prop · H2031d24 · 2014-10-23 00:00:00 — Tilläggsavgiften syftar, liksom förseningsav- giften, till att förmå den betalningsskyldige att betala sin avgift, men även till att inskärpa vikten av att betala infrastrukturavgifter inom föreskri- ven tid. Förseningsavgift och tilläggsavgift ska dock inte tas ut av en fordonsägare som betalar sin infrastrukturavgift via en betalningsför- medlare eftersom det i detta fall är betalnings- förmedlaren som är betalningsskyldig i förhål- lande till avgiftsupptagaren. I det fall infrastrukturavgift, förseningsavgift eller tilläggsavgift inte har betalats inom före- skriven tid och det totala avgiftsbeloppet uppgår till mer än och har gått sedan minst det beloppet senast skulle ha betalats ska bilen beläggas med användningsför- bud. Förbudet ska gälla till dess den totala skul- den har betalats. Det är fordonsägarens skyldig- het att säkerställa att användningsförbudet följs. Föraren får dock, vid en kontroll, ta konsekven- sen av fordonsägarens underlåtenhet på så sätt att bilen inte får användas förrän betalning har skett. Om bilen används trots att den är belagd med användningsförbud ska polis omhänderta regi- streringsskyltarna (s.k. avskyltning). Avskylt- ning ska kunna ske så snart användningsförbudet överträtts. Det allmänna ska, genom Kronofogdemyn- digheten, kunna ta i anspråk ett fordon baserat på fordran om infrastrukturavgift. En ny lag, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 lagen (2014:447) om rätt att ta fordon i anspråk för betalning av fordringar på vissa skatter och avgifter, trädde i kraft . Rege- ringen anser att infrastrukturavgifter och tillhö- rande förseningsavgifter och tilläggsavgifter ska utgöra en möjlig grund för ianspråktagande av ett fordon enligt den nya lagen. De eventuella merkostnader detta medför för Kronofogde- myndigheten bedöms vara marginella och rym- mas inom befintliga ekonomiska ramar. Hantering av förseningsavgift och tilläggsavgift för infrastrukturavgift kräver vissa systeman- passningar i Transportstyrelsens centralsystem. Transportstyrelsen bedömer att systemanpass- ningarna kostar och att de årliga driftkostnaderna ökar med 1–. Dessa kostnader bör finansieras av av- giftsintäkterna. För polisen tillkommer arbetsuppgifter i form av kontroll av om infrastrukturavgift har beta- lats, eventuell avskyltning samt utfärdande av böter för det fall att fordonet brukas trots att det är avskyltat. Sådana arbetsuppgifter ingår redan för trafikpolisen i och med kontroller av vägav- gift, fordonsskatt, överlast med mera. Eftersom arbetsuppgifterna ska ske i samband med annan kontroll på väg bedöms merarbetet för polisen kunna hanteras inom befintlig anslagsram. Med dagens reglering kan polisen inte utfärda ordningsbot avseende ett utländskt fordon som framförs trots att det är avskyltat. Ett strafföre- läggande kan dock utfärdas av en åklagare. De ökade resurser som krävs på Åklagarmyndig- heten med anledning av detta bedöms rymmas inom befintliga ekonomiska ramar. Beslut om undantag från användningsförbud bedöms inte medföra något större antal mål i domstolarna utan kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget om förseningsavgift och tilläggsav- gift kommer att innebära ökade intäkter från infrastrukturavgifterna. Storleken på dessa in- täkter är dock svåra att uppskatta innan de före- slagna reglerna har tillämpats . Osäkerhet- erna i uppskattningarna beror bl.a. på betal- ningsbenägenheten hos fordonsägare samt hur många passager som i genomsnitt görs per be- slut. Baserat på erfarenheter från trängselskatt i och uppskattar Transport- styrelsen att det i fallen med och sammanlagt rör sig om i vart fall 3,7 för de svenskregistrerade fordonen. Intäkter från sanktionsavgifter för utländska fordon ingår i uppskattningen av re- sultatet för utländska fordon ovan. Sammantaget anser regeringen att utländska fordon ska träffas av infrastrukturavgift i samma omfattning som de svenska. Detta är en viktig fråga ur rättvisesynpunkt. Under ett intrim- ningsskede bedöms resultatet från utländska fordon visserligen ge ett underskott men detta förväntas uppvägas av intäkterna från sanktions- avgifterna. Med hänsyn till de praktiska svårig- heter som är förknippade med att ta betalt för utländska fordon och att detta är en ny förete- else i , som inte är direkt jämförbar med de förhållanden som råder i andra länder som tar betalt för utländska fordon, anses det rimligt att det tar att skapa effektivitet i systemet. Regeringen har för avsikt att införa träng- selskatt för utländska fordon. Enhetlig hantering av utländska fordon avseende trängselskatt och infrastrukturavgifter är ytterligare ett argument för att införa infrastrukturavgift för utländska fordon, inte minst för att detta underlättar de informationsinsatser som riktas till de utländska fordonsägarna. Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg Paragrafen reglerar hur de kostnader som avses i 5 § första stycket ska fördelas mellan olika kategorier och typer av bilar. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.6.7.4. I paragrafens andra stycke tydliggörs hur kostnaderna för ett vägavsnitt ska fördelas om de kostnader som kan hänföras till en viss kategori av bilar, eller en viss typ av bil inom en kategori, helt eller delvis ska finansieras på annat sätt än med avgifter. Bestämmelsen kan exempelvis bli tillämplig om kostnaderna för en viss kategori av bilar helt eller delvis finansieras med anslag. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om förbud att använda en bil. Paragrafen be- handlas i avsnitt 4.6.7.3 och har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Första stycket innehåller de kriterier som ska vara uppfyllda för att användningsförbud ska inträda. Det ska finnas skulder hänförliga till bilen avseende infrastrukturavgifter och avgifter som har påförts fordonsägaren på grund av för sent betalda infrastrukturavgifter, uppgående till ett belopp som överstiger . Det totala beloppet ska vidare ha varit förfallet till betalning . Använd- ningsförbudet inträder så snart kriterierna är uppfyllda. Infrastrukturavgift som inom före- skriven tid har betalats till en betalningsför- medlare som avses i lagen (2013:1164) om elektroniska vägtullssystem anses ha betalats i rätt tid och ska alltså inte ligga till grund för ett användningsförbud. I andra stycket redovisas de undantagssitua- tioner då en bil får användas trots att infra- strukturavgifter inte har betalats. Enligt punkten 1 ska en avgift som har påförts en tidigare ägare av fordonet, efter att ägarbyte skett, inte påverka den nya ägarens rätt att använda fordonet. Som ägare av en bil anses den som när avgiftsplikten inträder är eller bör vara upptagen som ägare i vägtrafikregistret, är upptagen som ägare i ett utländskt register motsvarande vägtrafikregistret eller, om innehavare finns registrerad i det ut- ländska registret, innehavare, eller i fråga om bil som används med stöd av saluvagnslicens, den som när avgiftsplikten inträder innehar licensen. Om anstånd med betalning av infrastrukturav- gifter gäller får, enligt punkten 2, dessa avgifter inte ligga till grund för ett användningsförbud. Användningsförbud inträder dock om anståndet löper ut utan att avgifterna har betalats och öv- riga förutsättningar för ett förbud är uppfyllda. I tredje stycket regleras användningsförbudets längd. Förbudet gäller till dess den totala avgifts- skuld som har lett till förbudet har betalats. Om det finns nya skulder, ska en ny bedömning göras av om dessa uppfyller rekvisi- ten för ett nytt användningsförbud. I fjärde stycket finns en dispensmöjlighet från bestämmelserna om användningsförbud. En förutsättning för dispens är att särskilda skäl anses föreligga. I fråga om vad som är att anse som särskilda skäl kan vägledning hämtas från motsvarande bestämmelser om fordonsskatt (jfr 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 6 kap. 1 § tredje stycket vägtrafikskattelagen [2006:227]). Ett exempel på ett sådant skäl kan vara en fordonsägare som använder sitt fordon yrkesmässigt och betalar av sin skuld enligt en med uppgjord avbe- talningsplan. Bestämmelsen ska tillämpas re- striktivt. Sådana beslut får överklagas enligt nu föreslagna 17 §, jfr nedan. I paragrafen, som är ny, regleras vissa undantag från bestämmelserna om användningsförbud särskilt. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.6.7.3. En bil som har sålts vid en exekutiv försäljning eller av ett konkursbo får användas av den nye ägaren, trots att avgifter som en tidigare ägare är betalningsskyldig för, inte har betalats. Vem som är att anse som ägare av en bil framgår av kom- mentaren till 14 § andra stycket. Undantaget gäller även om bilen säljs vidare av den som har förvärvat den vid försäljningen. Motsvarande ordning ska gälla även för fordon som tillhör ett konkursbo. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 4.6.7.3. I paragrafen regleras omhändertagande av en bils registreringsskyltar i de fall bilen har använts i strid med ett användningsförbud. Av första stycket framgår att registreringsskyl- tarna ska tas om hand så snart ett användnings- förbud har överträtts. Användningsförbud enligt 14 § inträder inte förrän det finns obetalda av- gifter knutna till fordonet som uppgår till mer än och har gått sedan hela beloppet senast skulle ha betalats. Den enskilde kommer därmed att ha fått påmin- nelser om sin skuld och blivit påförd både förse- ningsavgift och tilläggsavgift innan ett använd- ningsförbud aktualiseras. Den enskilde torde därmed inte vara ovetande om att han har skul- der uppgående till ett belopp som medför att fordonet inte får användas. Flyttning av fordonet enligt andra stycket bör bl.a. medges om fordonet annars skulle utgöra en trafikfara eller om det är lastat med gods som skulle kunna innebära problem om färden av- bröts direkt, t.ex. levande djur eller kylvaror. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om överklagande av beslut. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.6.7.3. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Av första stycket framgår att den enda typ av beslut enligt lagen som får överklagas till allmän förvaltningsdomstol är beslut som avser medgi- vande av att ett fordon, på grund av särskilda skäl, får användas trots att förutsättningarna för ett användningsförbud är uppfyllda. De beslut som i praktiken kan överklagas är beslut om att inte medge att ett fordon får användas. Enligt den nu gällande ordningen kommer i enlighet med 14 § lagen (1971:289) om allmänna förvalt- ningsdomstolar Förvaltningsrätten i att vara behörig förvaltningsdomstol. Använd- ningsförbud inträder så snart kriterierna enligt 14 § är uppfyllda. Något beslut om använd- ningsförbud fattas således inte. De beslut om infrastrukturavgift som ligger till grund för an- vändningsförbudet kommer dock att kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Enligt andra stycket krävs prövningstillstånd vid överklagande till kammarrätten. Paragrafen innehåller bestämmelser om verkstäl- lighet av infrastrukturavgifter på allmän väg och behandlas i avsnitt 4.6.7.3. I paragrafens första stycke görs ett tillägg som innebär att även förseningsavgift eller tilläggsav- gift som har påförts en betalningsskyldig, på grund av att betalning av infrastrukturavgift inte har skett i rätt tid, ska lämnas för indrivning. Paragrafen reglerar bemyndiganden och be- handlas i avsnitt 4.6.7.3. En ny sjätte punkt läggs till paragrafens första stycke. Tillägget innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ges rätt att meddela föreskrifter om att avgifter ska tas ut om en infrastrukturavgift inte betalas i rätt tid. Bestämmelserna behandlas i avsnitt 4.6.7.3 . Övergångsbestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. Förslagen träder i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för passager av betalstationer som skett före ikraftträdandet. Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:447) om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter Paragrafen reglerar lagens tillämpningsområde och behandlas i avsnitt 4.6.7.3. En ny femte punkt läggs till paragrafen. Tilläg- get innebär att rätten att ta ett fordon i anspråk även gäller för betalning av statens fordringar på infrastrukturavgift och förseningsavgift eller tilläggsavgift, som har utfärdats på grund av för sent betald infrastrukturavgift. Bestämmelserna behandlas i avsnitt 4.6.7.3 . Förslaget träder i kraft . Lagen ska inte tillämpas på sådana infrastrukturavgifter som har beslutats före ikraftträdandet. Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) I paragrafen regleras sekretess för verksamhet som avser infrastrukturavgifter på väg. Paragra- fen behandlas i avsnitt 4.6.7.3. I paragrafens första stycke görs ett tillägg som innebär att även verksamhet som avser bestäm- mande av eller fastställande av underlag för be- stämmande av förseningsavgift eller tilläggsavgift med anledning av för sent betald infrastruktur- avgift, ska omfattas av sekretess enligt bestäm- melsen. Även andra stycket ändras så att bestämmelsen omfattar förseningsavgift och tilläggsavgift med anledning av för sent betald infrastrukturavgift. 4.7.11:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Tabell 4.17 Anslagsutveckling 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 23 265 108 tkr prisnivå. 3Motsvarar 23 837 915 tkr prisnivå. 