prop · H103213 · 2014-04-01 00:00:00 — rörlighet till och från . Antalet resor till och från skulle därigenom kunna antas öka, även om ökningen i någon mån kan dämpas av det förhållandet att mer frekventa korta besök i ursprungslandet Hur stor ökningen blir går inte att säga. Förslaget kan emellertid antas komma att påverka miljön i någon mån. Hur stor denna påverkan blir beror på flera faktorer, såsom det ökade antalet resor och val av färdmedel, och går inte att uppskatta. Påverkan bedöms dock marginell. Förslagen främjar rörlighet och kan troligen möjliggöra för migranter att i ökad mån ta med sig sina barn till eller att förenas med barn som befinner sig i hemlandet. Migration kan i sig innebära en påfrestning för barn, men ger flera positiva effekter. huvudsak påverka barn positivt. Förslaget att införa en möjlighet att i undantagsfall bevilja förlängt arbetstillstånd (se avsnitt 7.2) innebär en ökad flexibilitet för arbetskraftsinvandrare och deras arbetsgivare. förlängning av arbetstillståndet utifrån en bedömning av förhållandena i det enskilda fallet. Arbetskraftsinvandrarens behov av förlängt 2013/14:213 arbetstillstånd speglar ofta arbetsgivarens behov av att behålla just honom eller henne i verksamheten. Det är inte möjligt att uppskatta hur många företag som kan komma att beröras. Eftersom det är fråga om en undantagsbestämmelse rör det sig dock om ett begränsat antal företag som är verksamma i branscher där anställningar av tredjelandsmedborgare förekommer. Företagen kan vara av varierande storlek. Förslaget kan inte förutses medföra några ökade administrativa eller andra kostnader för företagen. Förslaget bedöms inte påverka konkurrensförhållandena för företagen och någon särskild hänsyn till små företag bedöms inte nödvändig vid utformningen av förslaget. Regeringens förslag: Författningsändringarna ska träda i kraft . För en flykting eller en annan skyddsbehövande som har återvänt till ett land där han eller hon har varit bosatt därför att de politiska förhållandena i det landet har ändrats, gäller 7 kap. 7 § i sin äldre lydelse. Kommitténs förslag är att det införs en övergångsbestämmelse som innebär att återkallelse av permanent uppehållstillstånd för flykting eller annan skyddsbehövande vars bosättning i landet upphörde senast dagen före ikraftträdandet får ske tidigast när har förflutit efter det att bosättningen upphörde, trots att anmälan om att det permanenta uppehållstillståndet ska bestå inte har gjorts. Kommittén lämnar inte något förslag för ikraftträdande. Remissinstanserna: och förenade studentkårers doktorandkommitté samt väcker frågan om övergångsbestämmelser i anslutning till förslagen om att internationella doktorander ska kunna kvalificera sig för permanent uppehållstillstånd och en ny undantagsregel gällande återkallelse av permanent uppehållstillstånd (se avsnitten 6 och 8). Skälen för regeringens förslag: De föreslagna författningsändringarna bör träda i kraft . De bör därför träda i kraft . . Det innebär att de föreslagna reglerna, med undantag för vad som anges nedan, ska tillämpas vid prövning som sker från och med den dag då de nya reglerna träder i kraft (jfr RÅ 1991 ref. 1). I propositionen föreslås en ny undantagsregel i utlänningslagen (2005:716) som innebär att ett permanent uppehållstillstånd får återkallas tidigast när förflutit efter det att bosättningen här i landet upphörde, om utlänningen har gjort en anmälan till om att få ha kvar uppehållstillståndet trots att bosättningen upphör. Den nya undantagsregeln kommer att ersätta den nuvarande undantagsregeln för flyktingar och andra skyddsbehövande, som gäller utan krav på en sådan Prop. 2013/14:213 i förväg gjord anmälan till . När denna särreglering för flyktingar och andra skyddsbehövande upphör att gälla, kommer frågan om återkallelse av deras permanenta uppehållstillstånd på grund av upphörd bosättning att bedömas enligt huvudregeln och den nya undantagsregeln. Detta gäller även för de