prop · H103191 · 2014-03-14 00:00:00 — Allt fler universitet och högskolor väljer att stärka entreprenörskapsinslagen i utbildningar och kurser. och stöttar insatser och aktörer som arbetar med att främja entreprenöriellt lärande och entreprenöriella kompetenser i skola och högre utbildning. har regeringens uppdrag att kartlägga, analysera och sprida erfarenheter om entreprenörskap och entreprenöriellt lärande i grund- och gymnasieskolan. –2013 har avsatts för att stödja utvecklingen av entreprenörskap och entreprenöriellt lärande inom skolväsendet. har statsbidrag betalats ut till såväl skolhuvudmän som organisationer som arbetar med att utveckla entreprenörskap och entreprenöriellt lärande. startade en kompetensutvecklingskurs om entreprenörskap och entreprenöriellt lärande för lärare. Särskilda satsningar för att stärka entreprenörskapsinslagen i högre utbildning genomförs på uppdrag av , som också har det formella uppdraget att vara samordnande i frågor som rör främjande av entreprenörskap i högre utbildning. har riktats till elever och lärare i utbildningar, särskilt inom konstnärliga utbildningar, vård och omsorg samt utbildningar med en majoritet kvinnliga studenter. Satsningen omfattade också s.k. inkubatorer (en plats där unga, nystartade företag får en möjlighet att växa sig starka då de är som mest sårbara). Verksamhetsstöd har också lämnats till organisationer som arbetar med entreprenörskap i skola och högre utbildning. Programmet Ungas Innovationskraft, som drivs av och 2010–2014, syftar till att möjliggöra att fler unga förverkligar sina idéer och till att tillvarata ungas perspektiv för ökad innovationskraft i . De företags- och innovationsfrämjande aktörerna , och har också i uppdrag att redovisa hur de arbetar med målgruppen unga i sin verksamhet. Insatser för ungas boende Ökat bostadsbestånd gynnar ungdomar Regeringen ser över regelverket för planprocesserna i avsikt att ändra regler som fördyrar, försvårar och försenar bostadsbyggandet. och mer stabilt bostadsbyggande gynnar alla, även unga och studenter. Regeringen fortsätter därför arbetet med att förenkla förutsättningarna för byggande och begränsa möjligheterna för kommunerna att ställa särkrav om tekniska egenskaper. Utbudet av bostäder kan även ökas genom ökad andrahandsuthyrning. Regeringen har därför genomfört olika åtgärder för att underlätta och Schablonavdraget har exempelvis höjts Vidare trädde nya hyresregler för uthyrning av privatbostad i kraft , vilka innebär att en bostadsrättsinnehavare ges möjlighet att ta ut en hyra som motsvarar de kostnader som denne har för sin bostad. kan kommuner ställa ut hyresgarantier till personer som trots att de har betalningsförmåga har svårt att få en bostad med besittningsskydd. Syftet med hyresgarantin är att kommunerna ska kunna hjälpa fler personer att etablera sig på bostadsmarknaden genom att utjämna skillnader i risk för fastighetsägaren mellan olika presumtiva hyresgäster. Hyresgarantin är inte riktad till någon särskild åldersgrupp. Lärosäten får hyra ut studentbostäder Regeringen har medgett ett undantag från reglerna om statens lokalförsörjning så att nio av största lärosäten under en prövotid, 2010–2016, får upplåta lägenheter i andra hand för bostadsändamål till studenter och gästforskare på respektive lärosäte. En utvärdering av verksamheten ska vara klar inför regeringens ställningstagande om åtgärdens framtid. avsattes medel i statsbudgeten för att ge kommunerna en möjlighet att få stöd för att inventera lämplig mark för byggande av studentbostäder. Innovativt byggande för unga Ett statligt stöd för innovativt byggande av bostäder för ungdomar som syftar till att uppmuntra aktörerna att tänka nytt och kreativt kring bostäder för unga har införts och pågår 2013–2015. Tanken är att innovationer av olika slag ska kunna leda till ett mer kostnadseffektivt byggande och att bostäder som efterfrågas av unga och studenter därmed ska kunna byggas. Underlätta