prop · H103196 · 2014-04-24 00:00:00 — Nack delen består av att en förvaltare som gjort betydande förluster får en dålig incita mentstruktur vilket kan få negativa effekter. Å andra sidan brukar Riksgälden byta ut förvaltare som redovisar negativa resultat så effekten av att införa highwater mark kan vara begränsad. Riksgäldens ersättning till de externa förvaltarna tycks vara i linje med vad en attraktiv kund kan förväntas få betala. Det faktum att förvaltare nekat att ta uppdrag av Riksgälden med hänvisning till ersättningsvillkoren talar för att villkoren är rim ligt avvägda. Det är naturligtvis möjligt att sänka den rörliga ersättningen genom att höja den fasta ersättningen. Det är dock osäkert om det är ändamålsenligt. Med dagens system ut faller den rörliga ersättningen bara när förvaltarna presterar en bit högre än den histo riska avkastningen. Det innebär att den rörliga ersättningen bara utgår när förvalt ningen givit ett gott resultat, d.v.s. i slutändan sänkt kostnaden för skattebetalarna. En fast avgift förändrar förvaltarens incitamentstruktur vilket kan påverka nettoresultatet för den externa förvaltningen. En alltför stark fokusering på de rörliga avgifterna kan därför vara negativt. En möjlig väg är att, likt , sätta ett tak på den rörliga ersättningen. I ren teknisk bemärkelse skulle ett sådant tak ha sänkt den rör liga ersättningen . Det finns dock en betydande risk att förvaltarna ändrar sitt beteende om det finns tak för ersättningen och att nettot riskerar att bli negativt för Riksgälden. Om det funnits ett tak historiskt och förvaltarna, vilket inte vore ett ovanligt beteende, hade avvecklat sina positioner när taket uppnåddes skulle nettoresultatet för Riksgälden ha försämrats med . Med tanke på att det enligt Riksgäldens bedömning är mindre san KOSTNADEN FÖR EXTERN FÖRVALTNING nolikt att en framgångsrik förvaltning kan generera mer än ett tänkt tak på 75 punkter kan det dock vara positivt om förvaltaren stänger ned sina positioner och säkrar detta resultat. Om det är turfaktorn som genererat en extremt hög avkastning kan ju denna vända och sänka resultatet. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att genomföra en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning för perioden –2013. utvärderas i en skrivelse till . Rege ringen har för avsikt att bilägga myndighetens utvärdering till skrivelsen Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2009–2013, vilken ska lämnas till riks dagen . Granskningens inriktning ska tas fram i samråd med (Finans departementet). Nedan följer förslag till inriktning för gransk ningen. är oförhindrat att utvärdera även andra frågeställ ningar. Utvärdera i vilken omfattning regeringens riktlinjer för statsskuldens förvalt ning – 2013 har varit utformade i enlighet med det stats skuldspolitiska målet. Utvärdera tillämpning av riktlinjerna nämnda år, likaledes med utgångspunkt i det statsskuldspolitiska målet. Utvärdera de rörliga ersättningarna till de externa förvaltarna samt analysera om ersättningsmodellen är ändamålsenligt i förhållande till målet för statsskuldspo litiken (kostnadsminimering med beaktande av risk). Granskningen ska göras med utgångspunkt från det övergripande målet för stats skuldspolitiken: att statens skuld ska förvaltas så att kostnaderna för skulden lång siktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas (5 § kap. 5 Budget lagen 2011:203). Granskningen bör främst göras på grundval av den information som fanns tillgänglig vid beslutstillfällena. Regeringens riktlinjebeslut, strategiska beslut och förvaltning utvärderas över rullande femårsperioder. Kommande utvärdering avser åren 2009– 2013. Då åren 2009–2011 utvärderats tidigare bör granskningen framförallt fokusera och 2013. I samband med utvärderingen av statens upplåning och skuldförvaltning 2007–2011 utvärderades provisionskostnaderna specifikt av den externa granskaren. Resultatet av utvärderingen var att anslagen för provisionskostnader och räntekostnader ska ses i ett sammanhang (se Skr. 2011/12:104 s. 32 samt s. 1822). I betän kande 2012/13: FiU4 (s. 89) framgår att utskottet delar regeringens bedömning att den nuvarande ordningen väl tjänar syftet att minimera kostnaderna för statsskulden. delar regeringens bedömning att flexibilitet är viktigt för att kunna välja det mest kostnadseffektiva upplåningsinstrumentet. Med utgångspunkt i utvär deringen anser finansutskottet att det kan finnas anledning för regeringen att undersöka möjligheterna att reducera de rörliga ersättningarna till de externa för valtarna. ESV ska analysera om den nämnda ersättningsmodellen är ändamålsenligt i förhållande till målet för statsskuldspolitiken (kostnadsminimering med beaktande av risk). Kompletterande önskemål: föreslår att Ekonomistyrnings verket analyserar huruvida förslag avseende styrning av valuta skulden är ändamålsenlig i förhållande till målet för statsskuldspolitiken. Det är också önskvärt att en analys görs av hur positionsverksamhet förhåller sig till nämnda förslag. förslag avseende styrningen av valutaskulden lämnades i Statsskuldens förvaltning Förslag till riktlinjer 20142017 (Fi2013/3491). Uppdraget ska redovisas i form av en skriftlig rapport till regeringen. Minst tre avstämningsmöten ska hållas under arbetets gång. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, statsråden , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2013/14:196 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2009–2013