flyktingar och andra skyddsbehövande som för ikraftträdandet redan har rest ut från . Dessa utlänningar har inte haft anledning eller ens möjlighet att göra en anmälan om att få behålla det permanenta uppehållstillståndet före utresan, eftersom det inte tidigare funnits någon sådan anmälningsplikt. För att de inte ska hamna i ett sämre läge efter ikraftträdandet av den nya regeln bör en övergångsbestämmelse införas. Något skäl att frångå de krav avseende återvändandet som gäller enligt nuvarande undantagsregel finns inte. Mot den bakgrunden föreslår regeringen en övergångsbestämmelse som innebär att den nuvarande undantagsregeln fortsatt ska gälla för en flykting eller en annan skyddsbehövande som har återvänt till ett land där han eller hon har varit bosatt därför att de politiska förhållandena i det landet har ändrats. Regeringen anser inte att det därutöver finns något behov av övergångsbestämmelser i fråga om de föreslagna författningsändringarna. 13.1Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) 5 § Ett permanent uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft 1.uppehållstillstånd för arbete eller EU-blåkort utfärdat av , eller 2.uppehållstillstånd för studier som avser utbildning på forskarnivå. Uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som har sin försörjning ordnad på annat sätt än genom anställning. Om utlänningen ska bedriva näringsverksamhet ska han eller hon ha förmåga att bedriva den aktuella verksamheten. Paragrafen behandlar uppehållstillstånd på grund av arbete, utbildning på forskarnivå eller försörjning på annat sätt. Övervägandena finns i avsnitt 7.1 och 8.1. Ändringarna i första stycket innebär att den tid under vilken utlänningen kan kvalificera sig för ett permanent uppehållstillstånd förlängs från till . Det införs också (första stycket 2) en möjlighet för en utlänning, som i sammanlagt har haft uppehållstillstånd för studier som avser utbildning på forskarnivå, att kvalificera sig för permanent uppehållstillstånd med stöd av denna bestämmelse. Med utbildning på forskarnivå avses i högskoleförordningen (1993:100) utbildning som ska leda fram till en 2013/14:213 licentiatexamen eller konstnärlig licentiatexamen respektive en doktorsexamen eller en konstnärlig doktorsexamen. Första stycket ändras även redaktionellt. 15 a § Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får beviljas en utlänning vars ansökan om uppehållstillstånd som flykting enligt 4 kap. 1 § eller annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § eller motsvarande äldre bestämmelser avslagits genom ett lagakraftvunnet beslut, om utlänningen vistas här och 1.sedan minst fyra månader har en anställning som uppfyller de krav som anges i 6 kap. 2 § första stycket och avser en tidsperiod om från ansökningstillfället, eller 2.enligt 3 § första stycket 1–4, 3 a § första stycket 1 eller andra stycket har stark anknytning till en person som beviljats uppehållstillstånd enligt 1. En ansökan om tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt första stycket ska ha kommit in till senast efter det att beslutet att avslå ansökan om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande har vunnit laga kraft. Paragrafen behandlar i vilka fall en utlänning vars ansökan om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande avslagits kan beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete. Övervägandena finns i avsnitt 7.3. Ändringen i första stycket första punkten innebär att det nuvarande kravet på sex månaders anställning för att uppehållstillstånd för arbete ska kunna beviljas för en utlänning som fått avslag på en asylansökan ändras till fyra månaders anställning. 