prop · H103116 · 2014-03-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:116 Mer fokuserad nedsättning av socialavgifterna Regeringen överlämnar denna proposition till . För att ytterligare underlätta inträdet på arbetsmarknaden för unga föreslås i propositionen att nedsättningen av socialavgifterna, inklusive den allmänna löneavgiften, för unga förändras. För personer som vid årets ingång inte har fyllt sänks avgifterna så att bara ålderspensionsavgiften på ska betalas. För personer som vid årets ingång har fyllt slopas nedsättningen. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . 2013/14:116 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) .......................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) .......................................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Socialavgifter och allmän löneavgift............... Finansiering av trygghetssystemen.................. Nedsättning av socialavgifter .......................... Varför sänkta socialavgifter för unga? Vilka unga har störst behov av sänkta socialavgifter för att etablera sig på Mer fokuserad nedsättning av socialavgifterna för de yngsta......... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Effekter för företagen ....................................................... Effekter för och de allmänna Effekter för jämställdheten............................................... Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) ........................................................................ Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1920) om Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) .......................................... Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Mer fokuserad nedsättning av socialavgifterna för de yngsta ....................... Förteckning över remissinstanser......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 2013/14:116 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), 2.lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, 3.lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 28 §, 3 kap. 15 a och 18 §§ samt rubrikerna närmast före 2 kap. 28 § och 3 kap. 15 a § socialavgiftslagen (2000:980) ska ha följande lydelse. Avgifter för personer som inte har fyllt Avgifter för personer som inte har fyllt 25 år1 På ersättning till personer som vid årets ingång inte har fyllt ska hela ålderspensionsavgiften men bara en fjärdedel av de övriga arbetsgivaravgifterna betalas. Procenttalen för avgifterna ska efter kvoteringen anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. På ersättning till personer som vid årets ingång inte har fyllt ska bara ålderspensionsavgiften betalas. På ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt 23 men inte ska hela ålderspensionsavgiften men bara en fjärdedel av de övriga arbetsgivaravgifterna betalas. Procenttalen för avgifterna ska efter kvoteringen anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. 1Senaste lydelse 2008:1266. 2Senaste lydelse 2008:1266. Avgifter för personer som inte har fyllt Avgifter för personer som inte har fyllt 25 år3 Den som vid ingången av Den som vid ingången av beskattningsåret inte har fyllt beskattningsåret inte har fyllt ska betala hela ålderspensions- ska bara betala ålderspensions- avgiften men bara en fjärdedel av de övriga egenavgifterna. talen för avgifterna ska efter kvo- teringen anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. Den som vid ingången av be- skattningsåret har fyllt 23 men inte ska betala hela ålderspens- ionsavgiften men bara en fjärdedel av de övriga egenavgifterna. centtalen för avgifterna ska efter kvoteringen anges med två decimaler så att övriga decimaler Vid beräkning av egenavgifter ska avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst med . Avdraget får inte medföra att avgifterna understiger ålderspensionsavgiften enligt 13 §. Första stycket gäller bara 1.till den del avgiftsunderlaget utgörs av avgiftspliktig inkomst av näringsverksamhet, 2.om den del av avgiftsunderlaget som utgörs av avgiftspliktig inkomst av näringsverksamhet överstiger , och 3. om den avgiftsskyldige vid ingången av beskattningsåret har fyllt 26 men inte och inte bara ska betala ålderspensionsavgiften enligt 16 §. 