prop · H103124 · 2014-03-11 00:00:00 — Det innebär även att väljaren under de förutsättningar som anges i 7 kap. 3 § andra stycket kan ta hjälp av någon annan än röstmottagaren när rösten görs i ordning. 4 § Väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe får lämna sina valsedlar där genom bud. Dessutom får följande väljare budrösta: 1.väljare som betjänas av Posten AB:s lantbrevbärare, i den utsträckning som följer av 3 kap. 7 §, 2.väljare som är intagna i häkte, 3.väljare som är intagna i kriminalvårdsanstalt och av säkerhetsskäl inte kan rösta i samma röstningslokal som andra intagna på anstalten. Budröster ska lämnas i ytterkuvert för budröst. I paragrafen finns bestämmelser om vilka väljare som får rösta genom bud. I andra stycket anpassas hänvisningen i punkt 1 med anledning av att bestämmelsen om Posten AB:s skyldighet att biträda vid val flyttas. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 5 § Följande personer får vara bud: 1.väljarens make eller sambo och väljarens, makens eller sambons barn, barnbarn, föräldrar eller syskon, 2.de som yrkesmässigt eller på liknande sätt ger väljaren vård eller som annars brukar hjälpa väljaren i personliga angelägenheter, 3.lantbrevbärare anställda av , 4.anställda vid ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt. Ett bud ska ha fyllt . Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka personer som får vara bud. Övervägandena finns i avsnitt 9.2. Ändringen i första stycket innebär att budröster kan lämnas till särskilt förordnade kommunala bud. Dessutom görs vissa språkliga och redaktionella ändringar i paragrafen. 7 § En väljare som vill rösta genom bud ska 1. för varje val själv lägga en valsedel i ett valkuvert, 2. i närvaro av budet och ett vittne lägga de valkuvert som gjorts i ordning i ett ytterkuvert för budröst, 3. klistra igen ytterkuvertet, 4. på kuvertet a)ange sitt namn och sitt personnummer, och b)intyga att han eller hon gjort i ordning valkuvert och ytterkuvertet på detta sätt och att valkuvert inte har gjorts i ordning tidigare än vad som är tillåtet samt, om han eller hon är en väljare som avses i 4 § första stycket, på ytterkuvertet intyga att han eller hon uppfyller kraven för att få budrösta. På ytterkuvertet ska vittnet och budet ange sina namn och personnummer och intyga att väljaren själv har gjort det som sägs i första stycket 2–4 och att de inte känner till något som gör att de uppgifter som väljaren har lämnat inte är riktiga. Vidare ska det antecknas vilken av kategorierna i 5 § första stycket som är tillämplig på budet. Ett vittne ska ha fyllt . I paragrafen regleras hur en budröst görs i ordning. i avsnitt 9.3. Av första stycket 1 följer att en väljare som röstar genom bud själv ska göra i ordning sin röst genom att lägga en valsedel i ett valkuvert. Ändringen innebär att det tydliggörs att en väljare inte kan ta hjälp av t.ex. en anhörig eller av budet för att göra i ordning sin röst vid Regeringen vill, med anledning av Lagrådets synpunkter, framhålla att tidpunkten för när väljaren tidigast får lägga valsedeln i valkuvertet och vidta de övriga åtgärder som framgår av punkterna 2–4 följer av bestämmelserna i 6 § och att iordningställandet av en budröst således omfattar samtliga dessa moment. Första stycket 4 ändras redaktionellt genom att ordningen mellan bestämmelserna i punkterna a och b kastas om. Andra stycket ändras redaktionellt. Vidare görs en ändring som innebär att en uppgift om adress inte längre behöver lämnas av budet och vittnet. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 8 § I stället för 7 § första och andra styckena gäller att bud som är lantbrevbärare inte behöver vara närvarande när väljaren gör i ordning ett ytterkuvert för Ett sådant bud får på ytterkuvertet i stället för personnummer ange sitt Budet ska intyga att kuvertet har tagits emot från väljaren I stället för 7 § andra stycket gäller att ett bud som är anställd vid ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt i stället för personnummer får ange sitt Den som inte har något personnummer eller tjänstgöringsnummer ska i stället ange någon motsvarande identifikationsuppgift. Paragrafen innehåller bestämmelser om lantbrevbärare och dem som är anställda vid ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt som utför uppdrag Övervägandena finns i avsnitt 9.3. Ändringen i första stycket innebär att en lantbrevbärare får välja mellan att på ytterkuvertet för budröst ange antingen sitt tjänstgöringsnummer eller sitt personnummer. Ändringen i andra stycket innebär att den som är anställd vid ett häkte eller en kriminalvårdsanstalt får välja mellan att på ytterkuvertet för budröst ange antingen sitt tjänstgöringsnummer eller sitt personnummer. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 7 a § Om ett röstmottagningsställe när röstmottagning sker inte är tillgängligt för väljare med funktionsnedsättning, får röstmottagarna ta emot dessa väljares valkuvert utanför röstmottagningsstället, om det kan ske under 2013/14:124 I paragrafen, som är ny, regleras möjligheten för väljare att i vissa fall lämna sina röster utanför ett röstmottagningsställe. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. Av paragrafen följer att det är möjligt för en väljare med funktionsnedsättning att lämna sina röster utanför en vallokal eller en röstningslokal, om lokalen under röstmottagningen tillfälligt inte är tillgänglig för honom eller henne. En förutsättning för att röstmottagningen ska få ske utanför röstmottagningslokalen är dock att det kan ske under betryggande former. Paragrafen motsvarar i sak vad som gällt vid röstning i vallokal enligt gällande 9 kap. 4 § (se även prop. 2001/02:53 s. 102). 7 § Det ska fortlöpande föras anteckningar över röstmottagningen i en röstningslokal. Om röstmottagningen avbryts ska anteckningarna och det valmaterial som tagits emot förvaras på ett säkert sätt under avbrottet. Anteckningarna och det valmaterial som tagits emot ska också förvaras avskilt och på ett säkert sätt i avvaktan på rösträkningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om förande av anteckningar och om förvaring av valmaterial. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Ändringen i andra stycket är språklig och motsvarar i sak bestämmelsen enligt dess gällande lydelse. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. Av tredje stycket, som är nytt, följer att anteckningar och valmaterial som tagits emot under förtidsröstningen ska förvaras avskilt och på ett säkert sätt i avvaktan på att rösträkningen börjar. Detta innebär att de anteckningar som förts och de kuvert som tagits emot under förtidsröstningen ska förvaras avskilt och i ett låst utrymme. För att kravet på säkerhet ska vara uppfyllt förutsätts att endast den som är behörig har tillgång till utrymmet. Kravet på säker och avskild förvaring omfattar, förutom de anteckningar som förts vid röstmottagningen, allt sådant material – kuvert, röstkort och adresskort m.m. – som tagits emot från väljare, bud och utlandsmyndigheter eller som översänts från andra valmyndigheter under förtidsröstningen. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 1 § efter valdagen ska valnämnden sammanträda för att granska och räkna de röster som inte räknats i vallokalerna. Sammanträdet är offentligt. Resultatet av nämndens rösträkning är preliminärt. Vid sammanträdet ska nämnden granska 1.fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som till och med valdagen kommit in till nämnden och behållits där, 2.fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som röstmottagarna lämnat tillbaka till nämnden enligt 9 kap. 13 §, 3. fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som kommit in till nämnden Prop. 2013/14:124 innan någon av de valurnor som sägs i 2 § har tömts, och 4. fönsterkuvert och omslagskuvert för brevröst som röstmottagarna enligt 9 kap. 12 § lagt in i särskilda omslag. Granskningen går i tillämpliga delar till på samma sätt som enligt 9 kap. 9–12 §§. Om det behövs