23 § Regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för studier eller besök. Regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för en utlänning som slutfört en högskoleutbildning för vilken uppehållstillstånd för studier beviljats och för hans eller hennes familjemedlemmar. Regeringen får meddela föreskrifter om att en ansökan om uppehållstillstånd får bifallas om det följer av en överenskommelse med en främmande stat. Regeringen får meddela föreskrifter om när uppehållstillstånd får ges till en utlänning som har ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat och till anhöriga till en sådan utlänning. Regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för forskning och för medföljande familjemedlemmar till en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd för forskning. Regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd för arbete, studier eller näringsverksamhet. Paragrafen innehåller bemyndiganden för regeringen att meddela föreskrifter om uppehållstillstånd i vissa särskilt angivna fall. Den behandlas i avsnitt 8.2, 8.3 och 9. Andra stycket, som är nytt, innehåller ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för en utlänning som slutfört en högskoleutbildning, för vilken upphållstillstånd för studier beviljats, och för hans eller hennes familjemedlemmar. Ändringen i sjätte stycket innebär att regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till en tredjelandsmedborgare som har beviljats uppehållstillstånd för studier Prop. 2013/14:213 eller näringsverksamhet. Paragrafen har i övrigt ändrats endast språkligt. 2 a § Ett arbetstillstånd enligt 2 § första stycket får inte ges än . Det får heller inte avse än anställningstiden. Den sammanlagda tillståndstiden för arbetstillstånd enligt 2 § första stycket får Om det finns särskilda skäl får dock den sammanlagda tillståndstiden vara högst . Ett arbetstillstånd enligt 2 § första stycket ska knytas till en viss arbetsgivare och avse ett visst slag av arbete. Efter en sammanlagd tillståndstid ska tillståndet knytas endast till ett visst slag av arbete. Paragrafen reglerar arbetstillståndets giltighet i tiden samt dess koppling till arbetsgivare och slag av arbete. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. Ändringen i andra stycket innebär att får bevilja förlängt arbetstillstånd även efter en sammanlagd tillståndstid om det finns särskilda skäl. Det kan t.ex. vara fråga om en utlänning som inte har för avsikt att bosätta sig i och därför inte kan beviljas permanent uppehållstillstånd, men som behöver ytterligare tillstånd att arbeta i för att slutföra en arbetsuppgift. Det kan också vara fråga om en utlänning som har haft uppehållstillstånd på grund av arbete , men som på grund av flera korta arbetslöshetsperioder stått utanför arbetsmarknaden på ett sådant sätt att permanent uppehållstillstånd inte kan påräknas (se Den sammanlagda tillståndstiden, efter förlängning på grund av särskilda skäl, får vara högst . Paragrafen har i övrigt ändrats endast språkligt. 7 § Ett permanent uppehållstillstånd ska återkallas för en utlänning som inte längre är bosatt i . Om utlänningen anmält till att han eller hon vill ha uppehållstillståndet kvar trots att bosättningen upphör, får uppehållstillståndet dock återkallas tidigast när har förflutit efter det att bosättningen här i landet upphörde. Paragrafen behandlar återkallelse av permanent uppehållstillstånd. Övervägandena finns i avsnitt 6. Ändringen innebär att det under vissa förutsättningar ska vara möjligt att frångå huvudregeln i första stycket om återkallelse av permanent uppehållstillstånd på grund av upphörd bosättning. anmält till att han eller hon vill att uppehållstillståndet ska bestå trots att bosättningen i upphör, får återkallelse ske tidigast när förflutit efter det att bosättningen här i landet Bestämmelsen är inte avsedd att påverka den gängse bedömningen av om bosättningen i har upphört, eller om det kan finnas skäl att underlåta att återkalla uppehållstillståndet med beaktande av bestämmelsen i 5 kap. 3 a § 4 UtlL (jfr MIG 2007:34 och MIG 2009:12). Ändringen innebär att den nuvarande särregleringen för flyktingar eller andra skyddsbehövande upphör att gälla. 