prop · H103255 · 2014-09-19 00:00:00 — inlärningsprocess där förbättringar i styrningen och i graden av tydlighet kan förväntas öka efterhand. Det svenska statsskicket med fristående statliga myndigheter och små departement medför att departementen riskerar att hamna i ett kunskapsmässigt underläge gentemot de statliga myndigheterna. departement kan aldrig ha samma sakkompetens som expertmyndigheten, och kunskap i militära frågor kan därmed aldrig förväntas vara lika hög på Försvarsdepartementet som på Försvarsmakten. En jämförelse kan göras med , där mycket av den strategiska kompetensen 2003 yttades över från myndigheten till departementet. 176Fördelningen av dessa rationaliseringar är: sänkta lönekostnader , omdaning försvarslogistiken och övriga rationaliseringar . 178Försvarsmaktens kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans (HKV-beteckning 23 381:53871). FÖRSVARET – EN UTMANING FÖR STATEN. GRANSKNINGAR INOM FÖRSVARSOMRÅDET 2010–2014 var dels att tydliggöra kopplingen mellan politiska och militära bedömningar, dels att e ektivisera styrningen av försvaret.179 I nns alltså den samlade strategiska nivån på departementet, medan det i nns en politisk strategisk nivå och en militärstrategisk nivå fördelade på departementet och Försvarsmakten.180 Berörda personer i uppges dock vara kritiska till den norska ordningen, som enligt dem har lett till ökad otydlighet, detaljstyrning och krävt mer resurser och personal. En återgång till tidigare system diskuteras nu i Norge.181 En annan jämförelse kan göras med det nska systemet, där det nska departementet i likhet med det svenska är relativt litet, delvis som en följd av samma system med fristående statliga myndigheter. Det är relativt hög personalomsättning på Försvarsdepartementet. var personalomsättning (den var dock lägre tidigare, med ett genomsnitt för åren 2009–2012 på ).182 Hög personalomsättning kan riskera att medföra kunskapstapp på Försvarsdepartementet. Personalomsättningen kan även tillföra ny och viktig kunskap till departementet. I intervjuer vid Försvarsmakten har det dock framförts som ett problem att personal på Försvarsdepartementet byts ofta och man uppfattar att det ofta innebär att kunskap som byggts upp går förlorad.183 Företrädare för Försvarsdepartementet uppger att det inom kontinuerligt pågår kompetensutveckling, och att det alltid nns utrymme för förbättringar. rekryterades sex personer till Försvarsdepartementet för att arbeta med styrning. har dock fått sparkrav, vilket gjort att e ekten av dessa tjänster inte blivit så stor som det var tänkt.184 –2014 pågår ett utvecklingsprogram inom som syftar till att förbättra kompetensen och förmågan när det gäller styrningsfrågor.185 179SOU 2005:92, Bilaga 3, s 302. Det norska försvarsdepartementet har sammanlagt drygt 300 anställda och är indelat i fyra avdelningar, vilka arbetar både för försvarschefen och för den politiska ledningen. (Fakta om Forsvaret 2013 s 13). 180Exempelvis nns motsvarande Försvarsmaktens Ledningsavdelning och Materiel produktionsledning på departementsnivå, och departementet fastställer motsvarande verksamhetsuppdrag, materieluppdrag och lämnar också färdig budget på detaljnivå. 181Intervju vid Försvarsmakten , svar på skriftlig fråga till Försvarsmakten via e-post 182Skriftligt svar till från Försvarsdepartementet. Uppgiften bygger på den lägsta av summorna externt och internt avslutade eller externt och internt rekryterade, i procent av genomsnittligt antal anställda under kalenderåret. Kommittéanställda ingår ej. Av s. 90 framgår att personalomsättningen är högre än på andra departement. Den externa personalrörligheten bland departementsanställda (exklusive kommittéanställda) var , och den interna rörligheten, mellan departementen, var . Utöver detta byter tjänstemännen arbete inom respektive departement. Ett genomsnitt av detta är . 183Intervjuer vid Försvarsmakten , , . Intervju med före detta myndighetschef för försvarsmyndighet . 184Intervju med företrädare för Försvarsdepartementet . 