ytterligare tid för att på ett betryggande sätt genomföra rösträkningen, får valnämnden fortsätta sammanträdet för rösträkning efter valdagen. Paragrafen innehåller bestämmelser om valnämndens preliminära rösträkning. Övervägandena finns i avsnitt 10. Av fjärde stycket, som är nytt, följer att valnämnderna får fortsätta den preliminära rösträkningen – den s.k. onsdagsräkningen – efter valdagen om det är nödvändigt för att med betryggande säkerhet klara av den preliminära rösträkningen. Det innebär att valnämnden inte på förhand kan planera genomförandet av uppgiften på så sätt att t.ex. granskningen och rösträkningen delas upp . Utgångspunkten är alltså fortfarande att arbetet om möjligt ska planeras så att all granskning och rösträkning ska ske . Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 7 § När sammanträdet för rösträkning avslutats, ska valnämnden till genast överlämna 1.nämndens protokoll, och 2.de omslag som nämnden gjort i ordning. Om begär det ska nämnden också överlämna röstlängderna. Om valnämnden med stöd av 1 § fjärde stycket fortsätter sammanträdet efter valdagen, ska nämnden till lämna över de omslag som gjorts i ordning för de val som räknats färdigt fram till dess. I paragrafen regleras vad valnämnden ska överlämna till när sammanträdet för den preliminära rösträkningen avslutats helt eller delvis. Övervägandena finns i avsnitt 10. Tredje stycket, som är nytt, innebär att de val som räknats färdigt ska redovisas särskilt till . Detta innebär att nämnden till ska lämna över de omslag som gjorts i ordning för de val som räknats färdigt fram till dess. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 8 § Om rösträkningen avbryts ska de omslag som gjorts i ordning och övrigt valmaterial förvaras på ett säkert sätt under avbrottet. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om säkerheten vid valnämndens preliminära rösträkning. Övervägandena finns i avsnitt 10. Av paragrafen, som har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter, följer att de omslag som valnämnden har gjort i ordning och övrigt valmaterial ska förvaras på ett säkert sätt under ett eventuellt avbrott i nämndens preliminära rösträkning. 2013/14:124 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 10 kap. 7 § och 12 kap. 8 § och i övrigt . 2.Äldre föreskrifter ska tillämpas vid ett omval som hålls på grund av att ett ordinarie val till eller landstings- eller kommunfullmäktige upphävts. Av första punkten följer att lagen träder i kraft i fråga om 10 kap. 7 § och 12 kap. 8 § samt i övrigt . Övervägandena finns i avsnitt 11. Av andra punkten följer att äldre föreskrifter ska gälla om det förordnas om omval på grund av att ett ordinarie val till eller landstings- eller kommunfullmäktige upphävts. Övervägandena finns i avsnitt 11. Sammanfattning av betänkandet E-röstning och andra valfrågor (SOU 2013:24) Enligt kommitténs bedömning finns det ett värde i sig att göra det enklare och mindre kostnadskrävande för väljarna att utöva sina demokratiska rättigheter. Ett sätt att uppnå det målet är att – under förutsättning att de höga säkerhetskrav som måste ställas på valförfarandet kan uppfyllas – tillåta e-röstning via internet från andra platser än vallokaler och röstningslokaler. En sådan ordning kan också ge väljare med funktionsnedsättningar möjlighet att delta i val på jämlika villkor och underlätta för de som förtidsröstar utanför den egna kommunen och utlandsboende att delta i val. Vidare blir sammanräkningen av rösterna säkrare och valresultatet kan redovisas snabbare. bör också kostnaderna för val kunna reduceras. Syftet med att införa e-röstning ska dock inte, vilket måste understrykas, vara att den nuvarande traditionella röstningen i vallokaler och röstningslokaler ska upphöra. E-röstningen ses som ett komplement till det nuvarande systemet. Det innebär att väljare som känner sig främmande inför tekniken även fortsättningsvis ska kunna rösta på det traditionella sättet med pappersvalsedlar i sin vallokal på valdagen