2013/14:213 Övergångsbestämmelser Denna lag träder i kraft . För en flykting eller en annan skyddsbehövande som har återvänt till ett land där han eller hon har varit bosatt därför att de politiska förhållandena i det landet har ändrats, gäller 7 kap. 7 § i sin äldre lydelse. Andra punkten innebär att den nuvarande undantagsregeln i 7 kap. 7 § andra stycket UtlL fortsatt ska gälla för en flykting eller en annan skyddsbehövande som senast dagen före ikraftträdandet av de nya författningsbestämmelserna har återvänt till ett land där han eller hon har varit bosatt därför att de politiska förhållandena i det landet har ändrats. För dessa personer gäller alltså att uppehållstillståndet får återkallas tidigast efter att bosättningen i upphört trots att utlänningen inte gjort någon anmälan till . 13.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap 9 § Den som har fyllt och som har förlorat eller befriats från sitt svenska medborgarskap återfår detta genom anmälan, om han eller hon 1.har permanent uppehållstillstånd i , 2.har haft hemvist här i landet under sammanlagt , och 3.sedan två år har hemvist här i landet. Paragrafen innehåller bestämmelser om återvinning av svenskt medborgarskap. Övervägandena finns i avsnitt 10. Punkten två har ändrats på så sätt att det tidigare kravet på att hemvist här i landet ska ha varit uppfyllt har tagits bort. 13.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare 2 § Lagen gäller för nyanlända invandrare som har fyllt 18 men inte , är folkbokförda i en kommun och har beviljats 1.uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 § första stycket utlänningslagen (2005:716), 2.uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 a § första stycket 1–3, andra eller tredje stycket utlänningslagen, 3.uppehållskort efter ansökan enligt 3 a kap. 10 § utlänningslagen, 4.uppehållstillstånd på grund av stark anknytning enligt 5 kap. 15 a § första stycket 2 utlänningslagen, eller 5.uppehållstillstånd som familjemedlem eller anhörig enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 5 kap. 23 § tredje, fjärde eller, när det gäller familjemedlem till en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd för arbete, sjätte stycket utlänningslagen. Lagen gäller dock inte nyanlända som går i gymnasieskola eller är medborgare i ett land som är anslutet till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i . Paragrafen definierar vilka som omfattas av lagens bestämmelser. Femte punkten justeras till följd av att styckeindelningen i 5 kap. 23 § utlänningslagen (2005:716) ändras. Kommittén har utförligt och på ett övergripande plan i ett delbetänkande (SOU 2010:40) kartlagt och diskuterat cirkulär migration och utveckling. Denna kartläggning och diskussion utgör en grund för kommitténs ställningstaganden och förslag i detta slutbetänkande. En för kommittén central fråga är hur man ska se på begreppet cirkulär Kommittén anser att det inte är lämpligt med en strikt definition av begreppet utan menar att alla migrationsrörelser som innefattar en rörelse till ett land och sedan åter till ursprungslandet är en form av cirkulär migration. I en del fall upprepas rörelsen och blir en återkommande cirkulär migration. Kommittén har som en följd av sina diskussioner om cirkulär migration konstaterat att man måste lägga ett livsperspektiv på migration för att fullt förstå vad som sker och vilken påverkan är på utvecklingen. Personer som invandrat till vårt land kan senare bli cirkulärmigranter. Några migranter flyttar mellan olika länder och de flesta migranter rör sig frekvent mellan olika länder utan att för den skull i formell mening flytta. Vi menar vidare att målgrupp för denna politik är alla migranter oberoende av varför de kommit till eller på vilken grund de fått uppehållstillstånd, samt oberoende varför en migrant lämnar och kanske återvänder. För att beskriva den del av den cirkulär migrationen som är mätbar i den officiella statistiken lät kommittén () göra en bearbetning av befintlig statistik. I förhållande till statistiken definieras cirkulärmigranter som alla individer som flyttat över en nationsgräns minst två gånger. Statistiken visar att fler än 2 000 000 cirkulära flyttningar som involverat gjorts . 