185Regeringskansliets årsbok 2012, s 55, PM Styrning av de statliga myndigheterna och informella kontakter , s. 3. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA En annan möjlig delförklaring till de brister som nns i styrningen kan vara att regeringen och Försvarsdepartementet inte alltid välkomnar uppgifter om problem eller förslag till förändringar av styrningen på området. En indikation på detta syns i hanteringen av tidigare granskningar inom försvarsområdet. har betonat vikten av att regeringen är tydlig och utförlig i sina skrivelser med anledning av granskningar.186 noterar att regeringen i några fall har avfärdat våra rekommendationer i sina skrivelser. Men senare har lämnat tillkännagivanden till regeringen med uppmaning om att vidta vissa åtgärder i linje med rekommendationer. Tre exempel på när detta har inträ-at är granskningarna om Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser (RiR 2011:15), Besparingar i försvarets materielförsörjning – Regeringens genomförandegrupp 2008 (RiR 2012:5) samt Bemanningen av marinens och ygvapnets stående insatsförband (RiR 2012:18). I intervjuer vid Försvarsmakten har det också påpekats att det nns en ovilja inom departementet att få veta att saker inte fungerar, att uppgifter om problem och behov inom myndigheten inte är välkomna.187 Detta kan tolkas som en ovilja att se och uppmärksamma problem i verksamheten och styrningen. Otydlighet i styrningen kan också förklaras av att tydligare krav på Försvarsmakten skulle kunna riskera att myndigheten utnyttjar tydligheten till att hävda ytterligare resursbehov för att nå kraven. För att undvika kostnadsutveckling som inte går att hantera kan regeringen därför vara medvetet otydlig i sin styrning. 4.2.4 Möjliga konsekvenser och risker med otydligheter i styrningen mål och krav för Försvarsmakten är allmänt hållna, vilket försvårar möjligheten att säga vad som är rätt tolkning. Otydligheter i regeringens styrning får till konsekvens att regeringen/Försvarsdepartementet och Försvarsmakten hamnar i situationer där de har olika bild av uppdraget – vad som ska göras och av. Det nns då en risk att regeringens omfattande styrning i praktiken inte får en styrande e-ekt, eftersom Försvarsmakten själv uttolkar vad den bör göra. Om inte uppgifterna till Försvarsmakten är tydligt denierade blir även Försvarsmaktens återrapportering otydlig. Otydligheten i regeringens styrning och målformulering ställer höga krav på Försvarsmakten att själv urskilja användbara mål och vilka indikatorer och resultatmått- och nivåer som är lämpliga att använda för att bedöma måluppfyllelse och resultat. 2009/10:KU17. 187Intervjuer vid Försvarsmakten , . FÖRSVARET – EN UTMANING FÖR STATEN. GRANSKNINGAR INOM FÖRSVARSOMRÅDET 2010–2014 En konsekvens av många krav/uppgifter utan inbördes prioritering är att de inte får en styrande e ekt och att styrningen därmed försvagas.188 Det skapas också en risk att Försvarsmaktens återrapportering misstolkas eller inte innehåller det som efterfrågats. Ytterligare en tänkbar konsekvens av otydlig styrning är att det riskerar att bli liten e ekt för pengarna. Otydligheter riskerar att göra myndigheten passiv. Brist på prioriteringar och på di erentiering av krav på förmågor förstärker denna kostnadsdrivande e ekt.189 4.3Regeringens styrning och uppföljning är omfattande och sker på en detaljerad nivå På en strategisk nivå menar således att styrningen av Försvarsmakten behöver konkretiseras mer, och det nns behov av att precisera vad Försvarsmaktens uppgift är. kan konstatera att regeringen styr Försvarsmakten detaljerat på en lägre nivå, i sakfrågor. Det sker en mycket omfattande informationsinhämtning genom uppdrag och återrapporteringskrav. Detta är också något som de allra esta vi intervjuat tar upp som kännetecknande för regeringens styrning.190 utredningar har också visat detta.191 Det går att diskutera huruvida krav på återrapportering, information och underlag ska ses som styrning eller inte. När uppgiftsinhämtningen