eller i en röstningslokal för förtidsröstning. En ytterligare aspekt på frågan om e-röstning via internet från andra platser än vallokaler och röstningslokaler är att säkerhetskraven måste sättas så högt och förfarandet även i övrigt utformas på ett sådant sätt att väljarnas förtroende för valsystemet inte riskeras. Det finns enligt kommitténs mening flera skäl för att genomföra omfattande försök innan man generellt öppnar möjlighet för e-röstning i okontrollerade miljöer, dvs. från andra platser än ett röstmottagningsställe. Ett mycket viktigt skäl är att väljarnas förtroende för förfarandet måste kunna säkerställas. Lika viktigt är att få till stånd en teknisk lösning som uppfyller högt ställda krav på säkerhet. Ett annat skäl är att de problemställningar som rör otillbörlig påverkan av väljare och köp och försäljning av röster kan behöva ytterligare belysas. Försök fyller flera viktiga funktioner. Försök bör visa om tillräcklig säkerhet kan uppnås med de lösningar som är möjliga. Försök stimulerar till offentlig debatt och kan därmed bidra till att skapa förtroende för systemet. Den tekniska lösningen bör utformas så att den kan tillämpas både i val- och röstningslokaler och via internet från andra platser. Kommittén föreslår att det , bl.a. för att de norska försöken med e-röstning i samband med stortingsvalet ska kunna följas, tillsätts en utredning med uppdrag att närmare överväga förutsättningarna för att införa ett e-röstningssystem och, om man bedömer att krav på säkerhet m.m. kan uppfyllas, redovisa de juridiska, tekniska och administrativa förutsättningar som enligt utredningens bedömning ska gälla för en försöksverksamhet. Kommittén förordar i första hand försök med e-röstning via internet i okontrollerade miljöer, men den tekniska lösningen bör utformas så att den kan tillämpas även i vallokaler och röstningslokaler. Inriktningen för utredningens arbete bör vara att försök med e- röstning ska genomföras vid de allmänna valen 2018. samtliga tre val och genomföras i ett representativt urval av kommuner. I har en bred politisk enighet eftersträvats i frågor som är av central betydelse för demokratin och parlamentarismens Samtliga riksdagspartier bör därför ges representation i Enligt vallagen ska varje kommun se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler och röstningslokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. Vilka lokaler som ska användas bestämmer varje Det ligger i sakens natur att det ofta blir fråga om kommunens egna lokaler, t.ex. kommunkontor, skolor och bibliotek. inget som hindrar en kommun att använda lokaler som tillhör någon Det är ett naturligt krav på de lokaler som används att de av väljarna uppfattas som värdemässigt neutrala. bör därför inte äga rum i t.ex. lokaler som har anknytning till religiösa eller politiska sammanslutningar eller liknande och inte heller i lokaler med anknytning till visst företag. Detta bör komma till tydligt uttryck i Röstningslokalernas belägenhet och utformning Det finns exempel på röstningslokaler i promemoria Erfarenheter av överklaganden allmänna val där lokalen inte uppfyllde de krav som enligt bör ställas för att väljare ska vara skyddade under själva valhandlingen. Enligt kommitténs mening är det av stor vikt för att kunna uppnå ett högt valdeltagande att det finns lätt tillgängliga röstningslokaler. där ett stort antal personer vistas eller passerar är från den synpunkten måste det dock understrykas att det skydd som väljarna har rätt till i en röstningslokal, bl.a. att inte utsättas för politisk propaganda i muntlig, skriftlig eller annan form, måste kunna Vidare måste det vara klart vilket område röstmottagarna har befogenhet och skyldighet att upprätthålla sådan ordning som förutsätts för att väljaren ska kunna ostört genomföra sin valhandling. För att bestämmelserna i 8 kap. 4 § vallagen, som gäller väljarens skydd på ett röstmottagningsställe och röstmottagarnas befogenheter att upprätthålla ordningen, ska kunna tillämpas, måste