850 000 personer har gjort cirkulära flyttningar till eller från , cirka 280 000 av dem bor här. En stor del av cirkulär- migranterna är personer födda i . Bland de utrikes födda kommer de flesta från ett annat nordiskt land. Geografisk närhet har synbart stor betydelse för migrationen, men sätter globaliseringen tydliga spår på migrationsmönstren. Den inomnordiska cirkulära migrationen dominerade stort , men har den minskat något som migrationsutbytet med EU:s medlemsstater och länder som och har ökat. I den internationella debatten om cirkulär migration framställs ofta hela fenomenet såsom något där det finns tre vinnare. vinner på sin flyttning genom att han eller hon förbättrar sina levnadsvillkor och breddar sin kompetens och erfarenhet. migranten flyttar till får ett tillskott av erfarenhet och kompetens och migranten fyller en lucka på arbetsmarknaden som annars hade varit svår Ursprungslandet får tillbaka såväl pengar som migranterna sänder till sina familjer och som de använder på bästa sätt, som kompetens och erfarenhet genom att migranten återvänder för längre eller till ursprungslandet. Kommittén visar också att kunskap, erfarenheter och värderingar förs tillbaka till ursprungslandet från diasporor även när det inte är förknippat med en regelrätt flyttning. Kommittén ställer sig i allt väsentligt bakom denna positiva syn på cirkulär migration och utveckling. I många länder, också inom EU, likställs cirkulär migration med program för migrationsutbyte mellan länder, ofta begränsade till vissa begränsade delar av arbetsmarknaden. Vanligen är det ett program grundat på ett bilateralt avtal mellan länder. Kommittén kallar detta för styrd cirkulär migration och förordar i stället att man ska främja spontan cirkulär migration, dvs. ett system där individen själv bestämmer när han eller hon ska migrera och där arbetsgivaren själv avgör om man ska anställa arbetskraft från tredje land. Med detta synsätt som grund är alla migranter i potentiella cirkulärmigranter. Analogt till detta är alla personer födda i potentiella cirkulärmigranter eftersom ingen vet om någon av dem kommer att flytta från och i ett senare skede komma tillbaka hit igen. Forskning och erfarenhet har visat att för att skapa förutsättningar för integration och i fortsättningen kanske en cirkulär migration, är en tillståndsform där migranten själv i största omfattning kan bestämma över sitt liv det mest fördelaktiga. Utveckling är ett mycket sammansatt område och det är ett stort antal faktorer som påverkar ett lands utveckling. Kommittén menar dock att en enskild migrant genom sin verksamhet och sitt beteende kan påverka utvecklingen i sitt ursprungsland. Det kan exempelvis vara fråga om att en migrant sänder hem pengar till familjen, vilket kanske möjliggör barns skolgång eller sjukhusbesök. En del av de hemsända pengarna används också till investeringar. Vidare tar migranten med sig sin kompetens och kunskap samt nya värderingar vid längre eller kortare vistelser i Kommittén menar att diasporor spelar en viktig roll i ursprungslandets Många i diasporan är starkt engagerade i utvecklingen i ursprungsländerna antingen på individuell basis eller i sammanslutningar av landsmän eller i diasporaorganisationer. Av befolkning är 14 procent födda utomlands. På motsvarande sätt har en diaspora utomlands. ningsvis bor 250 000 svenskar utomlands. Vidare har 170 000 utrikes- födda migranter, som en period bott i , flyttat Denna svenska diaspora utomlands har betydelse för En viktig utgångspunkt för kommittén är att migration är något positivt och utvecklande för vårt samhälle. Den demografiska utvecklingen i och behovet på arbetsmarknaden underbygger behovet av För att kunna konkurrera om internationell arbetskraft måste vara ett attraktivt land