byggande av bostäder för unga I propositionen Fler bostäder åt unga och studenter (prop. 2013/14:59) som överlämnades till har regeringen föreslagit åtgärder för att förenkla byggandet av ungdoms- och studentbostäder. Bland annat ska avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet göras för vindsvåningar på i syfte att öka förutsättningarna för att skapa nya bostäder i befintliga byggnader i centrala lägen. Vidare föreslås att den maximala tiden för tillfälligt bygglov ska utökas och att det ska bli lättare att uppföra så kallade modulbostäder. arbetar vidare med ett antal förändringar i sina regelverk. Förändringarna gäller bl.a. införande av lättnader i kraven på bostadsutformning så att olika funktioner, t.ex. matlagning och förvaring, kan slås samman. Vidare avser införa ett nytt allmänt råd som möjliggör lokalisering av enkelsidiga lägenheter i bullerutsatta lägen. Utredning om förbättrad bostadssituation i storstadsregionerna Regeringen beslutade om kommittédirektiv Förbättrad bostadssituation i storstadsregionerna (dir. 2014:26). En särskild utredare ska se över och analysera bostadssituationen i de tre storstadsregionerna , och och föreslå hur den kan förbättras. uppdraget ska det ingå att särskilt analysera och redovisa behovet av Prop. 2013/14:191 bostadsbebyggelse i dessa olika regioner. Det övergripande syftet är att få till stånd ett ökat bostadsbyggande och att bidra till socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling i storstadsregionerna. Utredaren ska utreda och lämna förslag till åtgärder för att möta det ökande behovet av bostäder i storstadsregionerna och föreslå insatser som kan förbättra bostadstillgången för de grupper som har särskilda svårigheter att etablera sig på bostadsmarknaden i storstadsregionerna, bl.a. ungdomar. 7.6Nya insatser för ungdomars egen försörjning Regeringen har kraftsamlat för att stärka ungdomars möjligheter till utbildning, underlätta övergång mellan utbildning och arbetsmarknad och utveckla insatser till de ungdomar som är arbetslösa. Även planeras insatser i syfte att förebygga att ungdomar hamnar utanför arbete och utbildning. En prioriterad fråga inom ramen för området Egen försörjning i detta handlingsprogram är insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Unga som varken arbetar eller studerar är en grupp som har särskilda svårigheter att ta sig in på arbetsmarknaden. var av alla unga i åldern 15–i en sådan situation. Det behövs ett starkt och stabilt stöd för att underlätta för dessa ungdomar att påbörja eller återuppta en utbildning eller för att kunna ta steget till arbetsmarknaden. Insatser för denna målgrupp, med utgångspunkt i förslag i delbetänkandet Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun (SOU 2013:13) från Utredningen om unga som varken arbetar eller studerar, presenteras i avsnitt 8–12 i denna proposition. 7.6.1Vidare utveckling av insatser för unga som varken arbetar eller studerar Regeringens bedömning: Det bör genomföras fortsatta insatser för att utveckla arbetet för unga som varken arbetar eller studerar. Skälen för regeringens bedömning: Som beskrivs ovan är unga kvinnor och unga män som varken arbetar en studerar en prioriterad grupp för insatser inom ramen för detta handlingsprogram. Utredningen om unga som varken arbetar eller studerar presenterade sitt slutbetänkande Unga som varken arbetar eller studerar – statistik, stöd och samverkan (SOU 2013:74). Betänkandet bereds just nu inom . Regeringen avser därefter att återkomma i frågan om hur stödet för unga som varken arbetar eller studerar kan utvecklas ytterligare. 