prop · H10398 · 2014-01-01 00:00:00 — hållandena ytterligare kan komma att minska det totala skatteundandragandet. 3 Redovisning av skatteutgifter I tabell 3.1 redovisas skatteutgifterna (tidigare kallade netto) uppdelade på skatteslag för inkomståren 2013–2016. Uppräkningsfaktorer för att få fram utgiftsekvivalenter (tidigare brutto) anges också för respektive skatteslag. Tabellen inleds med saldopåverkande skatteutgifter och avslutas med icke saldopåverkande skatteutgifter. De saldopåverkande skatteutgifterna har fördelats på utgiftsområden (UO) eller klassats som skattetekniskt motiverade (ST), vilket framgår av kolumn 2 i tabellen. I efterföljande avsnitt finns en sammanställning av samtliga utgiftsområden . I redovisningen av skatteutgifter beaktas endast beslutade regelförändringar. Ett - i kolumnen betyder att utgiften inte kunnat kvantifieras. En del skatteutgifter har upphört. Dessa redovisas om de fortfarande har en offentligfinansiell effekt något av de redovisade åren. Ett u i tabellen innebär att skatteutgiften har upphört. Ett f innebär att redovisningen har flyttats till statsbudgetens utgiftssida. De icke saldopåverkande skatteutgifterna har inte fördelats på utgiftsområden då de inte påverkar statsbudgetens saldo. För dessa skatteutgifter beräknas endast ett belopp, som visar hur mycket utgifterna för den ifrågavarande transfereringen skulle behöva öka om transfereringen var föremål för inkomstbeskattning. 3.2Utgiftsområden (UO) 2014 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap 09Hälsovård, sjukvård och social omsorg 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 11Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn 17Kultur, medier, trossamfund och fritid 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 20Allmän miljö- och naturvård 23Areella näringar, landsbygd och livsmedel 25Allmänna bidrag till kommuner 27Avgiften till Europeiska unionen Tabell 3.1 Skatteutgifter fördelade på skatteslag och utgiftsområde Skatteutgift (mdkr) Inkomst av tjänst och allmänna avdrag Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansföretag Lönebaserat utrymme i fåmansföretag Kapitalvinst på kvalificerade andelar Utdelning på kvalificerade andelar Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. Avdrag för kostnader i tjänst Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och Avdrag för resor till och från arbetet Avdrag för utbildningsresor vid omstrukturering Skattefria förmåner och ersättningar Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av utbildning vid omstrukturering m.m. Förmån av miljöanpassade bilar Vissa ersättningar och förmåner till EU-parlamentariker Ersättningar och förmåner till personal vid Europaskolor Ersättning för blod m.m. Inkomst från försäljning av vilt växande bär Ersättningar till statligt anställda stationerade utomlands Kostnadsersättning till viss personal på Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg Förmån av privatfinansierad hälso- och sjukvård Utjämning av småföretagares inkomst Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under A. Inkomst av tjänst och allmänna avdrag, beräknas enligt följande för (övriga år kan Skatteutgift (mdkr) uppräkningsfaktorerna vara något lägre eller högre beroende på aktuell skattesats). Skatteutgiften A6 multipliceras med 1,53 (=1/(1-0,348)), vilket motsvarar en uppräkning med vägd marginalskattesats för aktiv enskild näringsverksamhet. Skatteutgifterna A8 samt A10 och A11 multipliceras med 1,64 (=1/(1-0,39)), vilket motsvarar en uppräkning med marginalskatten på förvärvsinkomster. Skatteutgiften A14 multipliceras med 2 (=1/(1-0,5)), vilket motsvarar en sammanvägning av marginalskatten för arbetstagare och arbetsgivare. Skatteutgiften A17 multipliceras med 1,94 (=1/(1-0,48)), vilket motsvarar marginalskattesatsen för personer med löneförmåner. Skatteutgiften A33 multipliceras med 1,89 (=1/(1-0,47)), vilket motsvarar marginalinkomstskatt plus särskild löneskatt. Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under B. Intäkter i näringsverksamhet, beräknas enligt följande för (övriga år kan uppräkningsfaktorerna vara något lägre eller högre beroende på aktuell skattesats). Skatteutgiften multipliceras med 1,53 (=1/(1-0,348)), vilket motsvarar en uppräkning med vägd marginalskattesats för aktiv och passiv enskild näringsverksamhet. Avdrag för resor till och från arbetet Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal Anläggning av ny skog m.m. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Nedskrivning av lager och pågående arbete Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under C. Kostnader i näringsverksamhet, beräknas enligt följande för (övriga år kan uppräkningsfaktorerna vara något lägre eller högre beroende på aktuell skattesats). Skatteutgifterna C5 och C14 multipliceras med 1,53 (=1/(1-0,348)), vilket motsvarar en uppräkning med vägd marginalskattesats för aktiv och passiv enskild näringsverksamhet. Övriga skatteutgifter multipliceras med 1,28 (=1/(1-0,22)), vilket motsvarar en uppräkning med bolagsskattesatsen. Utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar Utdelning av andelar i dotterföretag Utdelning och kapitalvinst på andelar i oäkta bostadsrättsföreningar Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt Värdeförändring på aktier m.m. Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt Schablonmässigt underlag för kapitalinkomstskatt (på investeringssparkonto) Framskjuten beskattning vid andelsbyte Skatteutgift (mdkr) Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under D. Intäkter i kapital, beräknas enligt följande för (övriga år kan uppräkningsfaktorerna vara något lägre eller högre beroende på aktuell skattesats). Skatteutgiften D13 multipliceras med 1,53 (=1/(1-0,348)), vilket motsvarar en uppräkning med vägd marginalskattesats för aktiv och passiv enskild näringsverksamhet. Övriga skatteutgifter multipliceras med 1,43 (=1/(1-0,3)), vilket motsvarar en uppräkning med kapitalskattesatsen. Kapitalförluster på marknadsnoterade delägarrätter m.m. Regional nedsättning av egenavgifter Nedsättning av egenavgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt Generell nedsättning av egenavgifter Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt Förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under F. Socialavgifter, beräknas enligt följande för (övriga år kan uppräkningsfaktorerna vara något lägre eller högre beroende på aktuell skattesats). Skatteutgifterna F1-F3 multipliceras med 1,43 (=1/(1-0,3)), vilket motsvarar en uppräkning med kapitalskattesatsen. Skatteutgiften F4 multipliceras med 1,28 (=1/(1-0,22)), vilket motsvarar en uppräkning med bolagsskattesatsen. Skatteutgiften F5 multipliceras med 1,22 (=1/(1-0,18)), vilket motsvarar en uppräkning med bolagsskattesatsen med hänsyn tagen till offentlig sektors andel. Nedsatta socialavgifter för egenföretagare som fyllt och är födda eller senare Inga socialavgifter för egenföretagare som är födda eller tidigare Nedsatta socialavgifter för anställda som fyllt och som är födda eller senare Inga socialavgifter för anställda som är födda eller tidigare Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under G. Särskild löneskatt, beräknas enligt följande för (övriga år kan uppräkningsfaktorerna vara något lägre eller högre beroende på aktuell skattesats). Skatteutgifterna G3 och G4 multipliceras med 1,43 (=1/(1-0,3)), vilket motsvarar en uppräkning med kapitalskattesatsen. Skatteutgifterna G5 och G6 multipliceras med 1,28 (=1/(1-0,22)), vilket motsvarar en uppräkning med bolagsskattesatsen. Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger ej) Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av /år Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger) Skatteutgift (mdkr) Skattesats (avdragsrätt föreligger) Försäljning av konstverk /år Omsättning i ideella föreningar Avdrag för ingående skatt H20 ST Ingående skatt på jordbruksarrende - - - - Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under H. Mervärdesskatt beräknas genom att räkna upp skatteutgiften med bolagsskattesatsen, d.v.s. med faktorn 1,28 (=1/(1-0,22)). Energiskatt på diesel i motordrivna fordon Energiskattebefrielse för naturgas och gasol som drivmedel Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart Nedsatt energiskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Energiskattebefrielse för biobränsle, torv m.m. för uppvärmning El som inte är skattepliktig Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Nedsatt energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom industrin Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom växthus- och jordbruksnäringen Nedsatt energiskatt på el som används inom industrin Nedsatt energiskatt på el som används inom växthus- och jordbruksnäringen Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för energieffektivisering inom Nedsatt energiskatt på elförbrukning i vissa kommuner Nedsatt koldioxidskatt för diesel till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringen Nedsatt koldioxidskatt för naturgas och gasol som drivmedel Koldioxidskattebefrielse för inrikes sjöfart Nedsatt koldioxidskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Skatteutgift (mdkr) Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom industrin utanför EU:s system för Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus- och jordbruksnäringen Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom industrin Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus- och Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under I. Punktskatter beräknas genom att räkna upp skatteutgiften med bolagsskattesatsen, d.v.s. med faktorn 1,28 (=1/(1-0,22)). J. Skattereduktioner m.m. Begränsad fastighetsavgift för pensionärer Skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under J. Skattereduktioner m.m. beräknas enligt följande för (övriga år kan uppräkningsfaktorerna vara något lägre eller högre beroende på aktuell skattesats). Skatteutgiften för J1-J3 samt J5 multipliceras med 1,64 (=1/(1-0,39)), vilket motsvarar en uppräkning med genomsnittlig marginalskatt på förvärvsinkomster. Skatteutgiften för J4 multipliceras med 1,43 (=1/(1-0,3)), vilket motsvarar en uppräkning med kapitalskattesatsen. K. Kreditering på skattekonto Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under K. Kreditering på skattekonto, beräknas enligt följande för (övriga år kan uppräkningsfaktorerna vara något lägre eller högre beroende på aktuell skattesats). Skatteutgiften för K1 multipliceras med 1,23 (=1/(1-0,19)), vilket motsvarar en uppräkning med bolagsskattesatsen med hänsyn tagen till offentlig sektors andel. Skatteutgiften för K2 multipliceras med 1,28 (=1/(1-0,22)), vilket motsvarar en uppräkning med bolagsskattesatsen. Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund Kyrkor, vissa hushållningssällskap, sjukvårds- och barmhärtighetsinrättningar Akademier, arbetslöshetskassor, vissa stiftelser m.m. Ägare av vissa fastigheter Begränsning i avdragsgilla ränteutgifter -0,09 -0,08 -0,09 -0,13 -0,47 -0,44 -0,45 -0,53 Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus -1,19 -1,22 -1,24 -1,26 -5,42 -5,50 -5,58 -5,66 -1,19 -1,20 -1,21 -1,21 -4,51 -4,51 -4,51 -4,51 Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under M. Skattesanktioner, Kostnader i kapital, beräknas enligt följande för (övriga år kan uppräkningsfaktorerna vara något lägre eller högre beroende på aktuell skattesats). Skatteutgifterna M1 och M2 multipliceras med faktorn 1,43 (=1/(1-0,3)), vilket motsvarar en uppräkning med kapitalskattesatsen. Skatteutgifterna M3-M6 multipliceras med faktorn 1,28 (=1/(1-0,22)), vilket motsvarar en uppräkning med bolagsskattesatsen. Socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete -12,15 -13,23 -14,27 -15,23 Utgiftsekvivalenten för skatteutgifter under M. Skattesanktioner, Socialavgifter, beräknas genom att räkna upp skatteutgiften med bolagsskattesatsen, d.v.s. med faktorn 1,28 (=1/(1-0,22)). ----0,0716,760,090,613,761,77-4,821,786,090,310,340,280,2231----0,0716,460,090,603,761,74-5,101,836,020,300,330,270,19----0,0716,060,090,603,731,71-5,201,885,960,300,320,270,17----0,0715,610,090,613,681,66-5,071,695,860,290,310,260,15N. EJ SALDOPÅVERKANDE SKATTEUTGIFTERSkattefria transfereringarN1 NäringsbidragN2 Avgångsvederlag till jordbrukareN3 Bidrag från och KonstnärsnämndenN4 Flyttningsersättningar av allmänna medelN5 Totalförsvarspliktigas och rekryters ersättningar och förmånerN6 Barnbidrag m.m.N7 Särskilt pensionstillägg och vårdnadsbidragN8 Handikappersättning m.m.N9 BiståndN10 UnderhållsstödN11 Bidrag till adoptionN12 BostadstilläggN13 BostadsbidragN14 Studiestöd m.m.N15 Skattefria pensionerN16 ÄldreförsörjningsstödN17 Ersättningar till nyanlända invandrareN18 JämställdhetsbonusFör icke saldopåverkande skatteutgifter sammanfaller utgiftsekvivalenten med skatteutgiften ovan.-3,95 -0,06-4,17 -0,09-4,17 -0,09-4,04 -0,06Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorerKoldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätterUtgiftsekvivalenten för skatteutgifter under M. Skattesanktioner, Punktskatter, beräknas genom att räkna upp skatteutgiften med bolagsskattesatsen, d.v.s. med faktorn 1,28 (=1/(1-0,22)).PunktskatterM8 UO21M9 UO212014201620152013Skr. 2013/14:98Skatteutgift (mdkr) 4 Beskrivning av enskilda skatteutgifter I denna del ges en beskrivning av samtliga skatteutgifter och skattesanktioner. Beskrivningarna innehåller även hänvisningar till aktuella lagrum. I beskrivningarna används följande förkortningar: Inkomstskattelagen (1999:1229) Lagen (1994:1776) om skatt på Mervärdesskattelagen (1994:200) del av inkomsten som får tas ut i inkomstslaget kapital, där skatten är lägre. För vissa delägare medför dessa s.k. 3:12- regler att en del av kapitalinkomsten beskattas som tjänsteinkomst. För andra delägare beskattas i stället en del av tjänsteinkomsten som kapitalinkomst. I den mån den senare gruppen dominerar, medför detta en skatteutgift. Skatteutgiften består av skillnaden mellan den faktiska schablonberäknade skatten och den teoretiska skatten när all tjänsteinkomst beskattas i inkomstslaget tjänst och all kapitalinkomst i inkomstslaget kapital. Reglerna för schablonbeskattad kapitalavkastning finns i 57 kap. IL. Utrymmet för kapitalbeskattning (gränsbeloppet) beräknas enligt antingen huvudregeln eller förenklingsregeln. Vid tillämpning av huvudregeln beräknas utrymmet genom att en s.k. klyvningsränta multipliceras med omkostnadsbeloppet, normalt anskaffningsvärdet på andelarna. Klyvningsräntan uppgår till statslåneräntan året före beskattningsåret ökad . I vissa fall tillkommer ett 4.3Beskrivning av skatteutgifter lönebaserat utrymme, se skatteutgift A2. A Inkomst av tjänst och allmänna avdrag A1 Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansföretag Ägare till kvalificerade andelar i fåmansföretag kan ta ut ersättning i form av både tjänste- och kapitalinkomst. Eftersom skattesatserna för dubbelbeskattad tjänste- och kapitalinkomst skiljer sig åt förebyggs skatteplanering genom regler som schablonmässigt begränsar hur stor förenklingsregeln får ägare till kvalificerade andelar gemensamt ta ut ett schablonbelopp som uppgår till 2,75 inkomstbasbelopp och som beskattas i inkomstslaget kapital. Om hela det kapitalbeskattade utrymmet inte utnyttjas får det sparas till kommande