prop · H2031d22 · 2014-10-23 00:00:00 — Det är även viktigt att det s.k. bränslekvalitetsdirektivets (1998/70/EU) krav på leverantörer av fossila drivmedel att minska sina utsläpp av växthusgaser till 2020 genomförs fullt ut. Regeringen kommer verka för att EU skyndsamt ratificerar en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet och avser så snart som möjligt föreslå att ratificerar den andra åtagandeperioden under Kyoto- protokollet. Det Nordiska samarbetet ska utnyttjas för att driva på för en hög ambition i klimatförhandlingarna och möjliggöra ett förstärkt regionalt klimatsamarbete. De Nordiska länderna har ett starkt förtroende hos många fattiga länder. Genom gemensamma insatser och tydliga gemensamma målsättningar kan de nordiska ländernas möjligheter att agera pådrivande i det internationella klimatarbetet stärkas. Internationella klimatinvesteringar och pris på utsläpp av koldioxid Fortsatt utveckling av globalt samarbete i klimatfrågan är nödvändigt för att begränsa uppvärmningen till två grader och för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Regeringen avser utveckla hur fortsatta svenska internationella klimatinsatser bör inriktas för att fortsätta bidra till utveckling av effektiva styrmedel, ett globalt pris på utsläpp av växthusgaser och till att stödja sårbara länders omställning till en ekonomi med låga växthusgasutsläpp. erfarenhet visar att ekonomiska styrmedel är effektiva verktyg för att minska utsläppen av växthusgaser. Ett pris på utsläpp av koldioxid behövs i alla länder. Legitimiteten för marknadsbaserade styrmedel bygger på att de anses relevanta och att de bidrar till de lång- siktiga målen. Utbudet av utsläppsrätter inom EUs handelssystem måste nu minska. Regeringen verkar för strukturella åtgärder som stärker EU:s handelssystem, ger tydliga långsiktiga incitament för kostnadseffektiva investeringar i bl.a. förnybar energi och effektivisering och som därmed säkrar dess långsiktiga funktion och roll i EUs klimatpolitik. Regeringen avser också fortsatt ta en aktiv roll i internationellt samarbete kring marknads- baserade styrmedel. För att bidra till en ökad global ambition för utsläppsminskningar anser regeringen att överskott av tilldelat utsläpp- utrymme, som inte behövs för att uppnå åtaganden, ska annulleras. Klimatförändringarna har en direkt koppling till utvecklingen i fattiga länder, särskilt i de minst utvecklade länderna och för de mest sårbara befolkningsgrupperna där de försvårar fattig- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Behovet av anpassning till pågående och kommande klimatförändringar är stort, liksom behovet av investeringar i hållbar energiförsörjning. Många fattiga drabbas särskilt av klimatförändringar eftersom de har små möjligheter att hantera de utmaningar de ställs inför. höjer också ambitionsnivån vad gäller multilateral klimatfinansiering som ett led i att utveckla vårt ledarskap inför FN:s tjugoförsta partsmöte under klimatkonventionen (COP21) i och därmed ge möjligheter till hållbar utveckling för fattiga länder. Enligt beslut på FN:s klimatmöten har höginkomstländerna ett åtagande om en målsättning att via olika finansieringskällor – privata, offentliga och innovativa – mobilisera per 2020 till klimatåtgärder. ska vara ledande i dialogen med andra länder om hur denna målsättning ska nås. Regeringen avser verka för att EU som helhet blir pådrivande för att utveckla källor till klimatfinansiering och intar en konstruktiv hållning i fråga om klimat- finansiering efter 2020. Den gröna klimatfonden förväntas bli den mest framträdande aktören i den framtida klimatfinansieringsarkitekturen. kommer att delta aktivt i fondens styrelsearbete och avser ge ett betydande bidrag till fondens verksamhet i syfte att vara mönster- bildande för såväl andra EU-länder som andra givare. För att möjliggöra en begränsning av den globala uppvärmningen under två grader och för att stödja de internationella klimatförhandlingarna avser regeringen fortsatt