2013/14:191 7.6.2 Uppföljning av etableringsprocessen för ungdomar som inte har påbörjat eller har avbrutit Regeringens bedömning: bör genomföra ett utvecklingsarbete med fokus på hur en eventuell uppföljning av etableringsprocessen för ungdomar som inte har påbörjat eller har avbrutit en gymnasieutbildning kan genomföras. Skälen för regeringens bedömning: Utredningen om unga som varken arbetar eller studerar lämnade sitt slutbetänkande Unga som varken arbetar eller studerar – statistik, stöd och samverkan (SOU 2013:74). I betänkandet föreslås bl.a. att () ska ges i uppdrag att utöka de s.k. gymnasieuppföljningarna till att även avse de ungdomar som avbrutit eller aldrig påbörjat en gymnasieutbildning. För att kunna jämföra de olika ungdomsgruppernas etableringsprocesser bör gymnasieuppföljningarna kompletteras. Regeringen beslutade därför att ge SCB i uppdrag att genomföra ett utvecklingsarbete för hur en eventuell uppföljning av etableringsprocessen bland ungdomar som inte har påbörjat eller har avbrutit gymnasieutbildning kan genomföras och till vilka kostnader (U2014/1605/UC). Resultatet av utvecklingsarbetet ska kunna utgöra underlag för en regelbunden uppföljning av dessa ungdomars etableringsprocess. För uppdragets genomförande får SCB använda . Uppdraget ska redovisas till () . 7.6.3Ungdomar inkluderas i målgruppen för folkbildningspolitiken Regeringens bedömning: Målgruppen för folkbildningspolitiken bör utökas från att gälla vuxna till att även omfatta ungdomar. Skälen för regeringens bedömning: Folkbildningen är en del av den Därför är det nuvarande målet för folkbildningen detsamma som för vuxenutbildningen. vuxenutbildningen lyder: Alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). har dock deltagare under . När det gäller eftergymnasial utbildning kommer folkbildningen eventuellt att behöva hantera ännu fler deltagare under . även barn och unga som målgrupp och dessa täcks alltså inte in i det nuvarande målet för vuxenutbildning. Ett mål för folkbildningspolitiken bör därför inte bara omfatta vuxna. Regeringen bedömer att en ny, egen, målformulering för den statliga folkbildningspolitiken kan klargöra statens intentioner med folkbildningspolitiken och förtydliga att folkbildningens målgrupp är Prop. 2013/14:191 bredare än vuxenutbildningens. Regeringen anser därför att ett särskilt mål för folkbildningspolitiken ska fastställas. Bland annat mot denna bakgrund föreslås det i den proposition om folkbildningen som regeringen beslutade om (Allas kunskap – allas bildning, prop. 2013/14:172) ett nytt eget mål för folkbildningspolitiken: Folkbildningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället. I detta mål utökas således målgruppen för folkbildningen från vuxna till alla. 7.6.4Ungdomar som deltar i EU:s mobilitetsprogram Regeringens bedömning: Möjligheterna för ungdomar att delta i EU:s mobilitetsprogram bör så långt som möjligt underlättas. Skälen för regeringens bedömning: Det nya EU-programmet för utbildning, ungdom och idrott, Erasmus+, ger unga som står långt ifrån utbildning och arbetsmarknad möjlighet till bl.a. icke-formell utbildning i form av exempelvis volontärtjänstgöring och utbytesprojekt. Programmets föregångare Ung och aktiv i har visat sig vara ett bra instrument för att främja ungas återinträde i utbildning och inträde på arbetsmarknaden. Det kan finnas olika hinder i ländernas regelverk som innebär begränsningar för den fria rörligheten. Inom och inom EU pågår därför olika processer för att se över hur man kan öka möjligheterna till rörlighet och avser att delta aktivt i detta arbete. 7.6.5Underlätta övergångarna mellan utbildning och arbete inom ramen för EU-programmet Regeringens bedömning: har i uppdrag att fungera som nationellt kontor för ungdomsdelarna av det nya EU-programmet . Vid genomförande av programmet bör myndigheten fokusera på unga kvinnor och unga män som står långt från arbetsmarknad och utbildning. Skälen för regeringens bedömning: lanserades ett nytt integrerat utbildnings-, ungdoms- och idrottsprogram i EU under Ungdomsdelarna av EU-programmet hanteras av , som fr.o.m. byter namn till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. av programmet ska ge stöd till samarbetsprojekt som syftar till att utveckla innovativa metoder, främja