prop · H103255 · 2014-09-19 00:00:00 — I stället hänvisas till att Försvarsmakten ska redovisa sin operativa förmåga utifrån de uppgifter som anges i myndighetens instruktion. Försvarsmaktens tolkning av sitt uppdrag Försvarsmaktens omställning(RiR 2014:4) B i l a g a 6 F ö r s v a r s m a k t e n s t o l k n i n g a v s i t t u I denna bilaga behandlas Försmaktens tolkning och styrning utifrån regeringens och uppdrag.1 F ö r s v a r s m a k t e n o c h f ö r s v a r s b e s l–u2 t0 s 0p 4e r i o d e n 2 0 0 2 IN T E R N A T I O N ET LE LT PO RC RE IN RV HI SE ST O K L A A v Försvarsmaktens mer övergripande stratetiska inriktning framgår att inriktningen börjar ändras, med en ökad betoning av internationella insatser och av en breddad hotbild. Försvarsmaktens förklarar exempelvis i sin doktrin att de fyra uppgifter myndigheten fått från kan omsättas till fyra militärstrategiska mål, som kan betraktas både nationellt och internationellt. M ålen handlar om att förebygga, dämpa, skydda och försvara. Uppgiften att bidra till fred och säkerhet i omvärlden har fått större vikt än tidigare och tillsammans med den breda hotbilden utgör detta grunden för en ominriktning mot mindre men i vissa fall mer kvalificerat försvar som flexibelt ska gå att anpassa – ett insatsförsvar4. I sin perspektivstudie – 01 förklarade att myndigheten skiftar fokus5, från invasionsförsvar till insatsförsvar, vilket bland annat handlar om en utveckling mot en organisation med ökade krav på internationella insatser och att kunna uppträda i en bredare konfliktskala.6 kan utläsas ur perspektivstudien – 2003 att Försvarsmaktens uppgifter var under utveckling. Försvarsmaktens uppgifter, och dess relativa vikt, var inte lika entydiga och självklara som . Försvarsmakten skrev att hotet från terrorismen tenderar att växa sig starkare.7 V idare hade Försvarsmakten tagit fram fyra målbildsinriktningar8, med olika betoning av nationell och internationell inriktning, och 1 Framför allt har dokument av central betydelse studerats. Det handlar om styr- och inriktningsdokument på i form av Försvarsmaktens perspektivplanering ( P E R P ) och Försvarsmaktens utvecklingsplan ( FM UP ) , liksom underlag med ett kortare tidsperspektiv i form av budgetunderlag. V i har gått igenom tal och skrifter av nuvarande och tidigare överbefälhavare, som ger uttryck för vilken tolkning och inriktning Försvarsmakten arbetar mot. 2 M ilitärstrategisk doktrin 2002, s.55. 3 V idare förklarade i sina förord att slut och den säkerhetspolitiska utvecklingen inneburit stora förändringar för Försvarmakten. Det hade inneburit att försvarsplaneringen ska utgå från större bredd och för den operativa planeringen ska skapas en teoretisk grund för Försvarsmaktens verksamhet. ( M ilitärstrategisk doktrin 2002) . 4M ilitärstrategisk doktrin 2002, s. 67. 5Som en följd av Försvarsmakten förslag och därpå följande riksdagsbeslut. Försvarsmaktsidé och målbild, Å rsrapport från P Å rsrapport från perspektivplaneringen 2002-2003; M ålbildsinriktningar för Försvarsbeslut – apport 7, ; 23210:63182, s. 41-42. 8Det handlade om en betoning på internationella insatser i höga konfliktnivåer;betoning på internationella insatser i låga konfliktnivåer;betoning på nationell krishantering för att kunna möta ökade hot i vårt närområde och lika stor betoning på internationella insatser som på nationella krishantering. rekommenderat en utveckling mot en målbild med lika stor betoning på internationella insatser som på nationella insatser.9 I myndighetgens budgetunderlag ges bland annat bilden av att på kort sikt var internationella insatser av hög prioritet, som förmågan till utveckling av insatsorganisationen skulle prioriteras på lång sikt.10 H uvudsyftet var skapa ett flexibelt insatsförsvar med förmåga till anpassning mot en breddad hot- och riskbild11. I tidigare års budgetunderla behandlas bland annat den ekonomiska situationen och ökade internationella ambitioner. V idare framgår att Försvarsmakten pekar på en i sitt