. Med anledning av detta föreslås överföras från anslaget 8:1 till anslaget 1:2 . beräknas beloppet till . Uppgiften att ansvara för smittskyddet på nationell nivå föreslås flytta från till . Medel uppgående till föreslås därför överföras från anslaget 8:1 till anslaget 2:1 . beräknas beloppet till . Som en följd av ovanstående föreslås vissa uppgifter avseende antibiotikaresistens flytta från till . Med anledning av detta föreslås anslaget 8:1 minska med 1,5 miljoner kro- nor 2015 och anslaget 2:1 öka med samma belopp. beräknas beloppet uppgå till . Vidare föreslås att ska vara ny värdmyndighet för . är Kammarkollegiet värd- myndighet. Mot bakgrund av detta föreslås att flyttas från anslaget 1:2 Kammarkollegiet inom utgiftsområde 2 Sam- hällsekonomi och finansförvaltning till anslaget 8:1 2015. be- räknas beloppet till . har utsetts till att vara strate- gisk myndighet i enlighet med regeringens strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Från utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. överförs till utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 8:1 Social- styrelsen . Anslaget föreslås minska med 2015 och beräknas minska med 2016, 2017 och 1 648 000 kro- nor 2018 för att bidra till att finansiera priorite- rade satsningar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.37 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 8:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget minskas med . – 2018 används medlen för finansiering av gemensam e-förvaltning. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 8:1 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respek- tive . 4.7.148:2 Inspektionen för vård och omsorg Tabell 4.38 Anslagsutveckling 8:2 Inspektionen för vård och omsorg 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 631 121 tkr prisnivå. 3Motsvarar 571 900 tkr prisnivå. 4Motsvarar 571 949 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Inspektionen för vård och omsorgs förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.39 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Intäkterna för offentligrättslig verksamhet avser vitesbelopp inom omsorgen samt avgifter för tillstånd rörande blodverksamhet och verk- samhet som rör insamling, kontroll, fram- ställning, förvaring och distribution av vävnader och celler. I budgetpropositionen presenterades dels en permanent resursförstärkning av till- synen, dels en temporär resursförstärkning –2016 för utveckling av it-system, metod- utveckling, kunskapsåterföring m.m. ökades anslaget 8:2 Inspektionen för vård och omsorg med och beräknades en ökning med . och framåt beräknades anslaget öka med . I det anslag som föreslås ingår därmed en resursförstärkning för tillsyn med jämfört med . Anslaget föreslås minska med 2015 och beräknas minska med 2016, 2017 och 2018 för att bidra till att finan- siera prioriterade satsningar. Tabell 4.40 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 8:2 Inspektionen för vård och omsorg Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 8:2 Inspektionen för vård och omsorg . , 2017 och 2018 be- räknas anslaget till , respektive 602 481 000 kro- nor. ska bidra till att uppfylla målet för hälso- och sjukvårdspolitiken genom att bl.a. verka för en säker och rationell läkemedels- användning. är den myndighet som ansvarar för godkännande och kontroll av läkemedel, naturläkemedel och medicintekniska produkter. Verket utövar även tillsyn över kosmetiska och hygieniska produkter. Läke- medelsverket har vidare ett sektorsansvar för miljöfrågor med anknytning till myndighetens verksamhetsområde. intäkter för avgifter, an- slag och bidrag uppgick till ca . Kostnaderna uppgick till ca . finansieras till över- vägande del av avgifter som betalas in av företag i enlighet med förordningen (2010:1167) om av- gifter för den statliga kontrollen av läkemedel. I tabell 4.41 redovisas avgifts- finansierade verksamhet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.41 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Kapitalförändringen uppgick till ett under- skott på . Myndighetskapitalet hade vid utgången av 2013 ett värde på ca . Kapitalets överskott ska ses mot bakgrund av det underskott som myndigheten beräknas uppvisa . Myndigheten fick 2010 en ny avgiftsförordning och startade då en upp- byggnad av myndighetskapitalet i syfte att säkerställa en långsiktig finansiering av verksamheten. Kapitalet beräknas vara förbrukat 2016. har ytterligare förbättrat ärendebalanserna för ansökningar om nationellt läkemedelsgodkännande. har det skett en avsevärd förbättring av avslutade ärenden inom givna tidsramar och merparten av ärendena avslutades . Läke- medelsverket har fortsatt gott renommé inter- nationellt och tilldelas en del av utrednings- ansvaret för läkemedelsansökningar från Euro- pean (). Myndigheten gick från att vara en styrelse- myndighet till att stödjas av ett insynsråd. 