blir mycket omfattande blir den också styrande på så sätt att det i hög grad påverkar har uttryckt att styrning kan denieras som alla de åtgärder som vidtas för att nå ett mål, vilket enligt inbegriper både inriktning och uppföljning av myndigheternas arbete.192 I kapitel 2 beskrivs ansvarsfördelningen inom försvarsområdet, och där framgår att både riksdag och regering styr Försvarsmakten relativt detaljerat i många frågor. Exempel på områden som regeringen styr i relativt hög detaljeringsgrad är utformningen av insatsorganisationen, materielförsörjningen, högkvarterets 188För liknande resonemang, se till exempel SOU 2005:92 Styrningen av försvaret Betänkande av , s. 14. Försvarets styrning – styrkedjan från statsmakternas beslut till verklighet. Statskontoret 2005 (Statskontoret 2005:109), s. 18. 189Verksamhetslogik i förbandsproduktion (FOI 2007). , , , s. 8, 12, 33–34. 190Intervju vid , Intervjuer vid Försvarsmakten , 2012- 12-18, , , , , , , , 2013- 09-09. Intervju med f.d. myndighetschef vid försvarsmyndighet . 191Till exempel och regeringens styrning av försvaret. (Statskontoret 2005:7), s. 10–11, 75–76. Styrningen av försvaret: Betänkande av (SOU 2005:92), s. 126–127. 192Regeringskansliets PM Styrning av de statliga myndigheterna och informella kontakter , s. 6. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA interna organisation och genomförandet av personalförsörjningsreformen som regeringen vill ha mycket detaljerad information om under processens gång. 4.3.1Krav och uppdrag i regleringsbrevet Försvarsmakten får som nämnts ett omfattande och detaljerat regleringsbrev med en mängd åtgärdskrav, återrapporteringskrav och uppdrag. har minskat i omfång , men är fortfarande svåröverskådligt. Det är uppbyggt kring rubrikerna mål och återrapporteringskrav, organisationsstyrning och uppdrag. Vid sidan av återrapporteringskraven nns en mängd redovisningskrav inne i texten som är av liknande karaktär som återrapporteringskraven. De var uppåt 50 stycken i regleringsbrevet . De handlar ofta om att just redovisa eller beskriva åtgärder, bedömningar och behov. Det är därmed ingen större skillnad mellan återrapporteringskraven och många av de övriga kraven. De allra esta uppdrag i regleringsbrevet är också av karaktären redovisa. Till detta nns också många åtgärdskrav, där Försvarsmakten ska samverka, redogöra för, ta fram, eller att något ska nnas, utvecklas, öka.193 Återrapporteringskraven i regleringsbreven kan alltså vara omfattande och hanteringen av dessa binder betydande arbetskraft på myndigheten. Försvarsmaktens regleringsbrev beskrivs ofta som ovanligt detaljerat i jämförelse med andra politikområden.194 noterar att det inte alltid är tydligt vad informationen ska användas till. Försvarsmakten har framfört funderingar kring värdet med vissa återrapporteringskrav. Ofta följer, enligt företrädare för Försvarsmakten, inte någon konkret styrning av återrapporteringen.195 Statskontoret beskrev 2005 att regeringen inte använder den ganska omfattande redovisningen från Försvarsmakten för en mer aktiv styrning av produktivitet och kvalitet i kärnverksamheten.196 Försvarsmakten har en omfattande verksamhet, vilket delvis kan motivera mängden återrapporteringskrav. Men den ökade friheten i hur myndigheter kan välja att redovisa i årsredovisningen har enligt årliga revision inte fått mycket genomslag för Försvarsmakten.197 193PM över analys av styrdokument. 194Uppgifter från årliga revision samt PM över analys av styrdokument. Intervjuer vid Försvarsmakten , , , . 195Intervjuer vid Försvarsmakten , samt med , 2013- 06-05. 196Styrningen av försvaret: Betänkande av (SOU 2005:92) s. 126. och regeringens styrning av försvaret, Statskontoret 2005 (Statskontoret 2005:7), s. 22,76. Försvarets styrning – styrkedjan från statsmakternas beslut till verklighet, Statskontoret 2005 (Statskontoret 2005:109), s. 18. 