engagera sig i olika konkreta multilaterala initiativ för att förstärka globala utsläppsreduktioner av växthusgaser och kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar liksom för att skapa bredare stöd för hållbar tillväxt. Regeringen verkar för en global utfasning av subventioner av fossila bränslen. ska använda sitt inflytande i det multilaterala samarbetet och de internationella finansiella institutionerna för att verka för investeringar i förnybar energi. Regeringen avser verka för att den överenskommelse som slöts 2013 mellan och de nordiska länderna operationaliseras. ska fortsätta verka inom den internationella sammanslutningen som verkar för minskade fossilsubventioner i alla länder, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Friends of fossil fuel subsidy reform och Statens helägda bolag ska vara ledande i omställningen av energisystemet mot en högre andel förnybar energi. har tagit initiativ till en global kommission, The Global Commission on the Economy and Climate och har även bidragit med till arbetet som genomförts av världsledande forskningsinstitut som t.ex. och . Samarbetet har samlat progressiva länder och aktörer som IMF och . Kommissionens rapport redovisades i samband med FN:s generalsekreterare klimat- toppmöte med världens stats- och regerings- chefer . Regeringen avser använda resultaten från utvärderingen i det nationella arbetet och vid konsekvens- bedömningar. Regeringen avser också verka för att sprida kunskaperna internationellt för att bidra till ökad förståelse för de positiva effekter på sysselsättning, investeringar, hälsa och utveckling som klimatåtgärder har och för att stödja de internationella klimatförhandlingarna. För att minska utsläpp av kortlivade klimat- påverkande luftföroreningar (exempelvis sot, metan och marknära ozon) initierade det globala partnerskapet CCAC (Climate and ) som har attraherat ett stort antal länder och andra aktörer som och . har under större delen av 2014 agerat ordförande för koalitionen/partnerskapet. Regeringens engagemang i partnerskapet fortsätter. En tydligare utvärdering av miljö- nyttan av genomförda projekt eftersträvas. Ansträngningarna som påbörjades under ordförandeskapet i fortsätter; att stärka de arktiska miljöministrarnas roll så att de bättre kan bidra till rådets arbete, och i arbetet med ett avtal om begränsning av utsläpp av sot och metan. Klimateffekterna syns redan och att minska sårbarheten för konsekvenserna av ett förändrat klimat blir allt viktigare. Kunskap om klimat- anpassning ska vara väl spridd och att nödvändig klimatanpassning vara en integrerad del i beslutsprocesser i hela samhället. Regeringen vill stärka förutsättningarna för att anpassa samhället till ett förändrat klimat genom utökade Regeringen avser ta initiativ till att ansvaret för klimatanpassningsinsatser förtyd- ligas och att lagstiftning med betydelse för klimatanpassningsområdet och ansvars- fördelningen inom den offentliga sektorn och mellan denna och privata aktörer ses över. För att skapa goda förutsättningar för anpass- ningsåtgärder krävs insatser på en övergripande nivå, likaväl som åtgärder på regional och nivå bl.a. i den kommunala samhälls- byggnads- och planprocessen. Tillgången till klimatinformation och annat kunskaps- och planeringsstöd till länsstyrelser, kommuner och landsting ska förbättras genom de förstärkningar av anslagen för detta som regeringen nu genomför. Regeringen avser också att förstärka kommunernas möjligheter att genomföra anpassningsåtgärder genom en satsning på förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor inom Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Utöver dessa satsningar är det av stor vikt att respektive verksamhet tar ansvar för att vidta och finansiera anpassningsåtgärder inom sitt område som en integrerad del av ordinarie verksamhet. Regeringen avser att återkomma till i samband med kontrollstation 2015 om hur klimatanpassningsarbetet långsiktigt bör utvecklas. Utsläppen av luftföroreningar