ungas deltagande och inflytande och stärka ungas möjligheter till arbete och utbildning. entreprenörskap, utvecklande av flerspråkighet och kreativt samarbete kommer att vara viktiga beståndsdelar inom det nya programmet. stärka partnerskap mellan utbildningsinstitutioner både inom formellt och icke-formellt lärande, samt att underlätta samarbeten mellan 2013/14:191 arbetsmarknad och utbildningsväsendet kommer vara prioriterat. Fokus ligger på samarbeten som ökar antalet kontaktytor mellan olika organisationer och regionala och lokala myndigheter på ungdomsområdet. Strategier för ett mer integrerat livslångt lärande kommer att uppmuntras, liksom erkännande och validering av ickeformellt och informellt lärande. Erfarenheter från genomförandet av det tidigare programmet Ung och aktiv i har visat att de instrument som fanns i det programmet, och som integreras i det nya programmet Erasmus+, har varit värdefulla för att arbeta med unga som står långt från arbetsmarknad och utbildning. Regeringen anser det därför angeläget att inom ramen för arbetet med Erasmus+ aktivt sträva efter ett ökat deltagande och inkludering av unga med färre möjligheter. En ökad psykisk ohälsa bland ungdomar Barns och ungdomars psykiska ohälsa har uppmärksammats i ett antal Rapporterna har visat att den psykiska ohälsan bland barn och ungdomar har ökat betydligt under de senaste årtiondena, för att ha stannat på en relativt och hög nivå i jämförelse med resten av befolkningen. Det är vanligare att unga kvinnor upplever psykiska besvär än att unga män gör det. levnadsförhållanden () upplevde av unga kvinnor i åldern 16–2012 besvär av ängslan, oro eller ångest jämfört av männen i samma ålder. Av de unga kvinnorna upplevde svåra besvär av ängslan, ångest eller oro jämfört av de Andelen unga med upplevda psykiska besvär hade minskat något –2011 medan andelen med svåra psykiska besvär hade ökat. En studie som genomfört (Studerande kvinnors och mäns upplevelse av sin hälsa – CSN rapport 2013:1) visar vidare att en betydligt högre andel av studerande kvinnor () upplever att de ofta är stressade jämfört med studerande män (). Förekomsten av psykisk sjukdom, definierad som att personen har fått vård, är vanligare bland pojkar än bland flickor, och bland unga kvinnor än bland unga män. Bland flickor (0–) 2011 var det som antingen använde psykofarmaka, hade lagts in på sjukhus eller kommit till specialiserad öppenvård jämfört av pojkarna. kvinnor i åldern 18–var det som använt psykofarmaka, lagts in på sjukhus eller kommit till specialiserad öppenvård jämfört av unga män. Grupper i utsatta situationer Att bli utsatt för våld kan leda till ångest och till en känsla av maktlöshet. Att hota om fysiskt våld kan vara tillräckligt för att väcka rädsla hos Ungdomars utsatthet för våld är betydligt större än vad som gäller för andra åldersgrupper. hade av ungdomarna i åldern 16–24 år utsatts för något våld jämfört av personer i åldern 24–. Enligt SCB:s undersökning av levnadsförhållanden () uppgick andelen ungdomar i åldern 16–som blivit utsatta för våld som medfört kroppsskada till 2012 jämfört i åldersgruppen 25–. Unga män är särskilt utsatta för våld och av dem hade utsatts för våld som medfört kroppsskada jämfört av unga kvinnor. Unga kvinnor är mer utsatta än andra grupper för sexualbrott som sexuellt ofredande, sexuellt tvång och våldtäkt. En överväldigande majoritet av de misstänkta förövarna är män. hade av kvinnorna och av männen i åldern 16–blivit utsatta för sexualbrott (Nationella trygghetsundersökningen 2012). Homo- och bisexuella ungdomar är i högre utsträckning än heterosexuella ungdomar utsatta för våld. Enligt av hälsan och hälsans bestämningsfaktorer bland homo- och bisexuella (, 2014) hade – 2012 av homo- och bisexuella kvinnor i åldern 16–utsatts för fysiskt våld jämfört av heterosexuella kvinnor i denna ålder. Av homo- och bisexuella män i samma åldersgrupp hade utsatts för våld jämfört av heterosexuella