prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — Det ska vara möjligt för deltagare i syssel- sättningsfasen att studera kortare kurser (upp till ), med bibehållet aktivitetsstöd vid den kommunala vuxenutbildningen, högskolan och . Utbildningen ska dessutom bedömas medföra förbättrade förutsättningar för att få ett jobb på den reguljära arbetsmarknaden. Många av de som är långtidsarbetslösa eller står utanför arbetsmarknaden har nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller ohälsa. Även personer som har jobb och drabbas av sådan ohälsa eller funktionsned- sättning löper risk för försvagad anknytning till arbetsmarknaden. Regeringen avser därför att se över förutsättningarna för att förstärka möjligheterna till arbete och sysselsättning utifrån bl.a. förslag och den danska modellen med ”fleksjobb”. De arbetslösa måste få möjlighet till kompetensutveckling för att kunna ta de jobb som växer fram och stöd att hitta rätt jobb. Arbetsförmedlingen har en central roll i sammanhanget. Regeringen avser därför att reformera myndigheten för att förbättra dess förmåga att stärka arbetsmarknadens funktions- sätt. Regeringen anser vidare att det är viktigt att Arbetsförmedlingen har goda förutsättningar att genomföra de föreslagna reformerna inom arbetsmarknadspolitiken, t.ex. extratjänsterna, traineejobben och utbildningskontraktet samt upprätthålla kvaliteten i arbetet med nyanländas etablering. Regeringen föreslår därför att anslaget till myndigheten ökas. Regeringen föreslår också att byggs ut med motsvarande 2 000 utbildnings- platser . och framåt aviseras ytterligare 2 000 utbildningsplatser. Regeringen föreslår att medel avsätts för en ökning av såväl yrkesutbildningar som studie- förberedande utbildningar inom den kommunala vuxenutbildningen med 10 000 utbildnings- platser . Gymnasieskolans nationella program ska förbereda eleverna för ett långt yrkesliv, oavsett om eleverna vill söka arbete direkt efter gymnasieexamen, gå en eftergymnasial yrkes- utbildning, eller läsa på högskola och universitet. För att säkerställa att arbetsgivare inom varje bransch kan nyrekrytera och att unga människor kan få ett arbete, behöver varje nationellt gymnasieprogram ge en bred kunskapsbas som är nödvändig såväl i arbetslivet som för vidare studier. På dessa punkter misslyckas svensk gymnasie- skola i allt för stor utsträckning. Resultatet av att minska de gemensamma ämnenas omfattning och ta bort högskolebehörigheten för gymnasieskolans yrkesprogram har varit nedslående. Yrkesprogrammen har minskat i attraktivitet, inte ökat, som avsikten var. För att säkerställa rekryteringsbasen inom varje bransch och yrkesgrupp, inte minst inom vården och inom industrin, behöver tydliga insatser för dessa programs attraktivitet göras. Dessutom behöver yrkesprogrammens samverkan med arbetsmarknaden stärkas. För unga arbetslösa i åldrarna 20–utan avslutad gymnasieutbildning föreslår regeringen ett utbildningskontrakt. Dessa ungdomar ska få en handlingsplan där en väg stakas ut för att få godkända gymnasiebetyg. Möjlighet ges att studera med förhöjt studiebidrag. Medel avsätts även för att inom ramen för utbildnings- kontraktet kombinera studier med arbete. Regeringen föreslår också att medel avsätts för 1 600 årsplatser för studiemotiverande folkhög- skolekurser. Regeringen prioriterar programmet för den Europeiska socialfonden –2020 och framför allt sysselsättningsinitiativet för unga som syftar till att stärka ungas etablering på arbets- marknaden. Socialfondsprogrammet kommer att komplettera övriga insatser inom regeringens arbetsmarknadspolitik. Därför föreslås att totalt av medlen för den Europeiska socialfonden –2020 tidigareläggs till 2015–2017. Tillgången till högre utbildning behöver öka. Allt fler söker sig till högskolor och universitet och en tydlig arbetskraftsbrist håller på att uppstå för ett antal akademiskt utbildade yrkes- grupper. Utbildningskvaliteten ska stärkas, särskilt för de utbildningar som präglas av begränsad kontakt mellan studenter och deras lärare. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att högskolan byggs ut med fokus på bristutbildningar. föreslås en utökning om 5 000 helårsplatser vid högskolor och universitet. Platserna ökar successivt för att 2018 uppgå till drygt 14 000. För att stärka kvaliteten i högskolan föreslår regeringen att tillförs 2015 för en kvalitetssatsning på lärarutbildningen och utbildningsområdena humaniora och samhälls- vetenskap. –2018 beräknas avsättas för satsningen. För att förbättra studenternas möjligheter att fokusera på sina studier föreslår regeringen även en höjning av studielånet så att studiemedlet blir ca högre per studiemånad. Etableringslotsarna infördes i samband med att etableringsreformen trädde i kraft . har i sin granskning av etableringslotsarna (RiR 2014:14) funnit att lotsarnas uppdrag är alltför brett formulerat i förhållande till det övergripande målet om en snabbare etablering på arbetsmarknaden. rekommenderar att tjänsten ska renodlas utifrån syftet att den framför allt ska vara en arbetsförberedande insats. Regeringen vill avskaffa systemet med etableringslotsar. Regeringen avser därför att göra en översyn av rätten till etableringslots med syfte att tjänsten fr.o.m. görs till en behovsprövad insats. Detta beräknas medföra minskade utgifter för etableringslotsar. Därutöver ska översynen resultera i förslag för att avskaffa etableringslotsarna. Arbetet med nyanländas etablering utvecklas. Arbetet med att skapa bättre förutsättningar för de som utsatts för diskriminering att ta tillvara sina rättigheter behöver fortsätta. Regeringen föreslår utöver dessa insatser utökade resurser till och att uppdraget att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet som myndigheten har haft förlängs . Ytterligare medel föreslås för regional skyddsombudsverksamhet. En förstärkning av arbetslivsforskningen föreslås också. Regeringen avser genomföra en satsning för att förstärka kompetensförsörjningen i företagshälsovården. Regeringen avser därutöver lämna förslag som förhindrar att visstidsanställningar staplas på varandra . Dessutom ska ges i uppdrag att se över om personalliggare kan användas i fler branscher och att motverka svartarbete och social dumpning. 1.4.3Investeringar i infrastruktur och bostäder Investeringarna ska öka i sektorer som är grundläggande för att nya företag och arbets- tillfällen ska skapas. En fungerande och miljö- mässigt hållbar infrastruktur ska finnas i hela landet. Den samhällsservice som är ett måste för boende och företagande i varje del av landet ska erhålla stöd. För att öka robustheten i den svenska infra- strukturen utökas resurserna till drift, underhåll och rekonstruktion av den svenska järnvägsinfrastrukturen. Satsningen ökar förutsättningarna för att komma tillrätta med trafikstörningar och andra problem som förorsakar samhället och näringslivet kostnader. En bättre fungerande järnväg förstärker möjligheterna till arbetspendling och bidrar därmed till utvidgade arbetsmarknadsregioner. Tillskottet till järnvägen inverkar också positivt på sysselsättningen genom det direkta arbete som utförs. I denna proposition föreslår regeringen att medlen till drift och underhåll i järnvägsinfrastrukturen ökas med 2015–2018. Resenärer ska kunna lita på att tågen går . Såväl det nationella järnvägsnätet som den regionala spårtrafiken ska förbättras och byggas ut. Regeringen avser att inom ramen för nästkommande tolvåriga infrastrukturplan tillföra medel för att bygga ut järnvägen både avseende gods och persontrafik. Dessutom ska byggandet av banor för höghastighetståg påbörjas. Infrastrukturutbyggnaden ska stödja arbetet med att uppnå klimatmålen. Staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande vid underhållet av de svenska järnvägarna. Regeringen avser att ta ett samlat grepp på infrastruktur och bostadsbyggande . Såväl staten som kommersiella fastighetsägare har ett intresse av en väl fungerande infra- struktur. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning för att undersöka hur större infra- strukturprojekt kan finansieras genom uttag av en särskild skatt eller avgift. En statlig förhandlingsperson kommer att utses för att samordna kontakter med kommuner som kan bygga fler bostäder på citynära flygplatsmark. Miljonprogrammets flerbostadshus ska moderniseras på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt. Ett investeringsbidrag för reno- veringar av flerbostadshus i miljonprograms- områdena som bl.a. bidrar till energi- effektivisering föreslås. Möjligheten till ökat inflytande för hyresgästerna i renoverings- processen ska ses över i en utredning och förslag lämnas . Ett klimatomställningsstöd inrättas för att öka lokala gröna investeringar som både stärker sysselsättningen som det leder in den svenska ekonomin på en mer hållbar väg. Fler svenska städer behöver förbättra sin kollektivtrafik bl.a. i syfte att minska klimat- utsläppen. Det är viktigt för en god stads- utveckling att binda samman staden. Regeringen föreslår i denna proposition att avsätts till insatser för förbättrade stadsmiljöer 2015–2018 i form av statlig med- finansiering till lokala och regionala investeringar i kollektivtrafik i tätort. Möjligheterna att bo och verka i hela landet ska förbättras. Landsbygdens näringsliv ska utvecklas genom bl.a. förbättrad lokal infra- struktur och lokal service. Den statliga servicen och närvaron på landsbygden bör säkras och förbättras. Regeringen avser att inom ramen för nästkommande infrastrukturplan genomföra byggstart av Norrbotniabanan mellan och . Regeringen avser att tillsätta en parlamentarisk utredning om landsbygdens förutsättningar. Utredningen ska lämna förslag på hur en långsiktigt hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik bör se ut, bl.a. utifrån en analys av vilka insatser som är mest effektiva för att främja tillväxt, sysselsättning och boende på landsbygd. Landsbygdsprogrammets nationella medfinansiering ökas med 2015, och beräknas ökas med för perioden –2020. Medelförstärkningen utgör en fortsättning på de som föreslogs tillföras programmet i samband med vårändringsbudgeten 2014. Medlen ska användas till att stärka tillgången till bl.a. bredband, drivmedelsstationer och lanthandlare. Landsbygdsprogrammets stöd till ekologiskt jordbruk ska förstärkas. Regeringen avser att återkomma avseende programmets framtida inriktning. Regeringens insatser för hela sammanfattas i tabell 1.7. Tabell 1.7 Reformer för hela Infrastruktur (underhåll) mot jordskred och andra Landsbygd (service och 1.5Reformer för en bättre miljö och ett hållbart klimat Låga klimatambitioner och en ovilja att med kraft ställa om till miljövänlig produktion riskerar vår natur, människors hälsa och framtida konkurrenskraft. Under mandat- perioden ska användningen av fossila bränslen tydligt minska. Stimulanser och ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om . Miljöskatternas styrande effekt ska öka. 1.5.1Begränsa klimatförändringarna och stoppa miljöförstöringen Att stoppa miljöförstöringen och minska klimatutsläppen är en av vår generations största utmaningar. En framåtsyftande miljöpolitik som löser miljöproblem skapar nya möjligheter för jobb och utveckling. Med ny grön teknik är det inte bara möjligt att minska miljöpåverkan utan också att skapa nya resurser för att utveckla välfärdssamhället. Genom att minska förbrukningen av resurser, eller genom att återanvända och återvinna produkter, kan belastningen på jordens gem- ensamma resurser minskas. Både globalt och i går utvecklingen dock åt fel håll. är prognosen att enbart 2 av de 16 nationella miljökvalitetsmålen nås. Arbetet med de nationella miljökvalitetsmålen stärks så att avgörande steg tas för att dessa mål uppfylls. Arbetet med minskade klimatutsläpp, för en giftfri miljö, biologisk mångfald och bättre havsmiljö är prioriterat. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Om temperaturen fortsätter att stiga i den takt som förutspås kommer det att leda till mycket allvarliga konsekvenser för livet på jorden. Temperaturökningen har redan fått katastrofala följder för den biologiska mångfalden och lett till en av de största artutrotningarna i planetens historia. Mångfalden av arter som bygger eko- systemen är en förutsättning för människans existens eftersom de producerar föda, rent vatten och det livsviktiga syret. Det krävs ett samman- hållet globalt och nationellt politiskt arbete för att säkra en god miljö även . En ny global och rättsligt bindande överens- kommelse om markant minskade utsläpp av växthusgaser efter 2020 är helt avgörande för att nå framgångar i det globala klimatarbetet. Regeringen vill fortsätta att bygga allianser, skapa förtroende och driva på inför klimat- toppmötet i och därefter. Regeringen anser att EU ska befästa sin roll som internationellt ledande och ska driva på för detta. EU ska agera kraftfullt, ha ambitiösa egna åtaganden och konstruktivt bidra för att åstadkomma ett globalt klimatavtal. Det krävs att enskilda medlemsländer är beredda att gå före och visa ledarskap för att möjliggöra en tillräckligt ambitiös EU-politik. Regeringen kommer verka för att EU:s ambition i de internationella klimatförhandlingarna höjs. Regeringen avser att införa ett klimatpolitiskt ramverk. ska säkerställa att minskar utsläppen i den takt som behövs för att nå våra internationella åtaganden. Delmål för ska sättas, såväl som sektorsvisa mål för bl.a. trafik, boende och jordbruk. En årlig avstämning av måluppfyllelsen ska göras. Genom ett nytt klimatinvesteringsstöd till kommuner och regioner (KLOKT-stöd) stärks kommunernas arbete för minskade klimat- utsläpp. Regeringen föreslår att avsätts 2015 för KLOKT-stödet. och framåt beräknas avsättas. Regeringen avser att införa ett s.k. bonus/malus-system, där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället med en bonus och fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid får högre skatt (malus). Regeringens ambition är att utforma de ekonomiska styrmedlen för biodrivmedel på ett sätt som ger långsiktigt goda villkor för hållbara biodrivmedel. Exempelvis avser regeringen att undersöka möjligheterna att införa ett kvot- pliktssystem för biodrivmedel. Ett system som på ett kostnadseffektivt sätt premierar bränslets klimatnytta är av särskilt intresse. Hållbarheten gentemot om statligt stöd ska särskilt beaktas. Avsikten är att ett nytt system ska vara på plats . ska även olika metoder för att få flyget att i högre utsträckning bära sina egna klimatkostnader undersökas. Miljöpåverkan från transportsektorn ska minskas. Regeringen påbörjar och skyndsamt ett arbete med att införa en avstånds- baserad vägslitageskatt som även omfattar utländska åkare, med ambitionen att detta ska genomföras . En sådan skatt bidrar till att långväga godstransporter flyttas från lastbil till tåg och sjöfart och bidrar till schysta villkor inom åkerinäringen. Regeringen anser att företag och industri ska ges långsiktiga spelregler för att delta i klimatarbetet. Tillsammans med branscherna avser regeringen utveckla system för energieffektivisering, teknikutveckling och nya affärsmodeller baserade på större inslag av miljöhänsyn. Genom en längre produktiv användning av material, återanvändning och större effektivitet kan konkurrenskraften för svenska företag förbättras. Avfallet ska minska och återvinningen öka. Det ska vara lönsamt att återvinna och enkelt för hushållen att källsortera avfall. Det ska ske genom att samla ansvaret för insamlingen hos kommunerna. Avfallshierarkin ska föras in i . För att ytterligare stärka de statliga insatserna för klimatanpassning föreslås en ökning av anslagna medel med 2015. Därutöver föreslås en höjning av anslaget för förebyggande insatser mot jordskred och andra naturolyckor med 2015. För att skydda miljön och människors hälsa måste användningen av farliga kemikalier minska. Särskilt viktigt är det att minska barns exponering för farliga kemikalier. Platser