3. om den avgiftsskyldige vid ingången av beskattningsåret har fyllt 25 men inte och inte bara ska betala ålderspensionsavgiften enligt 16 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 2 kap. 28 § i den nya lydelsen tillämpas på ersättning som betalas ut efter . 3.Bestämmelserna i 3 kap. 15 a och 18 §§ i den nya lydelsen tillämpas på inkomst som uppbärs efter . 3Senaste lydelse 2008:1266. 4Senaste lydelse 2011:1257. 5Senaste lydelse 2013:1013. beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den Prop. 2013/14:116 avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. För dem som vid årets ingång har fyllt 23 men inte tas löneavgiften ut med en fjärdedel av procenttalet och anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. 2013/14:116 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) Härigenom föreskrivs att 1–3 §§ lagen (1994:1920) om allmän löneavgift ska ha följande lydelse. Den som enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980) skall betala arbetsgivaravgifter skall betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen. I underlaget enligt första stycket skall dock inte ingå ersättning till sådana personer som avses i 2 kap. 27 § socialavgiftslagen. Den som enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980) ska betala arbetsgivaravgifter ska betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen. I underlaget enligt första stycket ska dock inte ingå ersättning till sådana personer som avses i 2 kap. 27 § eller 28 § första stycket socialavgiftslagen. Den som enligt 3 kap. socialavgiftslagen (2000:980) skall betala egenavgifter skall betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas på det underlag som gäller för egenavgifter enligt socialavgiftslagen. Första stycket gäller inte den som bara skall betala ålderspensionsavgift enligt 3 kap. 15 eller 16 § socialavgiftslagen. Den som enligt 3 kap. socialavgiftslagen (2000:980) ska betala egenavgifter ska betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas på det underlag som gäller för egenavgifter enligt socialavgiftslagen. Första stycket gäller inte den som bara ska betala ålderspensionsavgift enligt 3 kap. 15 §, 15 a § första stycket eller 16 § socialavgiftslagen. Allmän löneavgift tas ut av underlaget och tillfaller staten. För dem som vid årets ingång inte har fyllt tas löneavgiften ut med en fjärdedel av procenttalet och anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. 1Senaste lydelse 2003:1197. 2Senaste lydelse 2003:1197. 3Senaste lydelse 2012:756. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i den nya lydelsen tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut efter . 3.Bestämmelserna i den nya lydelsen tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs efter . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 2013/14:116 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen Härigenom föreskrivs att 2 och 5 §§ lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980)1 ska ha följande lydelse. Vid beräkning av den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgifterna skall ett särskilt avdrag göras, om den avgiftsskyldige har utgett avgiftspliktig ersättning för arbete utfört i näringsverksamhet vid ett fast driftställe i stödområdet eller för arbete i annan verksamhet som bedrivs av en ideell förening eller en stiftelse, vid en sådan plats i stödområdet som motsvarar ett fast driftställe. Med avgiftspliktig ersättning skall vid tillämpning av denna lag inte avses sådan ersättning på vilken endast ålderspensionsavgift skall betalas enligt 2 kap. 27 § socialavgiftslagen (2000:980). Vid beräkning av den allmänna löneavgiften och egenavgifterna skall ett särskilt avdrag göras, om avgiftspliktig inkomst av näringsverksamhet från ett fast driftställe i stödområdet ingår i avgiftsunderlaget. Detta gäller dock inte den som enligt 3 kap. 15 och 16 §§ socialavgiftslagen endast skall betala ålderspensionsavgift. Vid beräkning av den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgifterna ska ett särskilt avdrag göras, om den avgiftsskyldige har utgett avgiftspliktig ersättning för arbete utfört i näringsverksamhet vid ett fast driftställe i stödområdet eller för arbete i annan verksamhet som bedrivs av en ideell förening eller en stiftelse, vid en sådan plats i stödområdet som motsvarar ett fast driftställe. Med avgiftspliktig ersättning ska vid tillämpning av denna lag inte avses sådan ersättning på vilken endast ålderspensionsavgift ska betalas enligt 2 kap. 27 § eller 28 § första stycket socialavgiftslagen (2000:980). Vid beräkning av den allmänna löneavgiften och egenavgifterna ska ett särskilt avdrag göras, om avgiftspliktig inkomst av näringsverksamhet från ett fast driftställe i stödområdet ingår i avgiftsunderlaget. Detta gäller dock inte den som enligt 3 kap. 15 §, 15 a § första stycket eller 16 § socialavgiftslagen endast ska betala ålderspensionsavgift. 