4Motsvarar 24 476 674 tkr prisnivå. Anslaget får användas till utgifter för –långsiktig infrastrukturplanering för vägtra- fik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart, –investeringar i statliga vägar och järnvägar, stora och strategiska farleder och slussar, –statligt investeringsbidrag till landningsba- nan i , –ränta och amortering på upptagna lån för infrastrukturprojekt, –åtgärder i , –bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, –statsbidrag till regionala kollektivtrafik- anläggningar (inklusive handikappanpass- ningsbidrag), statsbidrag till cykelvägar, särskilda statsbidrag till storstädernas trafiksystem, statsbidrag via länsplanerna till drift och byggande av enskilda vägar samt miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder på kommunala vägar, –forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet, –informationsinsatser och kunskapshöjande insatser som syftar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen, –viss myndighetsutövning inom transport- området, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 –ärendehantering avseende körkort med villkor om alkolås och försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse, –eventuella böter till följd av försenat ge- nomförande av EU-direktiv, –administration av vägavgifter som inte är systemkostnader, –bidrag till enligt avtalet mel- lan staten och , –avgifter enligt avtalet om Öresundsbroförbindelsen, –eventuellt infriande av betalningsutfästelser avseende villkorade aktieägartillskott till , –eventuellt infriande av kapitaltäcknings- garantin till , –eventuella kreditförluster avseende den obligationsportfölj som härrör från de nu- mera avslutade amerikanska leasingtrans- aktioner som ingicks av dåvarande , –åtgärder förknippade med statens miljöan- svar inom transportområdet, –kostnader för museiverksamhet inom trans- portområdet, –utbetalning av medel från Kammarkollegiet till andra myndigheter för rättegångskost- nader m.m., samt –inbetalning av aktiekapital till det schwei- ziska bolaget (European Com- pany for the Financing of Railroad Rolling Stock). Bestämmelser som anknyter till anslagets an- vändning finns i förordningen (2009:237) om statlig medfinansiering till vissa regionala kol- lektivtrafikanläggningar m.m., förordningen (2009:236) om en nationell plan för transport- infrastruktur, förordningen (1997:263) om läns- planer för regional transportinfrastruktur samt i förordningen (1989:891) om statsbidrag till enskild väghållning. Ett statligt investeringsbidrag till Sälens flyg- plats förutsätter ett godkännande av EU- kommissionen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Avgifter på de nya broarna över och Sundsvallsfjärden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att disponera de avgifter, inklusive förseningsavgif- ter och tilläggsavgifter, som, med stöd av lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg, tas ut för passage över de nya broarna över på och över Sundsvallsfjärden på , för räntor och amorteringar för de lån som tagits upp för byggandet av broarna samt kostnader för vägavgiftssystemen. Skälen för regeringens förslag: Under hös- ten 2013 öppnade den nya bron över på och den nya bron över på planeras att öppna för trafik . Investeringarna har delvis finansierats med lån i . Kapitalkostnaden för dessa lån ska enligt riksda- gens beslut (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119) finansieras genom att vägavgifter tas ut av de som trafikerar bron. har tidigare (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118) bemyndigat regeringen att disponera avgifter som, med stöd av väglagen (1971:948), tas ut för passage över . fattade beslut om att anta regeringens förslag till lag (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg (prop. 2013/14:25, bet. 2013/14:TU8, rskr. 2013/14:147). Regeringens avsikt är att infra- strukturavgifter ska tas ut över broarna i och . Regeringen föreslår i avsnitt 4.6.7 ändringar i lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg. Bland annat föreslås att om en infrastrukturav- gift inte betalas inom den tid som har angetts i en betalningsuppmaning, bör särskilda avgifter, först en förseningsavgift och därefter en tilläggs- avgift, kunna tas ut. Regeringens avsikt är att lagändringarna ska träda ikraft . Mot den nu angivna bakgrunden bör avgifts- intäkterna, inklusive förseningsavgifter och till- äggsavgifter, få disponeras för att betala räntor och amorteringar på de upptagna lånen samt för de systemkostnader som följer av uttaget av vägavgifter. Verksamheten omfattar uppdragsverksamhet samt offentligrättsliga avgifter inklusive avgift för färd på Svinesundsförbindelsen, bron över på och den bro som pla- neras öppnas över Sundsvallsfjärden på . I uppdragsverk- samhet ingår Färjerederiet. Utgångspunkten för Färjerederiet är att uppnå en lönsamhet i nivå med branschen i övrigt, skild från övriga delar. I uppdragsverksamheten ingår även att administrera stödsystem för andra aktörer inom sektorn. Huvudregeln för denna