år. Utrymmet räknas även upp med en ränta, som uppgår till statslåneräntan året före beskattningsåret ökad . En skatteutgift uppkommer i den mån den schablonberäknade kapitalavkastningen överstiger den faktiska kapitalavkastningen. utgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt och består av skillnaden i skattesats mellan dubbelbeskattad tjänste- och kapitalinkomst. Denna skillnad ökar till följd av att endast 2/3 av utdelningen i inkomstslaget kapital tas upp till beskattning (se skatteutgift D4) medan tjänsteinkomsten tas upp i sin helhet. A2 Lönebaserat utrymme i fåmansföretag Enligt 57 kap. 11 § jämfört med 16–19 §§ IL tillkommer vid tillämpning av huvudregeln enligt ovan ett utdelningsutrymme baserat på företagets lönesumma, utöver den schablonavkastning som baseras på den s.k. klyvningsräntan och aktiernas anskaffningsvärde. Detta gäller endast om det s.k. löneuttagskravet är uppfyllt och bara om delägaren äger en andel som motsvarar av kapitalet. Detta gäller dock inte vid tillämpning av förenklingsregeln. En skatteutgift uppkommer i den mån huvudregeln tillämpas och löneuttagskravet och ägarkravet är uppfyllt, såvida det lönebaserade utrymmet resulterar i att viss del av avkastningen som baseras på löner till anställda beskattas i inkomstslaget kapital. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt och består i skillnaden mellan dubbelbeskattad tjänste- och kapitalinkomst. Det lönebaserade utrymmet ingår i det s.k. gränsbeloppet, se också skatteutgift D4. A4 Utdelning på kvalificerade andelar Enligt 57 kap. 20-20a § IL ska utdelning på kvalificerade andelar som överstiger gränsbeloppet tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst. Under ett och samma beskattningsår ska dock högst 90 inkomstbasbelopp beskattas som tjänsteinkomst. Ytterligare utdelning beskattas som kapitalinkomst. Den del av utdelningen som överstiger gränsbeloppet (dvs. utdelningsutrymmet för kapitalbeskattning) men som pga. begränsningsregeln ändå beskattas som kapitalinkomst medför en skatteutgift som avser skatt på inkomst av tjänst. Skatteutgiften består i skillnaden i skattesats mellan dubbelbeskattad tjänste- och kapitalinkomst. A5 Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Arbetsgivarens kostnader ska inte tas upp till beskattning hos arbetstagaren om kostnaderna avser tryggande av utfästelse om pension genom till exempel betalning av premie för pensionsförsäkring på visst sätt och inom vissa ramar (11 kap. 6 § IL). Utfästelsen utgör en ersättning för utfört arbete som inte är förmånsgrundande i socialförsäkringssystemen och ligger därför till grund för särskild löneskatt. Skatteutgiften för skatt på inkomst av tjänst är beroende av skillnaden i marginalskatt vid avsättning och utbetalning av pensionen. A3 Kapitalvinst på kvalificerade andelar Enligt 57 kap. 21och 23 §§ IL ska kapitalvinst på kvalificerade andelar som överstiger gränsbeloppet tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst. Den kapitalvinst som ska redovisas som intäkt av tjänst är maximerad till 100 inkomstbasbelopp . Kapitalvinst utöver 100 inkomstbasbelopp beskattas som kapitalinkomst till . Den del av kapitalvinsten som överstiger gränsbeloppet (dvs. utrymmet för kapitalbeskattning) men som pga. basbeloppsregeln ändå beskattas som kapitalinkomst medför en skatteutgift avseende skatt på inkomst av tjänst. Skatteutgiften består i skillnaden i skattesats mellan dubbelbeskattad tjänste- och kapitalinkomst. A6 Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. Underskott av aktiv näringsverksamhet får dras av som allmänt avdrag under vissa förutsättningar (maximalt med högst ; restriktionerna gäller dock inte litterär, konstnärlig eller liknande verksamhet) (62 kap. 2–4 §§ IL). är annars att underskottet får sparas och kvittas mot senare överskott i den aktiva näringsverksamheten. Den