197Uppgifter från årliga revision . FÖRSVARET – EN UTMANING FÖR STATEN. GRANSKNINGAR INOM FÖRSVARSOMRÅDET 2010–2014 Utöver krav i regleringsbrevet kommer många separata och detaljerade regeringsuppdrag löpande till Försvarsmakten. Till regeringsuppdrag räknas här de regeringsbeslut som är benämnda som uppdrag till Försvarsmakten (samtliga dessa är öppna handlingar och hemliga regeringsbeslut är därför inte med här). Majoriteten av regeringsbesluten är inte av uppdragskaraktär, och det kan nnas er regeringsbeslut som bör betraktas som uppdrag. Till detta kommer också hemliga regeringsuppdrag. Omfattningen av dessa har inte på ett enkelt sätt kunnat få fram.198 har regeringen i genomsnitt lämnat cirka sju öppna regeringsuppdrag till Försvarsmakten, vid sidan av de uppdrag som ges i regleringsbrevet. gavs nio regeringsuppdrag till Försvarsmakten. Lika många eller er regeringsuppdrag lämnas under 2013.199 200 Regeringsuppdragen kan delas in i två undergrupper: krav på åtgärder respektive krav på redovisning. Majoriteten är åtgärdskrav, varav de vanligast förekommande är att Försvarsmakten ska lämna bidrag eller ge stöd till internationella insatser. Exempel på regeringsuppdrag som är redovisningskrav är att Försvarsmakten ska redovisa överväganden och åtgärder avseende tidsbegränsade anställningar som GSS, lämna beskrivning och analys av säkerhets- och försvarspolitiskt viktiga förändringar samt bedöma konsekvenser och lämna kompletterande redovisning avseende vissa materielsystem. Regeringsuppdragen som här räknas som redovisningskrav kan också innebära krav om att genomföra viss verksamhet och redovisa resultatet.201 De så kallade regeringsbeslut 7 (RB7)202 och regeringsbeslut 5 (RB5)203 är två exempel på regeringsuppdrag av redovisningskaraktär som ofta tas upp i intervjuer som exempel på regeringens detaljstyrning.204 Uppdraget i RB7 är ett exempel på omfattande och detaljerad informationsinhämtning genom ett regeringsuppdrag. Regeringen gav Försvarsmakten i uppdrag att redovisa konkreta åtgärder som myndigheten bedömer som nödvändiga att vidta, med utgångspunkt från oförändrade 198Dokumentgenomgång vid Försvarsdepartementet samt Försvarsdepartementets svar på frågor . 199Fram (då genomgång utfördes) hade nio regeringsbeslut lämnats till Försvarsmakten. 200Dokumentgenomgång vid Försvarsdepartementet. 201Dokumentgenomgång vid Försvarsdepartementet. 202Uppdrag att redovisa kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans (Fö 2012/1794/MFI). 203Uppdrag till Försvarsmakten angående personalförsörjning (Fö2013/612/MFI). 204Intervju vid samt intervjuer vid Försvarsmakten , , . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA anslagsramar i enlighet med budgetproposition , för att kunna utföra myndighetens uppgifter och upprätthålla operativ förmåga i enlighet med riksdag och regerings beslut. Redovisningen skulle inkludera en beskrivning av vilka konsekvenser oförändrade anslag har för verksamheten. Försvarsmakten skulle vidare överväga möjligheterna att minska kostnaderna för en rad olika verksamheter. Redovisningen skulle bland annat innehålla det planerade personella och materiella innehållet och statusen i insatsförbanden , samt de bedömningar och prioriteringar som ligger till grund för det. Kostnader per krigsförband fördelat på olika områden skulle redovisas samt personalkostnader totalt och uppdelat på lägsta kostnadsslagsnivå samt för en rad olika personalkategorier. Även kostnader för anska-ning och vidmakthållande av materiel och anläggningar som planeras 2013–2019 skulle redovisas, samt de bedömningar som ligger till grund för detta.205 Kort efter att Försvarsmakten lämnat svar på RB7, där myndigheten pekade på behov av mer resurser för att nå insatsorganisation 2014, lämnade regeringen ett nytt uppdrag, RB5. Detta uppdrag innebar att Försvarsmakten skulle redovisa en planering där myndighetens lönekostnader är lägre , jämfört med planeringen i budgetunderlaget . Att regeringen pekar ut att det är just lönekostnaderna som ska minska, istället för att ge Försvarsmakten i uppdrag att minska personalkostnader eller kostnader generellt, framhåller många inom Försvarsmakten som exempel på detaljstyrning.206 Det nya uppdraget kom efter att Försvarsmakten lämnat svar på RB7. Det torde ha varit svårt för regeringen och Försvarsdepartementet att ha hunnit göra en grundlig analys av det omfattande underlag Försvarsmakten lämnat. 