röstmottagningsstället, enligt kommitténs mening, vara tydligt avgränsat, t.ex. genom avskärmning eller på liknande sätt, så att man skapar ett rum där röstningen sker uttalanden i samband med prövning av Prop. 2013/14:124 överklaganden allmänna val har fått stor uppmärksamhet hos Bilaga 1 kommunerna. Mot denna bakgrund kan man, enligt kommitténs mening, utgå ifrån att kommunerna kommer lägga sig vinn om att röstningslokalerna ges en klar avgränsning i förhållande till omgivande verksamheter. Det angivna kravet bör också klart framgå av vallagen. Valpropaganda i omedelbar närhet av röstningslokaler uttalat i sitt beslut angående förtidsröstningen på , ligger det enligt kommitténs mening närmast till hands att tolka förbudet i 8 kap. 3 § vallagen mot bl.a. politisk propaganda vid röstmottagningsställen så att det inte är begränsat endast till utrymmen som ligger i omedelbar anslutning till röstningslokalen. Hur stort utrymme som omfattas av förbudet torde knappast vara möjligt eller ens lämpligt att precisera i föreskrifter. Bestämmelsen får tolkas med utgångspunkt i dess syfte, nämligen att väljaren ska kunna genomföra sin valhandling i en skyddad och neutral miljö och därför inte får nås av t.ex. politisk propaganda i omedelbar närhet av röstningslokalen. Det är kommunerna genom deras valnämnder vid valet av röstmottagningsställen och de av kommunerna utsedda röstmottagarna som primärt har ansvaret för att förbudet mot politisk propaganda på röstmottagningsställen och utrymmen intill dessa upprätthålls. Men det är också av vikt att partiorganisationerna beaktar kraven i 8 kap. 3 § vallagen när partierna planerar sina valaktiviteter. Kommittén anser inte att det krävs några ändringar i gällande bestämmelser för att åstadkomma erforderligt skydd för väljarna under röstningen. Vallagens bestämmelser om att kommunen bestämmer tiden för öppethållande i röstningslokaler för förtidsröstning kompletteras med en minimiregel av innebörd att minst en röstningslokal i varje kommun måste vara öppen för röstmottagning röstmottagning får ske och fram till valdagen. Den nuvarande bestämmelsen om att det vid röstmottagning i en röstningslokal för förtidsröstning ska finnas så många röstmottagare som behövs kompletteras med en bestämmelse om att minst två röstmottagare ska vara närvarande vid röstmottagning. Rekrytering och utbildning av valnämnder och röstmottagare Kommittén har inte funnit skäl att närmare överväga några formella regler av jävskaraktär när det gäller röstmottagarna. En gräns som kommittén tycker är befogad är att en person som kandiderar på lista inte ska fungera som röstmottagare. Enligt kommitténs bedömning behövs utbildning inför varje val för både valnämnder och röstmottagare. Kommittén föreslår att bara den som har genomgått erforderlig utbildning för röstmottagare ska få förordnas Den lagstadgade skyldigheten att ta emot ett uppdrag som röst- , som regional valmyndighet, ges ansvaret för utbildningen av valnämnderna i länet. Valnämnderna ansvarar, som , för utbildningen av röst- ska, även fortsättningsvis, utveckla och tillhandahålla erforderligt utbildningsmaterial för länsstyrelser och valnämnder. De föreskrifter om hantering av valmateriel som vallagen innehåller bedöms i huvudsak som tillräckliga för att garantera valsäkerheten och möjliggöra efterföljande kontroller av valförfarandet. En uttrycklig bestämmelse om att mottagen valmateriel (som härrör från förtidsröstningen), i avvaktan på rösträkningen, ska förvaras avskilt och på ett säkert sätt bör dock införas i vallagen. preliminära rösträkning (onsdagsräkningen) Om det är nödvändigt för att med betryggande säkerhet klara av den preliminära rösträkningen får valnämnderna fortsätta den rösträkning som enligt nuvarande regler ska ske efter valet under Fortsätter sammanträdet efter valdagen ska de val som räknats färdigt redovisas särskilt till . I de kommuner som omvalet gäller ska det finnas röstningslokaler som i fråga om öppethållande, tillgänglighet och lokalisering