prop · H2031d15 · 2014-10-23 00:00:00 — Mot den bakgrunden är andelen som inom etableringsplanen studerar på vuxenutbildning relativt låg. De flesta i etableringsuppdraget har en etableringsplan på heltid. Det är förhållandevis få som har en reducerad etableringsplan på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning. Det har emellertid framkommit i olika sammanhang att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 många i målgruppen lider av ohälsa. Det saknas ännu systematisk kunskap om förekomsten av ohälsa eller funktionsnedsättning bland de personer som har en etableringsplan. Kvinnor och män deltar i ungefär lika stor utsträckning i etableringsuppdraget. Det finns emellertid fortfarande stora skillnader när det gäller innehållet i etableringsplanerna. Färre kvinnor än män deltar i arbetsmarknadsutbildning, förberedande utbildning och arbetspraktik. Kvinnor arbetar mer sällan jämfört med män och färre kvinnor än män har valt en lots. Kvinnor får också vänta på att påbörja sina insatser. På anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare anvisas medel för arbetsförberedande insatser för nyanlända skyddsbehövande och deras anhöriga inom ramen för etableringsuppdraget. De medel som har avsatts har inte utnyttjats fullt ut. Detta förklaras delvis av att etableringsuppdraget har varit under uppbyggnad och att volymerna har ökat snabbare än förutspått. Antalet personer som har beviljats svenskt medborgarskap har ökat . Benägenheten att söka svenskt medborgarskap bland utländska medborgare är ur ett internationellt perspektiv fortsatt hög, även om mönstret varierar mellan olika grupper av utländska medborgare. De ändringar i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap som träder i kraft innebär att medborgarskapets betydelse stärks och att förvärv av svenskt medborgarskap underlättas. Integrationspolitiken är en del av regeringens samlade politik för jobb, utbildning och välfärd. En politik som skapar rättvisa och trygghet för alla är också en politik för bättre integration. Alla människor har olika förutsättningar oavsett om man är född i eller inte, och det offentliga har ett ansvar att sträva efter att alla ska ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Detta är en utgångspunkt vid utformningen av all politik och därför redovisas insatser som 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 bidrar till en bättre integration i hela statsbudgeten. Regeringens övergripande politiska prioritering är full sysselsättning. Arbete är den främsta vägen in i det svenska samhället. Arbete betyder gemenskap och tillhörighet; makt att forma sitt liv och sin framtid. Dessvärre stängs alltför många ute från denna möjlighet. Det gäller inte minst nyanlända flyktingar samt utrikes födda kvinnor och unga. Fler utrikes födda kvinnor och män måste ges förutsättningar att snabbt komma in i arbete. Alla steg i mottagandet av nyanlända invandrare ska syfta till att hitta ett jobb. Detta är regeringens främsta prioritet på integrationsområdet. I statens budget utgiftsområde 14 redovisas regeringens generella politik på arbetsmarknadsområdet. Regeringen för en ambitiös politik för arbete. Arbetsförmedlingen reformeras för att ge myndigheten bättre förutsättningar i syfte att ställa matchningsarbetet i centrum. Arbetssökande ska få stöd utifrån individuella behov och förutsättningar. En 90-dagars garanti för arbetslösa ungdomar införs stegvis . Den s.k. fas 3 inom jobb- och utvecklingsgarantin avvecklas successivt. Individen ska i stället kunna få en extratjänst. Vid sidan av extratjänster ska tidigare deltagare i fas 3 också ges möjlighet att börja studera eller få intensifierade förmedlingsinsatser. Regeringen avser vidare att avskaffa det kommunala vårdnadsbidraget (se utg. omr. 12 avsnitt 3.6). Ett nytt kunskapslyft genomförs (se utg. omr. 16 avsnitt 9.8.1). Allt detta bidrar till en bättre integration. Skolresultaten sjunker och allt fler elever lämnar nionde klass utan behörighet att gå vidare till gymnasiet. Ojämlikheten i skolan drabbar de resurssvagaste barnen mest och bland dem finns många som är utrikes födda. Höjda kunskapsresultat och ökad likvärdighet i skolan är också viktiga för integrationen. Under utgiftsområde 16 