4.3.3Remisser och anmodanden från Försvarsdepartementet Försvarsdepartementet lämnar också många remisser till Försvarsmakten (tidigare benämndes de anmodanden, men bytte 2012 namn till remiss). De är förfrågningar om information och underlag och har liknande karaktär som Dessa beslutas av Försvarsdepartementet och är därmed inte regeringens beslut och begäran om uppgifter. har i genomsnitt cirka 14 sådana lämnats till Försvarsmakten (varav en tredjedel hemliga). Försvarsmakten har ofta på sig att svara på dessa remisser/ anmodanden. I mer än hälften av de remisser och anmodanden tagit del av förväntas svar inom (vilket är betydligt mindre än för regeringsuppdragen). Omfattningen varierar och en mindre andel av dem är 205Uppdrag att redovisa kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans (Fö 2012/1794/MFI). 206Uppdrag till Försvarsmakten angående personalförsörjning (Fö2013/612/MFI) samt intervjuer vid Försvarsmakten , . FÖRSVARET – EN UTMANING FÖR STATEN. GRANSKNINGAR INOM FÖRSVARSOMRÅDET 2010–2014 I några av de senaste remisserna har Försvarsdepartementet till exempel efterfrågat: detaljerade kostnadsberäkningar för deltagande i insats, kompletterande underlag med anledning av Försvarsmaktens förslag om den senaste statistiken på personalförsörjningsområdet, bedömning av svenska bidrag i en viss insats, bedömning av det säkerhetspolitiska läget, redovisning av förslag till eller syn på internationella samarbeten redovisning avseende vissa materielsystem, underlag inför i , underlag om Försvarsmaktens materielplan, redovisning av det internationella materiel- och forskningssamarbetet.207 4.3.4 Omfattningen av krav och detaljeringsgradsgraden över tid Företrädare för Försvarsdepartementet påpekar att detaljeringsgraden i styrningen har minskat, till exempel påpekas att det numera är färre återrapporteringskrav i regleringsbrevet. De menar att regleringsbrevet kontrolleras mer än tidigare, för att ta ställning till om allt verkligen behövs.208 Inom Försvarsmakten uppfattar era som intervjuat däremot att den totala omfattningen av begäran om underlag har ökat på senare år.209 Detta kan möjligen förklaras av att de övriga uppdrag som Försvarsmakten får från regeringen (separata regeringsuppdrag) och från Försvarsdepartementet (remisser/anmodanden) inte har minskat . I diagrammet nedan illustreras den samlade mängden regeringsuppdrag och remisser/anmodanden som Försvarsmakten har fått –2013. 207Exempel från förteckning av remisser och anmodanden . Skriftligt svar till från Försvarsdepartementet samt utdrag ur diarium samt . Även hemliga remisser och anmodanden ingår. 208Intervju med företrädare för Försvarsdepartementet . 209Intervjuer vid Försvarsmakten , , . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Diagram 1 Antal regeringsuppdrag och remisser/anmodanden till Försvarsmakten –2013210 Regeringsuppdrag (öppna) Remisser/anmodanden (öppna) Remisser/anmodanden (hemliga) Uppskattat tillägg för den del av året som inte omfattas av granskningen Källa: dokumentgenomgång på Försvarsdepartementet. Som synes har totalmängden ökat marginellt. En bedömning av förändringen av omfattningen på krav i regleringsbreven låter sig inte göras på ett enkelt sätt. Uppskattningsvis har de legat på ungefär samma nivå . Däremot skedde en minskning av regleringsbrevets omfattning . 