leder till många förtida dödsfall och stora samhälls- kostnader. Regeringen anser att ytterligare åtgärder för att förbättra luftkvaliteten är nödvändiga. möjligheter att nå de nationella miljökvalitetsmålen luft, Bara naturlig försurning och Ingen övergödning är starkt beroende av utsläppsminskningar i omgivande länder. kommer därför fortsätta att vara pådrivande i luftvårdsarbetet inom och EU. Inom ramen för förhandlingarna om det luftvårdspaket som presenterade ska verka för ett ambitiöst utfall med en så heltäckande lagstiftning som möjligt samt för att utsläppstak införs om metan och partiklar PM2,5, där sot ingår. för utsläpp till luft från fordon och arbetsmaskiner behöver också skärpas. Partikelhalterna i våra städer är på många håll för höga. Dubbdäcks- användningen är en av de viktigaste orsakerna till detta. Regeringen avser återkomma till frågan när den utredning som arbetar med frågan fram lämnat sitt underlag. Regeringen avser att återkomma med förslag inom luft- området när Miljömålsberedningens förslag till luftstrategi lämnats. Skogsbrukets bidrag till försurningen och möjligheterna att minska detta bidrag behöver också ses över. En vardag fri från gifter med fokus på barn är en av regeringens huvudprioriteringar i miljö- politiken. har antagit en proposition med en samlad strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet (prop. 2013/14:39, bet. 2013/14:MJU13, 2013/14:185 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken). Strategin består av de etappmål om farliga ämnen som regeringen har beslutat om samt insatser som krävs för att nå etappmålen. Regeringen avser att fortsätta detta arbete och med den inriktning som finns i propositionen. Ett regeringsuppdrag om en ny handlingsplan för en giftfri vardag ges till Kemikaliein- spektionen m.fl. berörda myndigheter för att förtydliga vilka utgångspunkter som ska gälla och vilka områden som ska prioriteras –2020. Uppdraget bör tydliggöra i vilka fall kan tänkas gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier och att skolor och förskolor ska vara fria från farliga kemikalier. Den nya handlingsplanen bör, med bibehållet fokus på en giftfri vardag, även omfatta att minska exponering för farliga ämnen från återvunnet material för att bidra till att uppnå etappmålet om giftfria och resurseffektiva kretslopp. Ett särskilt regeringsuppdrag utformas parallellt till för att utreda åtgärder för att bidra till att minska spridningen av farliga ämnen i kretsloppet som materialåtervinningen av avfall ska öka. För att öka återanvändning, minimera avfallsmängder och öka återvinning av det avfall som ändå skapas behöver även fortsättningsvis tekniska metoder utvecklas. Eftersom regler om användning och utsläppande på marknaden av kemikalier är 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 harmoniserade inom EU, är utveckling och tillämpning på EU-nivå ett fokusområde. När inte räcker, ska ha ambitionen att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. Försiktighetsprincip, substitution och principen att förorenaren betalar är grunden i regeringens arbete. Kemikalielagstiftningen lägger vidare fast att det är företagen som sätter ut produkter på marknaden som har det huvudsakliga ansvaret för att se till att människors hälsa och miljön inte skadas. Fokus i regeringens arbete är att fasa ut och ersätta de farliga ämnen som finns i vardagen, t.ex. i livsmedel, dricksvatten, kosmetika, textilier, hemelektronik, skor, leksaker och andra varor särskilt avsedda för barn. Av vikt är att t.ex. hormonstörande och allergiframkallande ämnen begränsas i varor som barn och unga kommer i kontakt med. Kombinationseffekter av kemikalier och farliga ämnen bör ges ökad prioritet. Arbetet ska drivas både nationellt och i EU. Regeringen prioriterar skyddet av vårt dricks- vatten och kommer att genomföra åtgärder. Som ett led i detta har en utredning tillsatts i syfte att identifiera nuvarande och potentiella utmaningar för en säker dricksvattenförsörjning