verksam- het är att full kostnadstäckning ska uppnås. Tra- fikverket beslutar efter samråd med Ekonomi- styrningsverket om prissättningen för uppdrags- verksamheten. uppdragsverksam- het omfattar följande tjänster. –Försäljning av informationsuttag ur den nationella vägdatabasen. –Försäljning av vägfärjetjänster (Färjerede- riet). –Tillhandahållande av fordon vid förarprov. –Upprätthålla ett lager av reservbromateriel. I tabellen nedan framgår kostnader och in- täkter för den avgiftsbelagda verksamheten i . Tabell 4.18 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) Övriga avgifter för uppdragsverksamhet1 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1 Övriga avgifter består av bl.a. uthyrning av förarprovsbilar vid prov, informa- tion, service och rådgivning, uthyrning av lokaler, uthyrning av reservbroar, teletjänster, elförsäljning och fastighetsförvaltning. De offentligrättsliga avgifter som inte disponerar är ansökningsavgifter för främst transportdispenser. Dessa redovisas i tabell 4.19. Tabell 4.19 Intäkter som inte disponerar Tusental kronor (löpande priser) investeringar omfattar de investe- ringar som fastställts i den nationella tra- fikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 och av länen i länsplanerna för regional transportin- frastruktur (dnr N2014/1779/TE, m.fl.). Trafik- verkets och länens investeringsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via medfinansiering, bl.a. externa bidrag från kommuner och bidrag från EU (TEN-bidrag) samt förskotteringar. De trängselskatteinkomster som används för inves- teringar ingår i anvisade anslag. beräknar att ge- nomföra investeringar för , se tabell 4.20. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Större investeringar i nationell plan1 Investeringar i regional plan2 Investeringar med överskott från träng- Investeringar med överskott från träng- Medfinansiering, förskottering m.m. 11 Inklusive lån för investeringar som kommer att finansieras av intäkter från trängselskatter eller vägavgifter, förskottering och medfinansiering, däribland TEN-medel. 2Inklusive förskottering och medfinansiering, däribland TEN-medel. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 90 2016–2050. Skälen för regeringens förslag: Den verk- samhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verk- samhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bemyndigandet ska avse det total- belopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vidare har en kalkylränta på använts. ella planer ingår ett stort antal medelstora och stora byggprojekt, som t.ex. i . Avgörande för när ett åtagande inträffar är enligt gällande redovisningsregler vanligen när respektive kontrakt tecknas. Ekonomiska åta- ganden i form av medfinansiering av transport- infrasturktur som staten ingår i samband med överenskommelser med kommuner, landsting eller företag, ska i vissa fall omfattas av begärda bemyndiganden redan det år staten ingår sådana överenskommelser. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempel- vis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet vilket försenar och även kan fördyra projektgenomförandet. Mot bakgrund av att på förslag av regeringen i budgetpropositionen be- slutade att anslagen till Väghållning och Banhåll- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ning skulle ersättas med de två nya anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfra- struktur redovisas inte uppgifter för utfall för beställningsbemyndiganden . Regeringen bör bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportin- frastruktur ingå ekonomiska åtaganden som in- klusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 90 630 000 000 kro- nor 2016–2050. Tabell 4.21 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur -12 995 000 -11 382 000 -10 458 000 -8 846 000 -70 926 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 43 för vissa infra- strukturprojekt. Skälen för regeringens förslag: har tagit upp lån för att finansiera anläggnings- tillgångar, broar som ersätter färjor, vissa priori- terade väg- och järnvägsprojekt, investeringar i el- och teleanläggningar, statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten samt inves- teringar i vissa väg- och järnvägsprojekt där ka- pitalkostnaderna ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. investeringskostnader för uppbyggnad av system för administration av trängselskatt och vägav- gifter belastar också låneramen. Anläggningstillgångar ska enligt budgetlagen (2011:203) finansieras med lån i Riksgälds- kontoret. Dessa omfattas inte av den låneram som redovisas här.