4.3.5Möjliga förklaringar till omfattande och detaljerad styrning Det kan naturligtvis nnas relevanta skäl till att regeringen styr på den detaljeringsnivå som den gör. Försvarsdepartementet pekar på framförallt två saker som förklaringar till detaljeringsgraden och omfattningen i styrningen. För det första Försvarsmaktens storlek; det som påstås vara detaljstyrning från regeringens sida kan gälla åtskilliga miljarder. För det andra genomgår Försvarsmakten nu en av de största reformerna i förvaltningen, som verksamheten förväntas pågå som vanligt, vilket motiverar en viss detaljeringsgrad i styrningen. Det är viktigt att kunna följa en sådan reform noga.211 Att Försvarsmakten är en verksamhet som är komplex och med få mätbara resultat kan till viss del också förklara behovet av att detaljstyra. 210Hemliga regeringsuppdrag ingår inte i diagrammet. Detta eftersom de inte registreras under benämningen uppdrag utan nns bland de hemliga regeringsbesluten, varav endast tagit del av en delmängd. En tillförlitlig uppskattning av antal hemliga regeringsbeslut av uppdragskaraktär har därför inte låtit sig göras. 211Intervju vid Försvarsdepartementet , intervju med företrädare för Försvarsdepartementet , Försvarsdepartementets skriftliga svar på frågor . FÖRSVARET – EN UTMANING FÖR STATEN. GRANSKNINGAR INOM FÖRSVARSOMRÅDET 2010–2014 Försvarsmaktens förfogande över våldsinstrument kan också motivera mer detaljerad styrning. Att styr försvarsområdet på en relativt detaljerad nivå kan också tänkas påverka regeringens styrsätt till att bli mer detaljerat. En teori är att regeringens otydlighet i de strategiska frågorna medför ett behov av att styra detaljerat och omfattande i andra delar. Inom både Försvarsdepartementet och Försvarsmakten framförs synpunkter om att den detaljerade styrningen ibland behövs. den ha förbättrat försvarsplaneringen. Vid omfattande förändringar kan Försvarsmakten behöva hjälp med genomförandet, och att regeringen följer förändringsarbetet kan då utgöra ett stöd. Att Försvarsmakten har ett kunskapsövertag gentemot Försvarsdepartementet kan föranleda att Försvarsdepartementet upplever ett behov av att samla in mycket information för att försäkra sig om att styrningen blir relevant. Ytterligare en trolig förklaring är att underlagen från Försvarsmakten ibland är otillräckliga, så att Försvarsdepartementet måste ställa er frågor för att förstå och få kompletterande underlag.212 Delar av den information som efterfrågas i till exempel RB7 skulle kunna vara sådan som kan förväntas kan konstatera att det förekommer otydligheter i Försvarsmaktens redovisning till regeringen, vilket kan försvåra styrningen och öka behovet av informationsinhämtning (mer om detta i avsnitt 5.6). En annan orsak till detaljstyrning skulle kunna vara att Försvarsmakten inte gör det den blivit ålagd att göra. Den detaljerade styrningen ses av många som ett uttryck för bristande förtroende för Försvarsmaktens förmåga att sköta sin verksamhet. Detta är den förklaring till detaljstyrningen som oftast påtalats vid intervjuer.213 Om regeringen inte helt litar på myndigheten vill den ha djupare underlag för att kunna fatta beslut. intryck är också att det nns en misstro mellan regeringen/Försvarsdepartementet och Försvarsmakten, och att detta troligtvis är en viktig förklaring till varför styrningen blir så detaljerad. Företrädare för både Försvarsdepartementet och Försvarsmakten pekar dock på att relationen mellan Försvarsdepartementet/regeringen och Försvarsmakten har blivit bättre under senare år.214 Tillvägagångssättet i samband med den så kallade Genomförandegruppen 2008 – att Försvarsmakten hade en 212Intervju med företrädare för Försvarsdepartementet . 213Intervjuer vid Försvarsmakten , , , . Intervju med f.d. företrädare för Försvarsmakten . Uppgifter från årliga revision . 214Intervjuer vid Försvarsmakten , samt intervjuer med företrädare för Försvarsdepartementet, och . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA undanskymd roll i arbetet med att ta fram besparingarna på materielområdet – visade på bristande förtroende för myndigheten. Regeringens inställning till Försvarsmakten anses av era ha påverkats av tidigare problem att hantera ekonomin och historien med de svarta hålen i ekonomin. I budgetpropositionen anger regeringen dock att den i huvudsak bedömer att Försvarsmakten genomför sin verksamhet med gott resultat.215