prop · H103145 · 2014-03-25 00:00:00 — En förutsättning för att bevara landskapets biologiska mångfald och främja ekosystemtjänster är att naturområden, biotoper, strukturer och element i landskapet som skapar ett ekologiskt sammanhang i landskapet är tydligt identifierade. För att åstadkomma detta bedömer regeringen att regionala handlingsplaner för grön infrastruktur bör tas fram i samarbete mellan berörda landskapsaktörer (prop. 20013/14:141). Regeringen verkar för att hindra skadliga effekter av invasiva främmande arter bl.a. genom att driva på för ett effektivt system för hantering inom EU och genom att förstärka budgeten för prioriterade bekämpningsinsatser med –2016. har på uppdrag av regeringen sammanställt information om ekosystemtjänster. Rapporten utgör en viktig grund för det fortsatta arbetet för att integrera värdet av ekosystemtjänster i ekonomiska ställningstaganden, politiska avväganden och andra beslut i samhället. Ett uppdrag kommer också ges för att genomföra en fördjupad analys av hur den ekologiska representativiteten ser ut i det svenska skyddet av land- och sötvattensområden och hur det kan stärkas genom de insatser som beskrivs i denna proposition. De insatser som beskrivs i avsnitt 5.1 i fråga om strecksatserna för ekosystem och den biologiska mångfalden bidrar även till miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. har beslutat om ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen. Enligt beslut innebär generationsmålet att det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser (generationsmålet). Detta förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i internationella sammanhang. Bakgrunden redovisas i propositionen Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377) Regeringens bedömning är att generationsmålet innebär att förutsättningarna för att lösa miljöproblemen ska vara uppfyllda inom en generation och att miljöpolitiken ska inriktas mot att –ekosystemen har återhämtat sig, eller är på väg att återhämta sig, och deras förmåga att långsiktigt generera ekosystemtjänster är säkrad, –den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljön bevaras, främjas och nyttjas hållbart, –människors hälsa utsätts för minimal negativ miljöpåverkan som miljöns positiva inverkan på människors hälsa främjas, –kretsloppen är resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen, –en god hushållning sker med naturresurserna, –andelen förnybar energi ökar och att energianvändningen är effektiv med minimal påverkan på miljön, och –konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. har beslutat om 16 miljökvalitetsmål som anger den miljökvalitet som ska uppnås i ett generationsperspektiv. Regeringen har preciserat innebörden av miljökvalitetsmålen för samtliga mål utom för Be- gränsad klimatpåverkan där har preciserat innebörden av målet. Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan att halten av växthusgaser i atmosfären ska i enlighet med för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska nås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att detta globala mål kan uppnås (prop. 1997/98:145 s. 162ff, bet. 1998/99:MJU6, rskr.1998/99:183). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan preciseras så att med målet avses: – Den globala ökningen av medeltemperaturen begränsas till jämfört med den förindustriella nivån. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. –klimatpolitik utformas så att den bidrar till att koncentrationen av växthusgaser i atmosfären på lång sikt stabiliseras på nivån högst 400 miljondelar koldioxidekvivalenter (ppmv koldioxidekvivalenter) (prop. 2008/09:162 s. 27, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet luft att luften är så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas (prop. 2000/01:130 s. 38 ff. bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet luft Miljökvalitetsmålet luft preciseras så att med målet avses att halterna av luftföroreningar inte överskrider lågrisknivåer för cancer eller riktvärden för skydd mot sjukdomar eller påverkan på växter, djur, material och kulturföremål. Riktvärdena sätts med hänsyn till känsliga grupper och innebär att –halten av bensen inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde, –halten av bens(a)pyren inte överstiger per kubikmeter luft (0,per kubikmeter luft) beräknat som ett årsmedelvärde, –halten av butadien inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde, –halten av formaldehyd inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett timmedelvärde, –halten av partiklar (PM2.5) inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde eller per kubikmeter luft beräknat som ett dygnsmedelvärde, –halten av partiklar (PM10) inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde eller per kubikmeter luft beräknat som ett dygnsmedelvärde, –halten av marknära ozon inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett åttatimmars medelvärde eller per kubikmeter luft räknat som ett timmedelvärde, –ozonindex inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett AOT40-värde april– september, –halten av kvävedioxid inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde eller per kubikmeter luft beräknat som ett timmedelvärde (98-percentil), och –korrosion på kalksten understiger (Ds 2012:23 s. 25–26). 3.Miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning att de försurande effekterna av nedfall och markanvändning ska underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen ska inte heller öka korrosionshastigheten i markförlagda tekniska material, vattenledningssystem, arkeologiska föremål och hällristningar (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning Miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning preciseras så att med målet avses att –nedfallet av luftburna svavel- och kväveföreningar från svenska och internationella källor inte medför att den kritiska belastningen för försurning av mark och vatten överskrids i någon del av , –markanvändningens bidrag till försurning av mark och vatten motverkas genom att skogsbruket anpassas till växtplatsens försurningskänslighet, –sjöar och vattendrag uppnår oberoende av kalkning minst god status med avseende på försurning enligt förordningen (2004:660) om förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön, och – försurningen av marken inte påskyndar korrosion av tekniska material och arkeologiska föremål i mark och inte skadar den biologiska mångfalden i land- och vattenekosystem (Ds 2012:23 s. 29–30). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Giftfri miljö att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö preciseras så att med målet avses att –den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen via alla exponeringsvägar inte är skadlig för människor eller den biologiska mångfalden, –användningen av särskilt farliga ämnen har så långt som möjligt upphört, –spridningen av oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper är mycket liten och uppgifter om bildning, källor, utsläpp samt spridning av de mest betydande av dessa ämnen och deras nedbrytningsprodukter är tillgängliga, –förorenade områden är åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa eller miljön, –kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper är tillgänglig och tillräcklig för riskbedömning, och –information om miljö- och hälsofarliga ämnen i material, kemiska produkter och varor är tillgänglig (Ds 2012:23 s. 35). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt att ozonskiktet ska utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt Miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt preciseras så att med målet avses att –vändpunkten för uttunningen av ozonskiktet har nåtts och början på återväxten observeras, och –halterna av klor, brom och andra ozonnedbrytande ämnen i de övre luftlagren understiger den nivå där ozonskiktet påverkas negativt (Ds 2012:23 s. 43). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö att människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot skadliga effekter av strålning (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö Miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö preciseras så att med målet avses att –individens exponering för skadlig strålning i arbetslivet och i övriga miljön begränsas så långt det är rimligt möjligt, –utsläppen av radioaktiva ämnen i miljön begränsas så att människors hälsa och den biologiska mångfalden skyddas, –antalet årliga fall av hudcancer orsakade av ultraviolett strålning är lägre än , och –exponeringen för elektromagnetiska fält i arbetslivet och i övriga miljön är så låg att människors hälsa och den biologiska mångfalden inte påverkas negativt (Ds 2012:23 s.46). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Ingen övergödning att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte har någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning preciseras så att med målet avses att –den svenska och den sammanlagda tillförseln av kväveföreningar och fosforföreningar till omgivande hav underskrider den maximala belastning som fastställs inom ramen för internationella överenskommelser, –atmosfäriskt nedfall och brukande av mark inte leder till att ekosystemen uppvisar några väsentliga långsiktiga skadliga effekter av övergödande ämnen i någon del av , –sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten uppnår minst god status för näringsämnen enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, och –havet har minst god miljöstatus med avseende på övergödning enligt havsmiljöförordningen (2010:134) (Ds 2012:23 s. 49). 8.Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras som förutsättningarna för friluftsliv värnas (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag preciseras så att med –sjöar och vattendrag har minst god ekologisk status eller potential och god kemisk status i enlighet med förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, –oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag har naturliga vattenflöden och vattennivåer bibehållna, –ytvattentäkter som används för dricksvattenproduktion har god kvalitet, –sjöar och vattendrags viktiga ekosystemtjänster är vidmakthållna, –sjöar och vattendrag har strukturer och vattenflöden som ger möjlighet till livsmiljöer och spridningsvägar för vilda växt- och djurarter som en del i en grön infrastruktur, –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till sjöar och vattendrag har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer, –hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värdefulla sjöar och vattendrag, –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mångfalden, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade, –sjöar och vattendrags natur- och kulturmiljövärden är bevarade och förutsättningarna för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns, och –strandmiljöer, sjöar och vattendrags värden för fritidsfiske, badliv, båtliv och annat friluftsliv är värnade och bibehållna och påverkan från buller är minimerad (Ds 2012:23 s. 56–57). 9.Miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet att grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet preciseras så att med målet avses att –grundvattnet är med få undantag av sådan kvalitet att det inte begränsar användningen av grundvatten för allmän eller enskild dricksvattenförsörjning, –grundvattenförekomster som omfattas av förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön har god kemisk status, –utströmmande grundvatten har sådan kvalitet att det bidrar till en god livsmiljö för växter och djur i källor, sjöar, våtmarker, vattendrag och hav, –grundvattenförekomster som omfattas av förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön har god kvantitativ status, –grundvattennivåerna är sådana att negativa konsekvenser för vattenförsörjning, markstabilitet eller djur- och växtliv i angränsande ekosystem inte uppkommer, och –naturgrusavlagringar av stor betydelse för dricksvattenförsörjning, energilagring, natur- och kulturlandskapet är fortsatt bevarade (Ds 2012:23 s. 64). 10.Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård att och ska ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård preciseras så att med målet avses att –kust- och havsvatten har god miljöstatus med avseende på fysikaliska, kemiska och biologiska förhållanden i enlighet med havsmiljöförordningen (2010:1341), –kustvatten har minst god ekologisk status eller potential och god kemisk status i enlighet med förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, –kusternas och havens viktiga ekosystemtjänster är vidmakthållna, –grunda kustnära miljöer präglas av en rik biologisk mångfald och av en naturlig rekrytering av fisk samt erbjuder livsmiljöer och spridningsvägar för växt- och djurarter som en del i en grön infrastruktur, –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till kust och hav har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer samt att naturligt förekommande fiskarter och andra havslevande arter fortlever i livskraftiga bestånd, –hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värdefulla kust- och havsvatten, –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mångfalden och kulturarvet, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mång- falden inte är introducerade, – havs-, kust- och skärgårdslandskapens natur- och kulturvärden är be- varade och förutsättningar för fortsatt bevarande och utveckling av –tillståndet är oförändrat för kulturhistoriska lämningar under vattnet, och –havs-, kust- och skärgårdslandskapens värden för fritidsfiske, badliv, båtliv och annat friluftsliv är värnade och bibehållna och påverkan från buller är minimerad (Ds 2012:23 s. 71). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet ska bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker Miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker preciseras så att med målet avses att –våtmarker av alla typer finns representerade i hela landet inom sina naturliga utbredningsområden, –våtmarkernas viktiga ekosystemtjänster som biologisk produktion, kollagring, vattenhushållning, vattenrening och utjämning av vattenflöden är vidmakthållna, –våtmarker är återskapade, i synnerhet där aktiviteter som exempelvis dränering och torvtäkter har medfört förlust och fragmentering av våtmarker och arter knutna till våtmarker har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sitt naturliga utbredningsområde, –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till våtmarkerna har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer, –hotade våtmarksarter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts, –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mångfalden, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade, –våtmarkernas natur- och kulturvärden i ett landskapsperspektiv är bevarade och förutsättningarna för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns, och –våtmarkernas värde för friluftsliv är värnade och bibehållna och påverkan från buller är minimerad (Ds 2012:23 s. 79-80). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Levande skogar att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas prop. 2000/01:130,bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Levande skogar Miljökvalitetsmålet Levande skogar preciseras så att med målet avses att –skogsmarkens fysikaliska, kemiska, hydrologiska och biologiska egenskaper och processer är bibehållna, –skogens ekosystemtjänster är vidmakthållna, –skogens biologiska mångfald är bevarad i samtliga naturgeografiska regioner och arter har möjlighet att sprida sig inom sina naturliga utbredningsområden som en del i en grön infrastruktur, –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till skogslandskapet har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer, –hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värdefulla skogar, –främmande arter och genotyper inte hotar skogens biologiska mångfald, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade, –natur- och kulturmiljövärden i skogen är bevarade och förutsättningarna för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns, och – skogens värden för friluftslivet är värnade och bibehållna (Ds 2012:23 s. 88). Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap preciseras så att med målet åkermarkens fysikaliska, kemiska, hydrologiska och biologiska egenskaper och processer är bibehållna, – jordbruksmarken har så låg halt av föroreningar att ekosystemens funktioner, den biologiska mångfalden och människors hälsa inte – odlingslandskapets viktiga ekosystemtjänster är vidmakthållna, – odlingslandskapet är öppet och variationsrikt med betydande inslag av hävdade naturbetesmarker och slåtterängar, småbiotoper och vattenmiljöer, bland annat som en del i en grön infrastruktur och erbjuder livsmiljöer och spridningsvägar för vilda växt- och djurarter, – naturtyper och arter knutna till odlingslandskapet har gynnsam beva- randestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan popu- – husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska resurser är – hotade arter och naturmiljöer har återhämtat sig, främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mångfalden, – genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mång- falden inte är introducerade, –biologiska värden och kulturmiljövärden i odlingslandskapet som uppkommit genom långvarig traditionsenlig skötsel är bevarade eller förbättrade, –kultur- och bebyggelsemiljöer i odlingslandskapet är bevarade och förutsättningar för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns, och –odlingslandskapets värden för friluftslivet är värnade och bibehållna samt tillgängliga för människor (Ds 2012:23 s. 92–93). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3,rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö Miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö preciseras så att med målet avses att –fjällens värden för rennäringen är bevarade och fjällens karaktär av betespräglat storslaget landskap med vidsträckta sammanhängande områden är bibehållen, –fjällmiljöernas viktiga ekosystemtjänster är vidmakthållna, –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till fjällandskapet har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer, –hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värdefulla fjällmiljöer, –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mångfalden, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade, –fjällmiljöer med höga natur- och kulturmiljövärden är bevarade och förutsättningar för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns, och –fjällmiljöers värden för friluftsliv är värnade och bibehållna och påverkan från buller är minimerad (Ds 2012:23 s. 98). Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö preciseras så att med målet avses att