budgetunderlag att myndigheten måste ha ett långsiktigt mål att utvecklas mot. var hotet från dimensionerande för försvarets långsiktiga inriktning. N u handlar det om att ha förmåga att hantera osäkerhet i det långa perspektivet; Försvarsmakten måste ha en grundläggande försvarsförmåga som ger statsmakten handlingsfrihet.12 V ikten av den internationella dimensionen framgår tydligt i budgetunderlag där Försvarmakten hänvisade till sitt underlag till försvarsbeslutet . I detta hade medvetet skett en nedprioritering av nationell förmåga i intervallet 5– . I stället hade ambitionen att kunna ställa förband till förfogande för internationella insatser varit styrande för alla Försvarsmaktens utvecklingsalternativ.13 Sammantaget framgår hur Försvarsmaktens framhäver en förändring av inriktningen, som dess närmare innebörd i viss utsträckning uppfattats som oklar. Ä ven om den internationella inriktningen tydligt hade börjat prioriteras, ger Försvarsmakten uttryck för att avsaknaden av en tydlig hotbild inneburit en oklarhet kring hur myndigheten ska uppfatta sitt uppdrag. FÖ R S V A R S M A K T NO TS KE AN GN ÅY I N R I K T N I N G A v tal av dåvarande Ö B vid Folk framgår att Försvarsmaktens uppdrag delvis uppfattas som otydligt. Ö B menade att försvarets uppgifter var ganska tidlöst formulerade, men att den närmare innebörden behövde ses över. I nternationella åtaganden ställde mest omedelbara krav och kraven på förmåga att delta i fredsframtvingande insatser blir i stor utsträckning kvalitativt styrande. Detta kan översättas till krav på kvalificerad förmåga till väpnad strid.14 H är används alltså begreppet kvalificerad i samband med internationella insatser och inte mer mot en nationell dimension. Ö B hänvisade till grundläggande frågor om försvarets långsiktiga inriktning i avsaknad av en tydlig hotbild. Det handlade om avvägningen mellan å ena sidan omedelbara och konkreta behov av internationell förmåga, och å andra sidan långsiktig kompetens och rsrapport från perspektivplaneringen 2002-2003; M ålbildsinriktningar för Försvarsbeslut – apport 7, ; 23210:63182, s. 12-14. 10Försvarsmaktens budgetunderlag för med särskilda redovisningar, , 23 383:62418 11I processen skulle nätverksbaserat försvar var en av grundstenarna. 12Försvarsmaktens budgetunderlag för med särskilda redovisningar, , 23 383:63305, s. 2. 13Försvarsmaktens budgetunderlag för med särskilda redovisningar, , 23 383:62995 14I nför försvarsbeslutet , G eneral J ohan H ederstedt, Ö verbefälhavare, entralförbundet , , . utvecklingsförmåga.15 Ö B förklarade att växande internationella uppgifter och de nya hoten ( exempelvis storskalig terrorism) får stor betydelse för de krav som ställs på Försvarsmaktens omedelbara förmåga och tillgänglighet. var kraven på mångsidighet, kompetens och utvecklingsbarhet långsiktigt styrande.16 17 Å ret hänvisade Ö B till omfattningen av pågående förändringsarbete.18 I nvasionsförsvaret, som tagit att bygga, höll på att omvandlas till ett mer flexibelt och effektivt insatsförsvar.19 Ö B konstaterade att avvecklingen handlade om närmast ofattbara dimensioner. Det rörde sig exempelvis om 4 000 bandvagnar, 2 500 terrängbilar och praktiskt taget alla kustartillerianläggningar som sprängts ned i berggrunden i skärgården. P arallellt med detta skedde en förnyelse och modernisering av Försvarsmakten, liksom en internationalisering och utveckling.2 0 R S V A R S M A K T2 E005N F RF RA ÅM N T I L L I SN BR EI KS TL NU2 IT009NE GT v styrande underlag för försvarsbeslutsperioden – 2007 framgår att Försvarsmaktens uppfattar att uppdraget har förtydligats. Försvarmakten konstaterade i sitt budgetunderlag för att försvarsbeslut förstärker den tidigare inriktningen mot ett insatsförsvar. De internationella ambitionerna hade, enligt Försvarsmakten, ökat ytterligare och försvarsmaktsutvecklingen följer en tydlig inriktning mot att skapa ett tillgängligt insatsförsvar.2 12 2 Ä ven i Försvarsmaktens budgetunderlag konstateras att de ökade kraven på internationell förmåga i många stycken varit dimensionerade för reformeringen och försvarsmaktsplaneringen. Försvarsmakten uttrycke den nationella dimensionen på följande vis: Försvarsmaktens reformarbete tar 15I nför försvarsbeslutet , G eneral J ohan H ederstedt, Ö verbefälhavare, entralförbundet , , . 