i landet på kort och på lång sikt, och i förekommande fall föreslå åtgärder. Det måste enligt regeringen bli lättare för konsumenter att i butik välja varor fria från farliga ämnen genom bättre information om vilka farliga ämnen den innehåller. EU behöver ta fram en handlingsplan för gruppen hög- fluorerade ämnen och en kadmiumstrategi. EU:s lagstiftning behöver börja behandla ämnen utifrån kemisk struktur och användningsområde snarare än ett och ett och reglering rörande vardagsvaror som innehåller farliga ämnen måste bli bättre, t.ex. måste textil regleras på EU-nivå och märkning och information om farliga ämnen i vardagsvaror som textil förbättras. Regeringen kommer att prioritera en skärpning av flera EU- regler för regeringens andra prioriterade varugrupper. Regeringen anser att ekonomiska styrmedel bör utgöra ett strategiskt komplement till regleringar. I ett första steg höjs bekämpnings- medelsskatten för att följa den allmänna pris- utvecklingen. Att införa en skatt på vissa varor som innehåller farliga kemikalier kan vara ett kostnadseffektivt sätt att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen väntar därför med intresse på resultatet av det arbete som bedrivs av utredningen om ekonomiska styrmedel för kemikalier. Vidare avser regeringen öka satsningen på efterbehandling av förorenade områden. På samma sätt är de branschdialoger för prioriterade varor som satts igång genom handlingsplanen för att få företag att fasa ut och substitutera farliga ämnen enligt regeringen fortsatt viktiga som komplement till och verktyg för att åstadkomma en giftfri vardag. Det är i det fortsatta arbetet viktigt att ha ett brett synsätt på vilka som är en del av och påverkar olika branscher. Staten, kommunerna och landstingen bör ställa upphandlingskrav på giftfria varor med fokus på barns vardag i förskolor och skolor. Användningen av nanomaterial har ökat och utvecklingen går mycket snabbt. Regeringen ser ett behov av att säkerställa att utvecklingen sker med hänsyn till potentiella hälso- och miljörisker. En hållbar hantering av kemikalier och avfall är en förutsättning för hållbar utveckling och regeringen ska fortsatt driva på för att EU och samarbetar med nyckelländer som delar vår syn på vikten av en progressiv kemikalie- politik. Också inom kemikalieområdet behövs ett starkare internationellt samarbete. Regeringen står t.ex. bakom FN:s målsättning att kemikalier globalt ska produceras och användas på ett sådant sätt att skadliga effekter på hälsa och miljö blir så begränsade som möjligt och även genomförandet av det globala ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion. Detta ligger även i linje med politik för global utveckling (PGU). Fler insatser behövs för att nå 2020-målet och regeringen kommer att fortsätta sitt arbete med detta utifrån de åtta områden som identifierats (prop. 2013/14:39). En viktig komponent i det internationella kemikalie- och avfallsarbetet är skapandet av ett nytt finansiellt instrument, Special Programme, som antogs av UNEA och kommer att öppnas för frivilliga bidrag och ansökningar . Special Programme syftar till att ge stöd till kapacitetutveckling för genomförandet av ett antal globala instrument inom kemikalie- och avfallshantering. ska fortsatt ha en hög ambitionsnivå i det globala kemikaliearbetet och bl.a. arbeta för regleringar av ytterligare ämnen och förbättra information om farliga ämnen i varor genom den globala kemikaliestrategin (SAICM). Regeringen bedömer att det är nödvändigt med en tydlig ambitionshöjning för att nå miljö- kvalitetsmålen som innefattar biologisk mångfald och ekosystemtjänster. ska även ha en hög ambition i arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster internationellt och inom EU. Vi ser en global kris för den biologiska mångfalden, där det pågår en av de största utrotningarna av arter i planetens historia. Avgörande steg ska tas för att öka takten med att nå miljökvalitetsmålen. Biologisk mångfald och bättre havsmiljö är några