presenteras flera insatser med denna inriktning. I statens budget utgiftsområde 13 redovisar regeringen insatser för etableringen av nyanlända skyddsbehövande och deras anhöriga som har fått uppehållstillstånd. Oroligheter i världen har lett till att antalet personer som söker skydd i har ökat kraftigt . Prognoserna visar på en fortsatt ökning. Det innebär utmaningar för regeringen, för ansvariga myndigheter och för landets kommuner, där integrationsarbetet behöver utformas utifrån olika regionala förutsättningar. Det civila samhället utgör även en viktig resurs när det gäller nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Formerna för arbetet med överenskommelsen med idéburna organisationer inom integrationsområdet och SKL kan behöva ses över. Verksamheter för nyanländas etablering måste vara flexibla när både antalet deltagare och deras individuella förutsättningar förändras. Grunden i etableringsuppdraget ligger fast, men det är uppenbart att delar av uppdraget inte fungerar tillfredsställande. Uppdraget behöver ständigt anpassas efter nya förutsättningar. Deltagarnas behov av stöd och insatser skiftar, bl.a. beroende på tidigare utbildningsbakgrund, arbetslivserfarenheter och övrig livssituation. Stora förändringar av antalet deltagare måste kunna hanteras utan att det får för stora konsekvenser för kvaliteten i etableringsuppdraget. Kvinnor och män ska få lika ändamålsenliga insatser för snabbare etablering i arbete. Formerna för samverkan med kommunerna behöver utvecklas. Bättre förutsättningar för Arbetsförmedlingen Arbetsförmedlingen har en central roll för att uppnå regeringens mål om en snabbare etablering för nyanlända på arbetsmarknaden. Det kraftigt ökade antalet deltagare i etableringsuppdraget innebär en stor utmaning för Arbetsförmedlingens verksamhet. Regeringen avser därför att förstärka Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag för etableringsuppdraget – 2018. Regeringen bedömer att medel inom verksamheten för nyanländas etablering bör omfördelas för att kunna utnyttjas effektivare. Förstärkningen av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag sker därför delvis genom en omfördelning av medel avsatta för ersättning till etableringslotsar och etableringsinsatser. Etableringslotsarna infördes i samband med att etableringsreformen trädde i kraft . har i sin granskning av etableringslotsarna (RiR 2014:14) funnit att etableringslotsens uppdrag är alltför brett formulerat i förhållande till det övergripande målet om en snabbare etablering på arbetsmarknaden. rekommenderar att tjänsten ska renodlas utifrån syftet att det framför allt ska vara en arbetsförberedande insats. Regeringen vill avskaffa systemet med etableringslotsar. Regeringen avser därför att göra en översyn av rätten till etableringslots med syfte att tjänsten fr.o.m. görs till en behovsprövad insats. Detta beräknas medföra minskade utgifter för etableringslotsar. Därutöver ska översynen resultera i förslag för att avskaffa etableringslotsarna. Insatserna för nyanländas etablering har inte fungerat tillräckligt väl. Få nyanlända deltar i vuxenutbildning och andelen som tar del av arbetsförberedande insatser har minskat. Det finns också fortfarande stora skillnader mellan vilka insatser män och kvinnor får del av. Insatserna behöver fortsätta att anpassas efter målgruppens behov och förutsättningar. Kommunernas möjligheter att erbjuda insatser behöver utvecklas. Från påbörjas etableringsplanen för personer som bor i anläggningsboende först efter att en nyanländ har blivit mottagen i en kommun. Syftet med förändringen är att göra tiden i etablering mer effektiv och förhindra att delar av etableringsplanstiden, då individen har rätt till etableringsinsatser och etableringsersättning, har förbrukats när individen blir kommunmottagen. För att tiden i anläggningsboende ska kunna användas meningsfullt och skapa förutsättningar för snabbare etablering på arbetsmarknaden, kan kommunerna få ersättning för sfi, som från erbjuds nyanlända i anläggningsboenden. Det är viktigt att sfi kan påbörjas för att skapa förutsättningar för snabb etablering på arbetsmarknaden och i det svenska samhället. Regeringen föreslår därför en fortsatt satsning på sfi i anläggningsboende –2017. Bosättning för nyanlända ses över Det ökade antalet asylsökande och nyanlända med uppehållstillstånd medför ett stort behov av bostäder i landets kommuner. Väntetiderna för nyanlända med uppehållstillstånd att bli kommunmottagna har ökat påtagligt. Innan individen har ett ordnat boende är det svårt att fokusera på att etablera sig i . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 I budgetpropositionen och i propositionen Vårändringsbudget vidtogs en rad åtgärder för att underlätta och påskynda mottagandet av nyanlända i en kommun. Från har extra medel tillförts kommuner som tar emot många nyanlända i form av en prestationsbaserad ersättning. Ersättningens utformning premierar de kommuner som tar ett förhållandevis stort ansvar för mottagandet och de kommuner som tar emot nyanlända från anläggningsboende. Regeringen följer utvecklingen av det nya ersättningssystemet. utsåg regeringen två nationella samordnare för att bidra till ett ökat flyktingmottagande i kommunerna. Uppdraget var att föra dialog med kommunföreträdare i samtliga län om utmaningar och möjligheter och syftade dels till att motivera kommuner att öka sitt mottagande, dels att lyssna på förslag och goda exempel. Samordnarnas slutsatser kommer att överlämnas till regeringen . Mottagandet i landets kommuner är mycket ojämnt fördelat som väntetiderna för bosättning har fortsatt att öka. har granskat statens insatser för flyktingmottagande och föreslagit effektiviseringar (RiR 2014:15). Alla kommuner måste ta ett solidariskt ansvar för flyktingmottagandet. För dem som beviljats uppehållstillstånd är bosättningen i en kommun ett viktigt led i processen för etablering på arbetsmarknaden. Regeringen avser att se över hur boendeplaneringen inom asylmottagandet kan förbättras och särskilt möjligheten för att anordna boende i egen regi i syfte att säkerställa tillräcklig kapacitet. vid mottagande av nyanlända behöver också ses över. Översynen ska leda till förslag som ger ett långsiktigt hållbart och flexibelt system för mottagande av asylsökande och nyanlända. Den ska även leda till förslag som säkerställer att kommunernas mottagande av nyanlända invandrare motsvarar behovet, så att dagens situation, där många som beviljats uppehållstillstånd tvingas vänta alldeles för länge på en kommunplats, kan undvikas. Den ska också leda till förbättrade planeringsförutsättningar för verksamhet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Ändamålsenligt mottagande av ensamkommande barn Antalet barn som kommer till utan vårdnadshavare har ökat kraftigt och kommer enligt prognos att ligga kvar på en hög nivå . Det kommer att innebära utmaningar för kommunernas mottagande. Kommunerna ansvarar för mottagandet av ensamkommande barn såväl som när barnet beviljas uppehållstillstånd. Statlig ersättning för mottagande och boendekostnader betalas ut till kommuner som tagit emot ensamkommande barn. Regeringen bedömer att det finns behov av att göra en översyn av den statliga ersättningen för kommunernas boendekostnader vid mottagandet av ensamkommande barn. Ett arbete har inletts i för att analysera förutsättningarna för att förenkla administrationen och öka kostnadseffektiviteten, som kvalitet, trygghet och säkerhet i boendet för ensamkommande barn säkerställs utifrån gällande lagstiftning. Utredningen om tvångsvård för barn och unga (S 2012:07) har i delbetänkandet Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga (SOU 2014:3) bl.a. föreslagit nya placeringsalternativ som är bättre anpassade till barns och ungas olika behov. Utredningens förslag är remitterade och bereds inom . Validering och komplettering av utbildningar Möjligheter att validera och komplettera utbildningar som förvärvats utomlands förbättrar möjligheterna att hitta ett jobb. Regeringen avser att införa ett sammanhållet, nationellt och permanent system för validering. Möjligheterna till kompletterande utbildning ska förbättras. Fler personer med avslutad utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad eftergymnasial utbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) ska få möjligheten att komplettera sin utbildning i (se utg. omr. 16 avsnitt 9.9.3). Regeringen har inom ramen för integrationspolitiken även genomfört