16I nför försvarsbeslutet , G eneral J ohan H ederstedt, Ö verbefälhavare, entralförbundet , , . 17 H ederstedt konstaterade att det förut fanns en hotbild som var styrande på både kort och lång sikt. N u måste denna hotstyrda planering ersättas av en förmågestyrning. A npassningsförmåga handlade, enligt H ederstedt, inte om att blicka bakåt utan istället om att säkerställa möjligheten att kunna anpassa försvaret till verklighetens nya krav. Försvarsmakten borde, enligt H ederstedt, utvecklas mot en struktur där internationell insatsförmåga utvecklas hand i hand med den grundläggande försvarsförmågan. V idare måste tillgängligheten för olika typer av insatser ökas. Hederstedt pekade även på vikten av folklig förankring och avslutande med att efterlysa en bred och saklig genomlysning av Försvarsmaktens uppgifter och förutsättningar . (I nför försvarsbeslutet , G eneral J ohan H ederstedt, Ö verbefälhavare, entralförbundet , , .) 18H ederstedt påpekade även att det nog var få utanför Försvarsmakten som riktigt hade insett den fulla vidden av de förändringar som pågick. Förändringen handlade om att snabbt avveckla de delar av det gamla invasionsförsvaret som inte hade någon plats i det framtida försvaret, samt om att organisera om ledning och förband; utveckla nya doktriner, system och förband för ett framtida nätverksbaserat försvar ( målet var att förverkliga detta ) . Slutligen handlade förändringarna om att utveckla förmågan att delta i multinationella insatser. 19 Det handlar om ett insatsförsvar som skall kunna användas för att förebygga och dämpa kriser och konflikter, som skall kunna skydda och försvara vårt land, som skall kunna anpassas till förändrade framtida behov och som sist men inte minst ska kunna ta sig an vidgade internationella uppgifter. P( å väg mot ett nytt försvar, G eneral J ohan H ederstedt, Ö verbefälhavare, entralförbundet , , .) 2 0P åväg mot ett nytt försvar, G eneral J ohan H ederstedt, Ö verbefälhavare, entralförbundet , , . 2 1Försvarsmakten framhävde även senare års utgiftstak och limiter som allvarliga då de inneburit tvära kast i planeringförutsättningarna. 2 2Försvarsmaktens budgetunderlag för med särskilda redovisningar, B U 06/ SR , 20-025-28, 23 383:63848. också utgångspunkt i det stöd Försvarsmakten skall kunna lämna i händelse av nationella krig och i hävdandet av nationell integritet. framhölls bland annat vikten av balans mellan insatsförmåga och långsiktig utveckling – både insatsförmåga och långsiktig utveckling skulle säkerställas.2 3 Den internationella inriktningen har fått ökad tyngd. Försvarsmakten skriver i sin utvecklingsplan att myndigheten ska sträva efter att skapa en flexibel insatsförmåga som är ändamålsenlig internationellt, som den också bidrar till nationell försvarsförmåga. ( Den internationella förmågan skulle alltså tjäna som en utgångspunkt) . I dokumentet behandlas myndighetens militärstrategiska inriktning, i form av flera olika delområden.2 4N ationell förmåga behandlas i en mindre skala som en delmängd av så kallad grundläggande försvarsförmåga med ett mer långsiktigt perspektiv.2 5 Försvarsmaktens internationella förmåga skulle öka såväl kvalitativt som kvantitativt. E nligt Försvarsmakten skulle denna ambition på ett avgörande sätt dimensionera Försvarsmaktens utformning, dess förmåga till väpnad strid på kort och medellång sikt samt förutsättningarna för fortsatt utveckling.2 62 7 P å samma sätt präglas Försvarsmaktens perspektivstudie av att den internationella inriktningen står i centrum. Försvarsmakten skriver att huvuddelen av alla förband behöver vara användbara för insatser globalt, i E uropa och dess närområden samtpå och i anslutning till vårt territorium. Därför måste