av de områden som regeringen prioriterar. Fungerande ekosystem och ekosystemtjänster utgör en bas för samhällsekonomin och för välfärden. I propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141) tas ett grepp som berör allt från skydd av mark och hav, insatser för hotade växt- och djurarter, kunskap om genetisk mångfald, natur- och kulturmiljöhänsyn i brukandet, till ökat samarbete med näringslivet. Förslagen i propositionen bidrar, om än i otillräcklig grad, till att nå de svenska miljökvalitetsmålen, generationsmålet, målen i för biologisk mångfald till 2020 samt målen inom Konventionen för biologisk mångfald (CBD). Arbetet att synliggöra värdet av ekosystem- tjänster och biologisk mångfald, genom att integrera dess värden i politiska och ekonomiska ställningstaganden ges fortsatt hög prioritet. Regeringen anser också att s.k. kompensa- tionsåtgärder rätt utformade kan vara ett intressant verktyg för att stärka biologisk mångfald och ekosystemtjänster. har presenterat sitt förslag till en strategi med etappmål, styrmedel och åtgärder som ska bidra till att nå miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. presenterades även Miljömålsberedningens betänkande Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten (SOU 2014:50). Både förslaget och betänkandet är under remissbehandling. Det är en mycket stor utmaning för att långsiktigt klara det globala mål som antogs vid partsmötet för konventionen om biologisk mångfald i om att länderna sammantaget ska säkra ett långsiktigt skydd för av land- och sötvattensytan samt av områden till . Regeringen avser att återkomma med nya preciseringar av skyddsbehov för att leva upp till konventionen. Skyddet för biologisk mångfald ska utökas, flera naturskogar ska skyddas och flera reservat ska inrättas. I skyddet av skog har både formellt skydd, frivilliga avsättningar, anpassat brukande och hänsyn till såväl naturvärden och kulturmiljöer en viktig roll att spela. På kort sikt bör hög prioritet ges åt att skydda kvarvarande skogliga värdekärnor som saknar formellt skydd och att komplettera redan skyddade områden. Regeringen anser att omfattande insatser och åtgärder behövs för att skydda områden med höga naturvärden. Regeringen föreslår därför en kraftig ökning av anslaget 1:16 Skydd av värde- full natur med och med och framåt. ska vara ett föregångsland för en hållbar utveckling inom gruvindustrin. Regeringen avser skapa nya modeller för att utveckla en miljömässigt hållbar gruvnäring och samhällsutveckling, där gruvnäringen tar sitt finansiella ansvar. Vid prospektering och gruvdrift är det viktigt att höga naturvärden inte blir oåterkalleligt förlorade, miljökraven ska ses över och vid behov skärpas. Insatserna för att skydda skogar med höga naturvärden, våtmarker, fjäll, odlingslandskap, sjöar och vattendrag samt områden behöver göras med ett helhetsperspektiv där hänsyn tas till ekologiska samband. Regeringen vill att detta bl.a. ska utvecklas inom regionala handlingsplaner för grön infrastruktur som tas fram i dialog mellan intressenter. Den miljöhänsyn som skogsägarna tar vid brukandet av skogen är en viktig del för att uppnå miljökvalitetsmålet. Utvecklingen i miljöarbetet har varit positiv men utvärderingar av miljöhänsynen i skogsbruket visar på brister i skogsbrukets miljöhänsyn, bl.a. hänsyn till hänsynskrävande biotoper, skador på fornminnen och kulturhistoriska lämningar samt skador på mark och vatten. Regeringen anser att miljöhänsynen ska öka i den brukade skogen och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 skogsvårdslagstiftningen behöver därför skärpas och preciseras. För att modernisera och tydliggöra skogsvårdslagstiftningen och för att klara miljömålen, de jämställda skogspolitiska målen och åtaganden enligt art- och habitatdirektivet och Århuskonventionen anser regeringen att det behövs en översyn av skogsvårdslagstiftningen. Utvecklingen av ett nationellt skogsprogram ska beaktas i sammanhanget. Den tätortsnära naturen har ofta höga