där barn vistas , t.ex. förskolor och skolor, ska vara giftfria. Arbetet för en giftfri miljö sker på flera nivåer, både globalt, inom EU och på nationell nivå. Regleringen inom kemikalie- området är i hög grad harmoniserad inom EU och där har en viktig roll i att vara pådrivande i kemikaliearbetet. När kring farliga kemikalier inte räcker till ska ha ambitionen att gå före med nationell lagstiftning. Det finns också ett visst utrymme för nationella insatser och ett sådant område rör möjligheten att införa ekonomiska styrmedel, som t.ex. en kemikalieskatt. Att införa en skatt på varor som innehåller farliga kemikalier kan vara ett kostnadseffektivt sätt att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av farliga kemikalier. Regeringen inväntar därför med intresse resultatet av den utredning om ekonomiska styrmedel för kemikalier (dir. 2013:127) som tillsattes 2013 och som ska lämna sitt slut- betänkande . Skyddet för biologisk mångfald ska utökas. Fler naturskogar ska skyddas och naturvårds- hänsynen ska öka i den brukade skogen. För att nå de miljökvalitetsmål som berör biologisk mångfald föreslår regeringen därför kraftigt ökade resurser för skydd och skötsel av värdefull natur. Anslagen för värdefull natur föreslås ökas med 2015. Dessutom föreslås avsättas för insatser för att främja hållbart skogsbruk. Som en del av satsningen för att nå miljömålen föreslår regeringen att totalt tillförs de viktigaste myndigheterna inom miljömåls- samt till länsstyrelserna. Dessutom ska ett miljömålsråd inrättas. Fisket och haven ska skyddas genom fler reservat. Fler områden ska vara fria från bottentrålning och kraftfulla insatser mot övergödning ska vidtas. Ett livskraftigt kustfiske ska värnas. För att förbättra tillståndet i våra hav och sjöar avser regeringen avsätta ytterligare 2015 för insatser för bättre havs- och vattenmiljö. Dessutom avsätts för miljöövervakning, främst för att förbättra mätningen och uppföljningen av tillståndet i hav, sjöar och vattendrag. Rent vatten är en livsförutsättning, därför behövs ett stärkt skydd och fler förebyggande insatser för att skydda dricksvattnet. positiva effekter på miljön såsom musselodling är viktiga. Regeringen avser stärka djurskyddets tillsyn genom ökade resurser till länsstyrelserna som finansieras genom att återinföra ett avgifts- system för kontrollerna. Djurhållningen ska utvecklas på ett sådant sätt att djuren får möjlighet att utföra sitt naturliga beteende och så att beteendestörningar förebyggs. ska vara en föregångare för en hållbar utveckling inom gruvindustrin, som är viktig för . Regeringen avser medverka till att nya modeller skapas för att utveckla samhällets och gruvnäringens ansvar för att finansiera de investeringar som krävs för en miljömässigt hållbar gruvnäring och samhällsutveckling. Regeringen avser i detta sammanhang att göra en översyn av mineralavgiften och återkomma till med förslag. Miljökraven vid prospektering och prov- borrning ska skärpas. Vid tillståndsprövning ska turistnäringens och andra lokala näringars intresse beaktas. En analys av framkomliga vägar för att uppnå detta ska göras inom . ska inte öppna upp för utvinning av uran, olja eller gas. Miljö- och klimatskatter är avgörande för att minska vår miljö- och klimatpåverkan. Skatten på bekämpningsmedel har varit oförändrad . Skatterna på naturgrus och avfall som deponeras har varit oförändrade . Det är därför lämpligt att dessa skatter anpassas efter förändringar i den allmänna prisutvecklingen i syfte att undvika att skatternas styreffekt urholkas. Regeringen avser också att av miljöskäl åter införa en skatt på handelsgödsel. Dessutom ökas koldioxid- relateringen av fordonsskatten i syfte att öka incitamenten att äga fordon med låga koldioxid- utsläpp. Den viktbaserade fordonsskatten höjs för att undvika att äldre fordon, som allmänt sett är sämre ur miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt, beskattas lindrigare. Regeringen aviserar även förslag om att