insatser för urban utveckling bl.a. i form av särskilda stimulansmedel. Arbetet har riktats till 15 stadsdelar där sysselsättningen är låg, bidragsberoendet stort och andelen behöriga till gymnasiet låg. Arbetet med de särskilda stimulansmedlen avslutas . I stället ska särskilda insatser riktas mot skolor med låga resultat och stora behov samt på nyanlända elever, se utgiftsområde 16 Utbildning, avsnitt 9.6.9. Miljonprogrammets flerbostadshus ska moderniseras på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt. Ett investeringsbidrag för renoveringar av flerbostadshus i miljonprogramsområdena som bl.a. bidrar till energieffektivisering föreslås. Hyresgästerna ska ha inflytande i renoveringsprocessen. Upprustningar skapar också arbetstillfällen. Regeringens fortsatta arbete för förbättrad utveckling i dessa stadsdelar och miljonprogramsområdena beskrivs samlat under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, beskrivs regeringens fortsatta arbete för att öka tryggheten och att minska brottsligheten, bl.a. genom ett utvecklat lokalt brottsförebyggande arbete som omfattar hela samhället. Regeringens fortsatta arbete med frågor som rör medborgarskap kommer att hanteras inom utgiftsområde 8 Migration. Tabell 3.23 Anslagsutveckling 1:1 Integrationsåtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället och för uppföljning och utvärdering av integrationen. har beslutat om propositionen Ett medborgarskap som grundas på samhörighet (prop. 2013/14:143, bet. 2013/14:SfU17, rskr. 2013/14:277). För att delvis finansiera förändringar i medborgarskapslagstiftningen minskas anslaget med 2015 och med 2016. Insatser med stöd av det tillfälliga stimulansbidraget till kommuner med stadsdelar med utbrett utanförskap upphör efter 2014. Detta gäller även särskilda medel för kunskapsstöd för urban utveckling. Anslaget minskas därmed med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Integrationsåtgärder . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Integrationsåtgärder Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.7.21:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting för utgifter i samband med mottagandet av nyanlända invandrare. Ersättning betalas ut med stöd av förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande och med stöd av förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. utbetalas schablonersättning till kommuner enligt förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Utgifternas utveckling beskrivs i avsnitt 3.4.3. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgifterna beräknas bli ca högre än vad som anvisades i budgetpropositionen inklusive propositionen Vårändringsbudget . Huvudskälet till det är att antalet kommunmottagna beräknas bli högre än vad som prognosticerades i samband med budgetpropositionen . Tabell 3.26 Mottagna nyanlända prognos 2014 – 2018 Beräknat i BP 2014 och i prognos Källa: och BP 2014 Utvecklingen av situationen i bl.a. har inneburit ett betydligt högre antal asylsökande än vad som tidigare beräknats och framåt. Särskilt gäller det för åren 2016–2018. En stor andel av de asylsökande antas få uppehållstillstånd. Prognoserna pekar nu på mellan 20 000 och 30 000 fler kommunmottagna jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . Även antalet ensamkommande barn beräknas bli fler för att sedan minska därefter. Förändringen i prognoserna för antalet kommunmottagna nyanlända får stora konsekvenser för anslagsnivån. beräknas ett ökat behov med ca jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . Mottagandet av ensamkommande barn ökar och därmed även utgifterna på anslaget. I propositionen Vårändringsbudget tillfördes anslaget för att finansiera ersättning till kommuner för att tillhandahålla sfi för nyanlända som fått uppehållstillstånd men är registrerade och vistas vid ett anläggningsboende i väntan på kommunplacering. För fortsatt ersättning till kommuner för sfi till dessa nyanlända föreslås att anslaget tillförs –2017. Finansiering sker genom att anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare minskas med motsvarande belopp respektive år. Regeringen föreslår att 9 anvisas under anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 11 847 583 000 kronor, 14 respektive 15 . Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.7.31:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Tabell 3.28 Anslagsutveckling 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Utfallet beräknas bli högre än vad som anvisades i budgetpro- Skälet till detta är att antalet deltagare i etableringsuppdraget har ökat jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . Behov av ökat anslag hanteras i höständringsbudget . och framåt får antagandena om betydligt högre antal kommunmottagna, och därmed ökat antal kvarstående personer i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag, stor effekt på anslaget. Jämfört med beräkningar i samband med budgetpropositionen beräknas att det genomsnittliga antalet kvarstående ökar med ca 15 300 personer , med ca 32 500 personer 2016 och med ca 42 900 personer 2017. Detta förklarar den förväntade utgiftsökningen på anslaget. Regeringen föreslår att 4 anvisas under anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare . och 2018 beräknas anslaget till 5 374 000 000 Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 3.7.41:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Tabell 3.30 Anslagsutveckling 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för etableringslotsar, program och insatser för personer som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2016–2018. Skälen för regeringens förslag: Verksamheten med etableringslotsar omfattar fleråriga åtaganden för etableringslotsarna och medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2016–2018. Utfallet på anslaget påverkas framför allt av antalet som omfattas av etableringsuppdraget, vilket i sin tur påverkas av antalet kommunmottagna. Utfallet påverkas även av hur Arbetsförmedlingen klarar att anvisa nyanlända till insatser 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 inom ramen för etableringsuppdraget och av lotsarnas verksamhet. I propositionen Vårändringsbudget minskades anslaget med för att delvis finansiera förslag inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Det sammanlagda utfallet beräknas bli lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . De lägre utgifterna beror bl.a. på att andelen personer som deltagit i arbetsmarknadspolitiska program och insatser beräknas bli lägre än vad som bedömdes i budgetpropositionen . förväntas antalet personer som omfattas av etableringsuppdraget att öka avsevärt. Från anslaget föreslås att omfördelas 2015–2017 till anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande för att finansiera sfi till nyanlända med uppehållstillstånd som vistas i Migrationsverkets anläggningsboenden. Vidare föreslås att medel överförs till anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader inom utgiftsområde 14 för att finansiera ett ökat resursbehov för etableringsuppdraget. föreslås en överföring av för att delvis finansiera det ökade behovet. föreslås en överföring av , för och för . Regeringen vill avskaffa systemet med etableringslotsar. Regeringen avser därför att göra en översyn av rätten till etableringslots med syfte att tjänsten fr.o.m. görs till en behovsprövad insats. Detta beräknas medföra minskade utgifter för etableringslotsar. Därutöver ska översynen resultera i förslag för att avskaffa etableringslotsarna. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 3 , 3 respektive 3 . Tabell 3.31 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.32 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.33 Anslagsutveckling1:5 Hemutrustningslån 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.34 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:5 Hemutrustningslån Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget får användas för utgifter för lån till nyanlända invandrare för inköp av hemutrustning. Hemutrustningslånen beviljas med stöd av förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet kommunmottagna nyanlända och i vilken utsträckning de väljer att ta lån. Utfallet beräknas bli högre än anslaget som anvisades i budgetpropositionen . Då anslagssparande fått behållas blir utfallet ca 12 miljoner lägre än totalt tilldelade medel. De lägre utgifterna beror främst på att andelen som har tagit lån minskat.