4.8.2Bolag med statligt ägande inom apoteksområdet ligger ansvaret för förvaltning av och Apoteks- gruppen i hos Finans- departementet. Vid en extra bolagsstämma beslutades att skulle överlåta sin verksamhet till den svenska staten samt att bolaget skulle gå i likvidation. undertecknades verksamhets- överlåtelseavtalet mellan Staten och , varefter styrelsen och den verk- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ställande direktören ersattes av den likvidator som utsetts. (), har till huvudsaklig uppgift att tillverka och till- handahålla extemporeläkemedel och lager- beredningar, dvs. läkemedel som är anpassade till en enskild patient, klinik, djur eller djurbesätt- ning eller tillverkas i små serier. APL erbjuder även utvecklings- och tillverkningstjänster åt Life Science-branschen (biomedicinsk forskning, bioteknik och medicinsk teknik). Bolaget ägs direkt av staten, efter att tidigare ha varit ett dotterbolag till . APL levererar extemporeläkemedel till alla apoteksaktörer som etablerat sig på öppenvårds- marknaden och även till slutenvården. Företaget har ett särskilt ansvar fram t.o.m. för att tillverka och leverera extemporeläkemedel och lagerberedningar på förfrågan från öppen- vårdsapotek. uppgick nettoomsättningen till ca , en ökning med ca i jämförelse med före- gående år. Den ökade nettoomsättningen är främst hänförlig till positiv försäljnings- utveckling avseende beredningstjänster och läkemedel till landsting. APL har haft en positiv försäljningsutveckling inom både Affärsområde och inom Affärsområde . Rörelseresultatet blev 28 miljoner kro- nor. Det ökade rörelseresultatet är en följd av nya affärer med landsting och uppdrag inom Life Science samt återföring av en omstrukturerings- reserv . Resultatet efter skatt uppgick till . APL har fullgjort sin huvuduppgift på ett tillfreds- ställande sätt. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Inom avsnitt 5 Folkhälsopolitik beskrivs statliga insatser som syftar till att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och mer jämlik hälsoutveckling på befolkningsnivå samt till att ge människor verktyg för att förbättra sin egen hälsa. En effektiv folkhälsopolitik har som in- riktning att minska hälsoklyftorna mellan olika grupper i samhället och bygger på en helhetssyn på människan och på hälsofrämjandet. Folkhälsoarbetet bedrivs av många aktörer på olika nivåer – lokalt, regionalt, nationellt och internationellt. Statens insatser utgår från ett flertal departement i och från flera statliga myndigheter. Fokus för resultat- redovisningen i avsnitt 5 Folkhälsopolitik ligger på frågor för vilka ett särskilt ansvar finns inom avsnittet, såsom levnadsvanor och att stärka skyddet mot hälsohot. Avsnitt 5 Folkhälsopolitik omfattar anslag för , insatser för vaccinbered- skap, insatser mot hiv/aids och andra smitt- samma sjukdomar samt för uttaxerade bidrag till () och WHO:s ramkonvention om tobakskontroll (för ytterligare information om stöd till WHO, se även utgiftsområde 7 Internationellt bistånd). har ett särskilt ansvar inom folkhälsoområdet, men har också en betydelsefull roll. Anslaget för Social- styrelsen behandlas under avsnitt 4 Hälso- och sjukvårdspolitik, vilket även omfattar anslag med vilka vissa insatser inom folkhälsoområdet finan- sieras, t.ex. anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom Folkhälsopolitik 2:2 Insatser för vaccinberedskap 2:3 Bidrag till WHO 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det övergripande nationella målet för folkhälso- arbetet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolk- ningen (avsnitt 3.4 Mål för utgiftsområdet). Resultatredovisningen i avsnittet tar sin ut- gångspunkt i en kort beskrivning av hälso- utvecklingen i landet. Därefter följer resultat inom områdena levnadsvanor, kunskapsbaserat folkhälsoarbete samt hälsohot. 5.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömning av resultat och måluppfyllelse inom folkhälsopolitiken baseras på ett flertal indikato- rer och bedömningsgrunder. Följande indikato- rer används för att illustrera centrala resultat inom området: –medellivslängd och friska levnadsår, –antal insjuknande i hjärtinfarkt, stroke och cancer, –antal döda i hjärtsjukdom, stroke och can- cer, –riskfaktorers bidrag till sjukdomsbördan, –andel med en stillasittande fritid respektive som är fysiskt aktiva minst per dag, –andel som äter lite frukt och grönsaker respektive som äter frukt och grönsaker 5 gånger/dag, –antal fall av infektion med meticillinresi- stenta gula stafylokocker (MRSA), och –antal antibiotikarecept per 1 000 invånare. Bedömningsgrunder utgörs huvudsakligen av statistik och rapporter från myndigheter och organisationer. 