biologiska värden och för en allt mer urbaniserad befolkning är grönområden viktiga för rekreation, hälsa och förståelse av naturen och den kulturmiljö de befinner sig i. Ytterligare åtgärder krävs för att värna skogens sociala värden, dvs. de värden som skapas av människans upplevelser av skogen. Ekonomiska bidrag som ges för att stödja lokalt engagemang i olika miljö- och naturvårdsfrågor är kostnadseffektiva satsningar. De satsningar som genomförs inom ramarna för Lokala naturvårdssatsningen () och Lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) är därför viktiga delar i arbetet att uppnå miljökvalitetmålen. finns 29 nationalparker och över 4 000 naturreservat samt andra skyddade områden. De skyddade områdena behöver förvaltas med framför allt skötsel, gränsmarkeringar och information. I många skyddade områden är naturvårdsskötseln eftersatt vilket riskerar att natur- och kulturvärden inte kan bibehållas eller vandringsleder inte kan upprätthållas. Förvaltningen av skyddad natur behöver kraftigt förstärkas. Regeringen satsar därför 2015 och framåt bl.a. på utveckling, skötsel och förvaltning av skyddade områden, artbevarande, restaurering av biologisk mångfald, viltförvaltning och insatser för friluftsliv. ska ha långsiktigt livskraftiga stammar av rovdjur som ger en biologisk mångfald, uppnår miljökvalitetsmål och är förenlig med , som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. Det behövs mer samverkan och respekt för både människa och rovdjur. behöver utvecklas för att nå dessa mål och ersättningar för förebyggande arbete och rovdjursskador på tamdjur höjs. Regeringen ökar satsningen på åtgärder för att förebygga och kompensera för 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 rovdjursskador genom att tillföra under utgiftsområde 23 anslag 1:7 och därmed förebygga konflikter kring rovdjurs- politiken. Åtgärdsprogram för hotade arter är ett viktigt komplement till de breda naturvårdssatsningar som görs dels genom områdesskydd och dels genom miljöersättningar som uppmuntrar fortsatt hävd av värdefulla odlingslandskaps- miljöer, inklusive kulturarvet i dessa. Åtgärds- program tas fram för ett urval av hotade arter som bedöms behöva något utöver de breda satsningarna på områdesskydd och miljö- ersättningar. Urvalet av arter som får åtgärds- program bör ses över med anledning av att den svenska rödlistan revideras. Regeringen verkar för att stärka skyddet för arter som hotas på grund av handel och smuggling. Flera miljöbrott, däribland artskyddsbrott, har koppling till organiserad gränsöverskridande brottslighet. Regeringen välkomnar den nya EU-förord- ningen om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter, som förväntas träda ikraft . Förordningen innebär åtaganden för att bl.a. upprätta handlingsplaner, inrätta övervakningssystem och vidta utrotnings- åtgärder. Regeringen välkomnar även inriktningen på förebyggande och effektiva åtgärder i kommissionens förslag till förändrad lagstiftning om skyddsåtgärder mot nya allvarliga växtskade- görare. Lokala koncentrationer av översvämningsmygg är ett återkommande problem i delar av landet och har föranlett bekämpning genom spridning av bekämpningsmedel innehållande bakterien Bti. Sådan verksamhet bör hanteras och finansieras på regional och lokal nivå. Regeringen vill framhålla att bekämpning med bekämpningsmedel innehållande Bti inte är en långsiktigt hållbar lösning och att det är viktigt att vidta alternativa åtgärder för att hantera problemet med översvämningsmygg på lång sikt. Regeringen anser att ansvaret för att möjliggöra och genomdriva relevanta alternativa åtgärder ligger på lokal och regional nivå. Regeringen strävar efter att utveckla de möjligheter som stärker bevarandet och det hållbara nyttjandet av biologisk mångfald både internationellt och nationellt. Därför kommer arbetet med det nationella genomförandet av Nagoyaprotokollet om tillträdet till genetiska resurser under Konventionen om biologisk mångfald (CBD) vara viktigt .