för migranter. Kommittén har sett reformen för arbetskraftsinvandring 2008 som en bas att utgå från i sina förslag. regelverket har varit i kraft har drygt 14 000 arbetskraftsinvandrare kommit till , för en längre eller av arbete. tredjedel av dessa är personer med hög utbildning, medan ungefär hälften har ingen eller kort utbildning. Kommittén har i sitt arbete särskilt undersökt tre grupper av migranter och på vilket sätt dessa kan bidra till utveckling. betonas att alla migranter oberoende av vilken anledningen var till att de kom till har en potential att påverka utvecklingen i sina ursprungsländer. Bland de särskilda grupperna handlar det om arbetskraftsmigranter som går direkt in på arbetsmarknaden i och fyller ett behov här. Många av dem är inriktade på att återvända till ursprungslandet med sina nya erfarenheter. Internationella studenter kan genom sin vistelse i bygga på sin kompetens och erfarenhet, vilket i förlängningen kan vara utvecklande för ursprungslandet. Näringsidkare med utländsk bakgrund som startar verksamhet i ursprungslandet bidrar till utveckling och skapar sysselsättning. På samma sätt bidrar näringsidkare som startar verksamhet i till utvecklingen och sysselsättningen här. Underlätta för cirkulär migration I syfte att förenkla för cirkulärmigranter att flytta mellan olika länder har kommittén gjort överväganden kring permanent uppehållstillstånd och bosättningskrav. Kommittén föreslår en undantagsregel från bestämmelsen om att permanent uppehållstillstånd ska återkallas när bosättningen upphör. Förslaget innebär att ett permanent uppehållstillstånd får återkallas tidigast när har förflutit efter det att bosättningen i upphörde. En förutsättning för detta är att en anmälan om att uppehållstillståndet ska bestå görs före avresan. Denna undantagsregel innebär en trygghet för migranten genom att kopplingen till finns kvar trots att bosättningen för upphör. En ökande globalisering innebär nya krav på politiken och utlänningslagstiftningen. Kommittén menar att det bör vara möjligt att överväga förändringar i grundläggande begrepp som bosättningskravet i lagstiftningen. Kommittén har uppmärksammat att en naturaliserad svensk medborgare i en del fall kan tvingas ge upp sitt svenska medborgarskap i samband med en flyttning tillbaka till sitt ursprungsland. Detta är vanligast i de fall när ursprungslandet generellt inte accepterar dubbelt medborgarskap eller inte accepterar dubbelt medborgarskap för vissa politiska eller statliga tjänster. För att förenkla möjligheterna till cirkulär migration föreslår kommittén att kraven för att återvinna det svenska medborgarskapet förenklas något. Kommittén föreslår att kravet på hemvist i under sammanlagt inte längre ska behöva vara uppfyllt . En stark anknytning till grundad hemvist kan uppnås även om hemvisten har varit som vuxen. Kommittén menar att det bör kunna komma fler arbetskraftsmigranter till . Det råder brist på utbildad arbetskraft på delar av arbetsmarknaden, vilket kan komma att förstärkas av den demografiska strukturen. Många av arbetskraftsmigranterna är redan från början inställda på att bli cirkulärmigranter och har med sina nya erfarenheter från arbetsmarknaden goda möjligheter att bidra till utvecklingen i sina ursprungsländer. Detta gör dem speciellt intressanta utifrån aspekten migration och utveckling. I syfte att göra regelverket för arbetskraftsinvandring mer flexibelt föreslås att tidsbegränsade arbetstillstånd ska kunna ges under en sammanlagd än om det finns särskilda skäl. Förslaget underlättar för personer som inte har för avsikt att bosätta sig i , men som vill arbeta i . Förslaget underlättar också för personer som stått utanför arbetsmarknaden exempelvis på grund av föräldraledighet eller sjukskrivning. Ett annat förslag som syftar till att göra regelverket mer flexibelt och därigenom underlätta för arbetskraftsmigranter är att tiden för att kvalificera sig för ett permanent uppehållstillstånd i förlängs.