ger väljarna goda möjligheter att rösta. I kommuner utanför omvalsområdet ska det finnas minst en röstningslokal som under hela förtidsröstningsperioden ger väljarna möjligheter att rösta. Senast efter beslutet om omval ska kommunerna utanför omvalsområdet meddela var och när förtidsröstning inom kommunen kan ske. Deltagande i val för personer med funktionsnedsättning Tillgängligheten till vallokaler och röstningslokaler för förtidsröstning Den nuvarande möjligheten för en kommun att, efter dispens, använda en lokal för röstmottagning som inte uppfyller kraven på tillgänglighet tas bort. Möjligheten att i vissa fall kunna avge en röst utanför en vallokal ska gälla vid all röstmottagning, alltså även vid röstmottagning i röstningslokal under förtidsröstningen. Biträde åt väljaren vid röstning En bestämmelse införs i vallagen som klargör att väljare som inte själva kan göra i ordning sina röster får anlita inte bara röstmottagarna utan även en enskild person som hjälper dem vid röstningen. För att stärka skyddet för valhemligheten i dessa fall införs i vallagen en uttrycklig tystnadsplikt för enskild som hjälper en väljare att rösta. Budröstning och ambulerande röstmottagning Väljare som på grund av sjukdom, funktionshinder eller ålder inte kan ta sig till sin vallokal eller en röstningslokal för förtidsröstning ska på begäran få lämna sina röster i bostaden till särskilt förordnade röstmottagare, två s.k. ambulerande röstmottagare. Om en väljare i ett sådant fall, på grund av funktionshinder eller liknande, inte själv kan göra i ordning sina röster, ska han eller hon, under samma förutsättningar som i en vallokal eller röstningslokal, på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna eller av en enskild person i samband med röstmottagningen. Den nuvarande möjligheten att rösta med hjälp av anhöriga och vårdare som bud behålls. Av kommunerna förordnade bud ersätts med de av kommunerna förordnade röstmottagarna. Vittne och bud ska inte längre ange sina adresser på ytterkuvertet för budröst. Väljare som röstar genom bud ska, utöver vad som gäller, även intyga att han eller hon för varje val han eller hon deltar i själv har lagt en valsedel i ett valkuvert. Vissa EU-medborgares rösträtt och valbarhet i kommunala val och val till Bestämmelserna om rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige i 4 kap. 2 § kommunallagen utvidgas till att omfatta 2013/14:124 även unionsmedborgare som senast på valdagen fyller och är Bilaga 1 bosatta i kommunen men som inte är folkbokförda där, eftersom de, utan att tillhöra främmande makts beskickning, har full diplomatisk immunitet. Detta innebär att dessa personer inte bara kan rösta och är valbara i val till kommunfullmäktige utan också i val till och i val till . Unionsmedborgare som getts rösträtt utan att vara folkbokförda här i landet måste för att få utöva sin rösträtt vid val till kommun- och och vid val till anmäla senast före valdagen skriftligen hos den centrala valmyndigheten respektive att de vill bli upptagna i röstlängden. Ökade möjligheter att lämna särskild personröst I stället för att som anses som obefintlig ska en tillskriven kandidat för ett parti som registrerat partibeteckning och anmält kandidater beaktas vid sammanräkningen, under förutsättning att det är fråga om en kandidat som partiet har anmält. Väljaren ska då anses ha lämnat en personröst för den kandidaten. Om flera namn skrivs till får den första kandidaten väljarens personröst, om det är fråga om en kandidat som partiet har anmält. Övriga tillskrivna kandidater betraktas, liksom enligt gällande lag, som obefintliga. Kommittén förordar att de framlagda förslagen ska kunna tillämpas första gången vid de allmänna valen 2014. Härigenom föreskrivs i fråga om vallagen (2005:837) dels att 9 kap. 4 § ska upphöra att gälla, dels att 3 kap. 2–5 §§, 4 kap. 20 och 21 §§, 7 kap. 1–3, 5, 7 och 8 §§, 10 kap. 7 §, 12 kap. 1 och 7 §§ och 13 kap. 8 § samt rubriken närmast före 4 kap. 20 § ska ha följande lydelse,