5.4.2Resultat – folkhälsans utveckling Befolkningen lever allt längre med god hälsa Befolkningen i lever allt längre och an- talet friska levnadsår, s.k. Healthy Life Years (HLY), ökar (diagram 5.1). var medel- livslängden för kvinnor och för män . Detta kan jämföras med 2008 då medellivs- längden för kvinnor var och för män . Könsskillnaden avseende medellivslängd minskar. I genomsnitt hade kvinnor och män nästan 71 friska levnadsår (70,7 för kvinnor och 70,9 för män). har de friska levnadsåren ökat för både kvinnor och män, vilket innebär att de friska levnadsåren har ökat snabbare än medellivsläng- den. Det framkommer inte några stora skillnader mellan kvinnor och män när det gäller antalet friska levnadsår. Diagram 5.1 Medellivslängd och friska levnadsår, 2004– 2012/13 Källor: och Health in Europe (Information and Data Inter- face). Det kvarstår alltjämt skillnader i hälsa mellan vissa socioekonomiska grupper. Det finns t.ex. skillnader mellan grupper med olika utbildnings- bakgrund avseende självskattad hälsa, livslängd och i förekomsten av så gott som alla stora folk- sjukdomar. Skillnader finns även i förutsätt- ningar för god hälsa. Diagram 5.2 och 5.3 visar insjuknande respektive dödlighet för viktiga sjukdomsgrup- per. Antal döda i hjärt- och kärlsjukdomar har minskat, vilket också är den största enskilda orsaken till den ökade medellivslängden. Död- ligheten i hjärtsjukdom skiljer sig åt mellan grupper i befolkningen. Risken att insjukna i hjärtinfarkt är högre bland personer med kortare utbildning och dessa skillnader är tydligare . Insjuknandet i stroke har minskat. Bland äldre är insjuknandet vanligast, men minskar snabbast. I åldersgruppen 35–har dock förstagångsinsjuknandet ökat för kvinnor och för män sedan mit- ten av . Ökningen är störst bland dem med enbart förgymnasial utbildning. Den relativa betydelsen av cancer som döds- orsak har ökat i takt med att hjärt- och kärlsjukdomarna har minskat. Nu- mera är cancer en vanligare dödsorsak än hjärt- och kärlsjukdomar i åldrarna , bland 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 både män och kvinnor. Insjuknande i cancer har även blivit mer vanligt förekommande, som dödligheten i cancersjukomar har minskat något. Detta beror delvis på att cancerdiagnoser kunnat ställas tidigare och på att vården blivit allt bättre på att behandla cancer. Kvinnor med enbart förgymnasial utbildning löper högre risk att både insjukna och dö i cancer jämfört med dem med högre utbildning. Bland män ställs färre cancerdiagnoser hos dem med kortast utbildning, men dödligheten är ändå högst i denna grupp. Diagram 5.2 Antal insjuknande i hjärtinfarkt, stroke och cancer, 2003–2012 Antal insjuknande per 100 000 invånare. Anm.: Data avser förstagångsinfarkter och förstagångsstroke, cancer avser nya fall. Åldersstandardisering i femårsgrupper efter befolkningsfördelningen i . Källor: (och ) och (Folkhälsan i ). Diagram 5.3 Antal döda i hjärtsjukdom, stroke och cancer, 2003–2012 Antal döda per 100 000 invånare. Anm.: Åldersstandardisering i femårsgrupper efter befolkningsfördelningen i . Källor: () och (Folkhälsan i ). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 rapporterades inga större avvikel- ser i de anmälningspliktiga sjukdomarnas epide- miologi. Klamydiainfektion är den överlägset vanligaste rapporterade sjukdomen (avsnitt 5.4.3 Resultat – levnadsvanor). Problemet med anti- biotikaresistenta bakterier fortsätter att öka (avsnitt 5.4.5 Resultat – hälsohot). Antalet fall av svåra streptokockinfektioner ökade kraftigt . Ökningen 2012 av antalet rapporterade fall av allvarlig meningo- kocksjukdom har inte fortsatt utan antalet fall har i stället minskat till nivå. Utvecklingen när det gäller alkohol, narko- tika, dopning och tobak är i huvudsak positiv. Exempelvis har rökningen i den vuxna befolk- ningen minskat med cirka en procentandel (avsnitt 9.4.2 Resultat). I avsnitt 4 Hälso- och sjukvårdspolitik be- skrivs statliga insatser riktade mot hälso- och sjukvården. Tandhälsan i befolkningen berörs även i avsnitt 4. Riskfaktorer bidrar till sjukdomsbördan Diagram 5.4 visar sjukdomsbördan för olika sjukdomsgrupper. Sjukdomsbörda är ett sam- manfattande mått som beaktar bl.a. sjukdomars förekomst och allvarlighetsgrad. Trots minskad förekomst är hjärt- och kärlsjukdom fortsatt en av de sjukdomsgrupper som orsakar störst sjuk- domsbörda bland både kvinnor och män Insjuknande i de stora folkhälsosjukdomarna, såsom cancer och hjärt- och kärlsjukdomar, be- ror bl.a. på förekomsten av riskfaktorer som ger upphov till sjukdomsbörda (diagram 5.5). De riskfaktorer som leder till störst sjukdomsbörda är i stort sett samma för kvinnor och män.