höja energiskatten på diesel. För lätta fordon som drivs med diesel bör fordonsskatten sänkas något om energiskatten på diesel höjs. 1.5.2En energipolitik för ett hållbart samhälle Energipolitiken är en fundamental del av byggandet av ett hållbart samhälle. är sysselsättningen i beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. har särskilt bra förutsättningar att bygga ut den förnybara energin genom vår goda tillgång till vatten, vind och skog. ska ha ett energisystem förnybar energi. Säkerhets- kraven för kärnkraften skärps. Regeringen avser tillsätta en för blocköverskridande samtal om energi- politiken i syfte att skapa en långsiktigt hållbar energiöverenskommelse. Regeringens ingång i dessa samtal är att kärnkraften ska ersättas med förnybar energi och energieffektivisering. Den förnybara elproduktionen bör byggas ut ytterligare. Regeringen anser att målet ska vara ny el från förnybara källor , vilket ska ersätta nuvarande målsättning, och ett mål ska tas fram. Det teknikneutrala elcertifikatsystemet för förnybar elproduktion ska användas för att uppnå detta mål. Regeringen avser att inleda diskussioner med för att kunna möjliggöra detta. Ytterligare stöd till solkraft och till havsbaserad vindkraft behövs därutöver. Regeringens mål är att det ska vara enkelt och lönsamt att producera sin egen el. För att underlätta för privatpersoner och företag att investera i framställning av el från förnybara energikällor för egen förbrukning, föreslår regeringen därför att en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el införs . Regeringen kommer att följa upp och utvärdera skattereduktionen samt undersöka möjligheterna att förenkla förfarandet, ytterligare underlätta för privatpersoners egen- produktion av el, och att låta fler, såsom andelsägare av förnybar el, komma i åtnjutande av skattereduktionen. För att ytterligare stärka utvecklingen och etableringen av solceller föreslår regeringen att avsätts 2015–2018. Regeringen anser att kärnkraften ska bära en större andel av sina samhällsekonomiska Regeringen avser att höja kärnavfalls- avgiften. Regeringen avser ta ett helhetsgrepp om det statliga bolaget och av styrningen av bolaget i syfte att göra det ledande i om- ställningen av energisystemet mot en högre andel förnybar energi. planer på att förbereda för byggandet av ny kärnkraft avbryts. 1.6Reformer för att vända resultaten i skolan Den svenska är en av grundpelarna för ett välfungerade samhälle. står dock inför betydande utmaningar. Resultaten i de internationella kunskapsmätningarna har försämrats tydligt både och i jämförelse med vår omvärld. Utvecklingen har pågått men har accelererat . Den senaste PISA-undersökningen visade att de svenska eleverna haft den sämsta resultatutvecklingen av samtliga deltagande länder i ämnesområdena läsförståelse, natur- vetenskap och matematik och resultaten ligger numera under genomsnittet bland OECD- länderna. Även elevernas förmåga till problem- lösning har försämrats. Den svaga resultatutvecklingen har också visat sig i att allt fler elever lämnar utan att vara behöriga till något av gymnasieskolans nationella program. Andelen elever som saknar denna behörighet har ökat successivt och uppgick till . En av anledningarna till att gymnasiebehörigheten sjunkit är att andelen elever som inte uppnått godkänt betyg i matematik har ökat. Inte bara resultaten har blivit sämre, det finns även oroande tecken på att likvärdigheten i skolan har försämrats. Med likvärdighet avses att alla elever oavsett bakgrund ges en likvärdig utbildning. Skillnaderna i studieresultat mellan skolor och mellan kommuner har ökat. Satsningar på är därför en av de främsta prioriteringarna för regeringen i denna budgetproposition. För att vända de fallande skolresultaten krävs skolreformer med fyra huvudsakliga inrikt- ningar. Investeringar behöver göras i de yngre åldrarna för att tidigt möta elevernas utmaningar och säkerställa att små utmaningar inte utvecklas till att bli stora problem.