män. Vidare visade att av unga homo- och bisexuella kvinnor (16–) haft självmordtankar –2012 jämfört bland unga heterosexuella kvinnor. Av unga homo- och bisexuella män hade haft självmordstankar och av unga heterosexuella män . Enligt tematiska analys om unga och jämställdhet Fokus 13 (2013) rapporterar ungdomar i högre grad än äldre att de utsatts för misshandel, sexuellt våld, trakasserier och hot av sin nuvarande eller tidigare partner. Kvinnor är utsatta för våld i nära relationer i betydligt högre grad än män och unga ensamstående mammor är mer drabbade av våld från en nuvarande eller tidigare partner än andra studerade grupper. Personer som utsatts för våld av sin partner har sämre fysisk och psykisk hälsa än andra grupper. drabbas av depression, ångest och posttraumatisk stress. (, 2009:5) angav av ungdomarna i åldern 16–att föräldrar, religion eller kultur sätter gränser för deras val av äktenskapspartner; av de unga kvinnorna och av de unga männen. Detta motsvarar omkring 70 000 personer i den aktuella åldersgruppen. I Kunskapsöversikt: Sexuella övergrepp i relationen mellan tränare och idrottsaktiv (2012:5) framkommer att det finns ett mörkertal när det gäller sexuella övergrepp och kränkningar mot barn och unga inom föreningslivet. Enligt vad som framkommer i forskning om sexuella övergrepp mot barn som t.ex. presenteras i Kunskapsbanken vid Nationellt riskerar flickor och pojkar som utsätts för sexuella övergrepp i större utsträckning än övriga flickor och pojkar att utveckla psykiska, fysiska, känslomässiga och sociala problem som påverkar deras liv även i vuxen ålder. tematiska analys Fokus 12 visar att den självskattade hälsan bland ungdomar med funktionsnedsättning är sämre än bland övriga ungdomar. Ungdomar med funktionsnedsättning lider av stressrelaterade symptom i betydligt högre utsträckning än övriga ungdomar. Vidare är ungdomar med funktionsnedsättning oftare än övriga ungdomar utsatta för mobbning eller utfrysning i skola, utbildning eller på arbetet. Hot och våld drabbar ungdomar med funktionsnedsättning. Ungdomar med funktionsnedsättning är också oftare missnöjda med sociala relationer och familjerelationer än övriga ungdomar. Aktörer som kan förebygga och motverka psykisk ohälsa bland ungdomar Ungdomar har ofta liten kännedom om vilka stödinsatser som samhället kan erbjuda vid psykisk ohälsa eller vid risk för psykisk ohälsa. För ungdomar som går i skolan fyller elevhälsan en viktig roll i att kunna förmedla kontakter till förebyggande insatser och lämpliga vårdinstanser. Skolan och lärarna har ansvar för att förebygga och motverka diskriminering och mobbning samt vid behov erbjuda elever särskilt stöd. Ungdomsmottagningarna är lättillgängliga och erbjuder stöd samt kan slussa vidare till lämpliga vårdinstanser. Det är dock framförallt unga kvinnor som vänder sig till ungdomsmottagningarna. kan erbjuda stöd till barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa. Barn- och ungdomspsykiatrin finns på många håll i landet och tar emot barn i åldern 0–. Ungdomar som fyllt ska vända sig till vuxenpsykiatrin. På några håll finns också särskilda verksamheter för unga vuxna i åldern 18–. Det finns således ett antal verksamheter som har till syfte att förebygga och motverka psykisk ohälsa bland ungdomar. Det ska finnas elevhälsa för elever i förskoleklassen, , grundsärskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Elevhälsan utgör därmed en strategisk aktör för att nå ungdomar som går i skolan. finns i alla kommuner. En del av samhällets förebyggande och vårdande verksamheter finns inte överallt utan framförallt i större städer. Sammanfattningsvis ser regeringen med oro på utvecklingen av ungdomars psykiska hälsa. Särskilt unga kvinnor är en utsatt grupp som i högre grad upplever psykisk ohälsa och som även använder psykofarmaka i högre utsträckning än unga män gör. Ungdomar kan i utsatta situationer och vid risk för psykisk ohälsa vara i