1Senaste lydelse av lagens rubrik 2007:286. 2Senaste lydelse 2007:286. Vid beräkning av den allmänna Vid beräkning av den allmänna gifterna ska från summan av dessa gifterna ska från summan av dessa För den del av underlaget som För den del av underlaget som enligt 2 kap. 28 § socialavgifts- enligt 2 kap. 28 § andra stycket lagen (2000:980) eller som avdrag socialavgiftslagen (2000:980) eller ska beräknas på enligt 2 kap. 31 § som avdrag ska beräknas på enligt 2 kap. 31 § socialavgiftslagen, får inte medföra att dessa avgifter avdraget inte medföra att dessa Sammanlagt får avdrag göras med första hand göras från den Avdraget ska i första hand göras från den allmänna löneav- I avgiftsunderlaget för beräkning av avdraget enligt första stycket ska endast ingå sådan avgiftspliktig ersättning som avses i 2 § första stycket. Vid bedömningen av avdragsrätten enligt första stycket ska flera avgiftsskyldiga som ingår i samma koncern och som uppfyller villkoren för att få göra avdrag anses som en avgiftsskyldig. Avdraget ska i ett sådant fall i första hand göras av moderföretaget. Till den del avdraget inte kan utnyttjas av moderföretaget, får det utnyttjas av dotterföretagen i den ordning som moderföretaget bestämmer. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 2 § första stycket och 5 § i den nya lydelsen tillämpas på ersättning som betalas ut efter . 3.Bestämmelsen i 2 § andra stycket i den nya lydelsen tillämpas på inkomst som uppbärs efter . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 3 Senaste lydelse 2013:964. 2013/14:116 3 Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen aviserades att regeringen senare under avsåg att återkomma med förslag till regler för förändring av nedsättningen av socialavgifterna, inklusive den allmänna löneavgiften, för unga (prop. 2013/14:1, Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.12). Nedsättningen skulle förstärkas för personer som vid årets ingång inte fyllt genom att avgifterna sänks så att bara ålderspensionsavgiften betalas. För personer som vid årets ingång fyllt skulle nedsättningen slopas. För personer som vid årets ingång fyllt 23 men inte skulle däremot inte någon förändring av nedsättningen göras. Förslaget bedömdes kunna träda i kraft . Inom har därefter en promemoria utarbetats med de förslag som regeringen aviserat i budgetpropositionen. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2013/3961). I denna proposition behandlas promemorians förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Yttrandet finns i bilaga 5. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. 4.1.1Socialavgifter och allmän löneavgift Socialavgifter tas ut för finansiering av de sociala trygghetssystemen och utgörs av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Arbetsgivaravgifter betalas i första hand av arbetsgivare medan egenavgifter normalt betalas av fysiska personer som bedriver aktiv näringsverksamhet, dvs. enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Regler om socialavgifter finns i socialavgiftslagen (2000:980). Utöver socialavgifter ska, enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, ytterligare en avgift betalas av arbetsgivare och enskilda näringsidkare. Den allmänna löneavgiften infördes ursprungligen för att finansiera EU-inträdet men används nu i första hand i allmänt budgetförstärkande syfte. Den allmänna löneavgiften debiteras i samband med, och på samma underlag som, socialavgifterna. Författningstekniskt ingår den allmänna löneavgiften varken i arbetsgivaravgifterna eller i egenavgifterna men eftersom den inte särskiljs i debiteringsförfarandet brukar den i dagligt tal ingå i begreppet socialavgifter. För inkomståret Prop. 2013/14:116 2014 fördelar sig avgifterna på följande sätt. Tabell 4.1 Avgiftsnivåer 2014. Arbetsgivaravgifter och egenavgifter. *) Sjukförsäkringsavgiften varierar beroende på vald karenstid. Socialavgifterna är i principiellt hänseende försäkringsavgifter men det faktiska försäkringsinslaget varierar mellan försäkringsslagen och för flertalet försäkringar saknas en direkt koppling mellan avgiften och förmånen. Den inkomstgrundade ålderspensionen intar en särställning där kopplingen är absolut. Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet finansieras med en fast pensionsavgift på av pensionsunderlaget, där går till fördelningssystemet för att finansiera inkomstpensionen. Resterande betalas in till systemet för premiepension där avgiftsintäkterna fonderas individuellt för varje försäkrad. Arbetsgivarens respektive den egenavgiftsskyldiges del av avgiftsinbetalningen sker i form av ålderspensionsavgift om av avgiftsunderlaget enligt socialavgiftslagen. Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet är ett fristående försäkringssystem vid sidan av statsbudgeten. Utgående inkomst- och tilläggspensioner i fördelningssystemet ska löpande finansieras av inbetalade avgifter samt tillgångarna i AP-fonderna. Det är konstruerat så att det ska vara finansiellt självreglerande, där eventuella anpassningar sker på förmånssidan – inte genom en förändrad avgiftssats. Premiepensionen är ett fullfonderat system. Ingen skattefinansiering ska således ske utan systemet är helt slutet i detta avseende. En grundläggande princip bakom pensionssystemet är att varje intjänad pensionsrättighet ska motsvaras av en beslutad och inbetald avgift av en mot rättigheten svarande storlek. Om detta villkor bryts kan inte systemet garantera sin långsiktiga hållbarhet finansiellt. Ålderspensionsavgiften kan således inte reduceras. För vilka ändamål de olika avgifter som inflyter som socialavgifter ska användas framgår av lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. Sänkta socialavgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt sänktes socialavgifterna, inklusive den allmänna löneavgiften, för personer som vid årets ingång fyllt 18 men inte i syfte att underlätta för yngre att komma in på arbetsmarknaden, se regeringens proposition Nedsättning av socialavgifter för personer som fyllt 18 men inte (prop. 2006/07:84). Nedsättningen innebar att arbetsgivar- och egenavgifterna, med undantag för ålderspensionsavgiften, halverades. utvidgades nedsättningen till att omfatta alla som vid årets ingång inte fyllt som den förstärktes, se regeringens proposition Kraftfullare nedsättning av socialavgifterna för unga (prop. 2008/09:7). Nedsättningen innebär att avgifterna, med undantag för ålderspensionsavgiften, uppgår till en fjärdedel av de totala avgifterna. Detta innebär att arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften uppgår till och att egenavgifterna och den allmänna löneavgiften uppgår till , om inte anmälan om annan karenstid än har gjorts till . Sammantaget innebär nedsättningen för personer som vid årets ingång inte fyllt ungefär en halvering av de ordinarie socialavgifterna. Sänkta socialavgifter för personer som vid årets ingång har fyllt På ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt och som omfattas av det reformerade pensionssystemet, dvs. är födda eller senare, ska bara ålderspensionsavgiften och inte övriga socialavgifter betalas. Detta gäller även för dem som betalar egenavgifter. För personer som är födda eller tidigare tas inga socialavgifter ut. Varken allmän löneavgift eller särskild löneskatt tas ut för dem som vid årets ingång har fyllt . Regionalt avdrag vid avgiftsberäkningen Arbetsgivare, enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag som är verksamma i vissa angivna kommuner i och västra (stödområde A) får göra avdrag vid beräkningen av socialavgifterna och den allmänna löneavgiften. Syftet med avdraget är att stimulera småföretagandet och att bidra till god service i de delar av landet som har de största geografiska lägesnackdelarna med bl.a. långa avstånd, liten hemmamarknad, sämre tillgång på service, låg befolkningstäthet och ogynnsamma klimatförhållanden. Reglerna finns i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980). Bestämmelserna innebär i huvudsak att företag som är verksamma i stödområdet ges ett avdrag av avgiftsunderlaget vid beräkningen av den allmänna löneavgiften, arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna. För arbetsgivare uppgår avdraget till högst och för enskilda näringsidkare till högst . Avdraget får inte medföra att avgifterna