tidigarelagda kvittningen är en skattekredit. Skatteutgiften utgörs av räntan på skattekrediten och avser skatt på inkomst av tjänst. A7 Avdrag för pensionspremier Enligt 59 kap. IL får avdrag göras för erlagda för pensionsförsäkringar och inbetalningar på pensionssparkonton. Avdragen är begränsade till . Om marginalskatten vid utbetalningen av pensionen är lägre än vid inbetalningen av premien uppstår en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Skattskyldiga som har sjöinkomst under hela beskattningsåret ges sjöinkomstavdrag med om fartyget till övervägande del går i fjärrfart och om det går i närfart (64 kap. 2 § IL). Om den skattskyldige inte har arbetat ombord ges avdrag för som sjöinkomst uppbärs. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Beskattning av personaloptionsförmån sker först när en personaloption utnyttjas eller överlåts (10 kap. 11 § andra stycket IL). För de personer som utnyttjar eller överlåter en personaloption är räntan på denna skattekredit en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. A10 Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor Den som har tillfälligt arbete på annan ort än hemorten eller har flyttat till annan ort på grund av arbete men har kvar den tidigare bostaden kan under vissa förutsättningar få avdrag för den ökning av levnadskostnaderna som därigenom uppkommer (12 kap. 18–22 §§ IL). Om den skattskyldige på grund av sitt arbete vistas på annan ort än hemorten kan denne, under vissa förutsättningar, göra avdrag för utgifter för en hemresa (12 kap. 24 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. A11 Avdrag för resor till och från arbetet Skäliga utgifter för arbetsresor ska dras av vid inkomsttaxeringen, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att denne behöver använda något transportmedel (12 kap. 26 § IL). Om arbetsresorna görs med bil ska vissa förutsättningar vara uppfyllda (12 kap. 27–30 §§ IL). Avdraget utgör en skatteutgift eftersom kostnader för arbetsresor skatterättsligt generellt anses vara privata levnadskostnader och inte en kostnad för intäkternas förvärvande då den skattskyldige själv anses kunna välja sin bostadsort. Kostnaderna är till den del de överstiger (12 kap. 2 § IL) avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. A12 Avdrag för utbildningsresor vid omstrukturering Skattskyldiga som har skattefri förmån av utbildning eller annan åtgärd enligt 11 kap. 17 § IL ska göra avdrag enligt 12 kap. 26–30 §§ IL för utgifter för resor mellan bostaden och platsen för utbildningen eller åtgärden (12 kap. 31 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. A13 Avdrag för inställelseresor Om den skattskyldige har haft utgifter för resa mellan två platser inom EES i samband med tillträdande eller frånträdande av tjänst, s.k. inställelseresa, är kostnader till den del de överstiger avdragsgilla vid inkomsttaxeringen (12 kap. 2 och 25 §§ IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. A14 Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Vissa förmåner och ersättningar till utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner kan under vissa förutsättningar undantas från beskattning (11 kap. 22 och 23 §§ IL). Det är som prövar om förutsättningarna för skattebefrielse är uppfyllda (11 kap. 23 a § IL). Bland annat undantas av lönen och vissa ersättningar för utgifter, t.ex. avgifter för barns skolgång i grund- och gymnasieskola, från beskattning. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A15 Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av resa till eller från anställningsintervju mellan två platser inom EES och ersättning för sådan resa som inte överstiger kostnaden för resan är inte skattepliktig (11 kap. 26 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A16 Förmån av utbildning vid omstrukturering m.m.