behov av snabba åtgärder. Långvarig väntan på adekvata insatser kan förvärra situationen och leda till utveckling av psykisk ohälsa. För att åtgärder riktade till ungdomar ska nå resultat krävs samordning och samarbete samt information om vilka åtgärder som kan komma att vidtas. Rapporter visar på brister särskilt när det gäller samordning, t.ex. obefintlig samordning, bristande kontinuitet, sen samverkan och bristande kommunikation. Regeringen anser därför att det är angeläget att vidta fler åtgärder som kan stimulera samverkan mellan olika aktörer. Att förebygga psykisk ohälsa bland ungdomar innebär att verka inom olika samhällsområden med olika typer av åtgärder. psykiska hälsa har samband med familj, nätverk (vänner, skolkamrater, . 2013/14:191 vuxna), sysselsättning (förvärvsarbete, utbildning, arbetslöshet) och fritids-, skol- och arbetsmiljö. Vidare kan ungas eget skapande och möjligheter att ta del av kulturupplevelser ha betydelse för arbetet med att främja psykisk hälsa. När det gäller psykisk hälsa och ohälsa är det således av central vikt att både se till individen och till vilket sammanhang individen befinner sig i. 7.8Pågående insatser för ungas psykiska hälsa Handlingsplanen PRIO psykisk ohälsa Regeringen beslutade om handlingsplanen PRIO psykisk ohälsa, i vilken barn och unga samt personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik prioriteras. för satsningen –2016. samverkar med Kommuner och Landsting (SKL) främst genom årliga överenskommelser där SKL bl.a. disponerar medel för att stödja huvudmännens utveckling inom området psykisk ohälsa. som SKL ansvarar för är det s.k. som har till syfte att utforma och implementera effektiva strategier för hälsofrämjande insatser och att erbjuda vård på rätt nivå för barn och unga med psykisk ohälsa och psykisk sjukdom. utvecklingsarbete i ett antal kommuner och landsting för att generera praktiskt fungerande modeller för arbets- och samverkansmetoder när det gäller insatser för barn och ungdomar med psykisk ohälsa. Den årliga överenskommelse som regeringen ingår med SKL omfattar också en förstärkt vårdgaranti inom barn- och ungdomspsykiatrin (tid för bedömning inom och beslut om fördjupad utredning eller behandling inom ). I överenskommelsen ingår också prestationsbaserad ersättning till kommuner och landsting som har överenskommelser om samverkan kring barn, unga och vuxna med psykisk funktionsnedsättning och för webbaserad information om vart barn och unga med psykisk ohälsa och deras familjer kan vända sig för att få stöd och vård. fick regeringens uppdrag att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa 2012–2015 (U2011/5947/S). totalt för hela perioden. uppdraget ingår att fördela statsbidrag till skolhuvudmännen för personalförstärkningar inom elevhälsan, att erbjuda utbildningsinsatser till elevhälsans personal om elevhälsans inriktning och organisation, psykisk ohälsa samt barn som far illa eller riskerar att fara illa och vid behov utarbeta material om regelverk och evidensbaserad praktik. Uppdraget omfattar också att utveckla stödmaterial om dokumentation om elevers behov av stöd vid övergångar mellan skolor och skolformer. Vidare har inom ramen för uppdraget för att följa upp kvaliteten och tillgången på ska redovisa uppdraget i sin helhet . Forskning om barns och ungdomars psykiska hälsa redovisade 2010 en översikt av svensk och internationell forskning inom området barns och ungdomars psykiska hälsa. Analysen visade att det svenska kunskapsläget gällande psykisk hälsa hos barn och ungdomar kan utvecklas. Detta gäller särskilt kunskapen om samband mellan skola, lärande och psykisk hälsa. Mot bakgrund av analysen beslutade Formas, , Fas (numera för hälsa, arbetsliv och välfärd – Forte) och 2011 om en gemensam utlysning av medel gällande forskning om barns och ungdomars psykiska hälsa. Totalt har forskningsråden avsatt för ändamålet. Av totalt avsatta har beviljats för olika program och projekt.