understiger ålderspensionsavgiften. infördes en nedsättning av egenavgifterna för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag i syfte att göra det mer attraktivt att starta, driva och utveckla företag. Nedsättningen uppgick till och var utformad som ett avdrag vid avgiftsberäkningen. Avdrag fick göras med högst . förstärktes nedsättningen genom att avdraget vid avgiftsberäkningen höjdes till av avgiftsunderlaget och det maximala avdragsbeloppet med till . En förutsättning för avdrag är att överskottet av näringsverksamheten överstiger och att den avgiftsskyldige vid årets ingång har fyllt 26 men inte . Avdraget får inte medföra att egenavgifterna understiger ålderspensionsavgiften. Sänkta arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling infördes ett skatteincitament för forskning och utveckling. Vid beräkningen av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling ska avdrag göras av avgiftsunderlaget för dessa personer. Avdraget får inte medföra att de avgifter som ska betalas understiger ålderspensionsavgiften. Det sammanlagda avdraget för samtliga personer som arbetar med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige får inte överstiga . Vid bedömningen av avdragsrätten ska flera avgiftsskyldiga som ingår i samma koncern och som uppfyller villkoren för att få göra avdrag anses som en avgiftsskyldig. En förutsättning för avdraget är att personerna har arbetat med forskning och utveckling i en viss utsträckning och att de vid årets ingång har fyllt 26 men inte . 4.2.1Varför sänkta socialavgifter för unga? Arbetslösheten bland unga () är betydligt högre än för andra åldersgrupper och har ökat sedan finanskrisens utbrott . uppgick ungdomsarbetslösheten till (se diagram 4.1). Graden av arbetsmarknadsanknytning och orsakerna till arbetslöshet skiljer sig dock åt inom gruppen unga arbetslösa. Nära hälften av de unga arbetslösa är heltidsstuderande som söker arbete varav många söker extrajobb eller feriejobb vid sidan av studierna. I diagram 4.1 redovisas arbetslösheten i åldersgruppen 15–och i åldersgruppen 25–. 2013/14:116 Diagram 4.1 Arbetslöshet i åldersgrupperna 15–och 25–34 år 15–24 år 25–34 år Anm.: Data –2005 länkade av SCB, medan perioden –2000 är en tillbakaskrivning av som bygger på SCB:s länkning av data för 16–, historisk statistik och antaganden. Källor: och . För de flesta unga är arbetslöshetsperioderna relativt korta och de etablerar sig relativt snabbt på arbetsmarknaden. Arbetslösheten sjunker och sysselsättningsgraden stiger snabbt med åldern för både kvinnor och män (se diagram 4.2). finns en grupp bland de unga arbetslösa som befinner sig långt från arbetsmarknaden med svårigheter att hitta vägar in i arbetslivet. De möter höga trösklar in på arbetsmarknaden. Den största risken för långtidsarbetslöshet och framtida arbetsmarknadsrelaterade problem finns hos unga som saknar fullföljd gymnasieutbildning, är utrikes födda eller har nedsatt arbetsförmåga. Långtidsarbetslösheten bland unga är dock låg jämfört med andra åldersgrupper och i förhållande till andra länder. Att unga ofta blir arbetslösa kan i viss mån ses som en del av etableringsprocessen på arbetsmarknaden och hänger samman med att de är på väg från skola till arbetsliv. Brister i utbildningssystemet och en för svag koppling mellan skola och arbetsliv kan göra att etableringen försenas generellt och vissa unga riskerar att få mer varaktiga problem på arbetsmarknaden. Höga kostnader för att anställa (lön och socialavgifter) kan också medföra svårigheter för unga att komma in på arbetsmarknaden. Många unga har inte tillräckliga kunskaper för att arbetsgivarna ska anse det lönsamt att anställa dem till rådande lönekostnader. Det kan också vara särskilt svårt för arbetsgivare att bedöma produktiviteten hos en ung person, bl.a. till följd av att unga i större utsträckning saknar tidigare arbetslivserfarenhet och jobbrelaterade nätverk. I diagram 4.2 redovisas sysselsättning och arbetslöshet uppdelat på kvinnor och män i fyra olika åldersgrupper 2013. Diagram 4.2 Sysselsättning och arbetslöshet 2013 15–19 år 20–24 år 25–29 år 30–35 år Det är viktigt för både individen och samhället i stort att underlätta ungas arbetsmarknadsinträde och att övergången mellan skola och arbetsliv går snabbt och enkelt. Det bedöms vara ett generellt problem med för höga ingångslöner för breda ungdomsgrupper.