förbanden dimensioneras för att klara insatser både i mer avlägsna delar av världen och för att göra insatser i vårt närområde. Försvarsmakten hänvisar till G otland och skriver att förband med så kallad expeditionär förmåga inte endast är väsentliga för internationella insatser på stora avstånd utan även för insatser i närheten av eget territorium.2 8 H uvuddelen av Försvarsmaktens förmåga kan prioriteras mot internationella insatser.2 9H uvuddelen av förbanden ska vara användbara för internationella insatser och att samtliga förband även ska vara användbara på eller i närheten av det egna territoriet.3 0I 2 3Försvarsmaktens budgetunderlag för med särskilda redovisningar, B U 07/ SR , 20-046-25, 23383:66586. 2 4Omvärld, hot och utmaningar, G rundläggande försvarsförmåga, I nternationell förmåga och Fortsatt utveckling inom Försvarsmakten. 2 5P å lång sikt, i händelse av allvarlig och varaktig säkerhetspolitiskförändring och därav följande successiva politiska beslut, ska kunna utvecklas och användas för mer omfattande operationer som det har ett värde för förmågan att genomföra internationella insatser. Försvarsmaktens utvecklingsplan ( FM PU 2007) , , 23 320:66929, s.12. 2 6Försvarsmaktens utvecklingsplan ( FM UP 2007) , 2-0406-27, 23 320:66929, s.12. 2 7A v Försvarsmaktens övningsverksamhet uttryckt FM UP framgår att övningsverksamheten skulle utvecklas mot att vara bi- och multilateral, som också påpekas att kvalificerade övningar i närområdet ska eftersträvas. M öjligheten att ersätta nationell övning med internationell ska eftersträvas om det är rationellt och utvecklar insatsorganisationen. Försvarsmaktens utvecklingsplan ( FM UP 2007) , 2-0406-27, 23 320:66929, s. 53 f. 2 8R apport från perspektivstudien –E tt hållbart försvar för framtida säkerhet, , 23 382:63862, s. 15-16. 2 9E ftersom i dagens läge är kraven på militär effekt på och nära svenskt territorium relativt små. R apport från perspektivstudien – E tt hållbart försvar för framtida säkerhet, , 23 382:63862, s. 19. Försvarsmakten skriver även att den dimensionerande metoden är väpnad strid i hela konfliktskalan. 3 0R apport från perspektivstudien –E tt hållbart försvar för framtida säkerhet, , 23 382:63862, s. 20. perspektivplanens rapport konstaterar att försvarspolitiska inriktningsbeslut på två punkter innebär väsentligt förändrade uppgifter för Försvarsmakten. Dels handlar det om en ökad betoning på att kunna agera med andra, dels handlar det om ökade krav på användbarhet och tillgänglighet.3 1 budgetunderlag påpekas att även om det i första hand är kraven på internationell insatsförmåga som är drivande för utvecklingen stärker detta även den nationella förmågan i motsvarande grad.3 2Försvarsmakten hänvisar även till regeringens försvarspolitiska inriktning och syftar på en utökning av internationella insatser och beredskap.3 3Försvarsmakten hänvisar till regeringens höjda internationella ambition, uttryckt i planeringsanvisningarna för budgetunderlaget respektive budgetpropositionen . I nästföljande års budgetunderlag åberopas budgetpropositionen , eftersom regeringen inte hade lämnat några planeringsanvisningar. Försvarsmakten skriver att det internationella engagemanget ska öka med en dubblering, och att internationella insatser ska vara grundläggande vid utvecklingen av insatsförbanden.3 4 FÖ R S V A R S M A K T E N S K A K L A R A B Å D E O C H H åkan Syré n skrev som Ö B tre böcker3 ,5 och i den första konstaterades att tidigare var internationella uppgifter en bonusförmåga. Det skilde sig från det mindre och mer flexibla insatsförsvaret, som ska kunna användas för uppgifter utomlands och hemma.3 6 I sin efterföljande skrift konstaterade att Försvarsmakten tidigare hade en tydlig uppgift med en helt dominerande nationell uppgift, och framförde följande: Förutsättningarna för säkerhet var nu förändrade och Försvarsmaktens viktigaste uppgift hade förändrats till att handla om att arbeta för fred, säkerhet och frihet gemensamt med andra utanför gränser – på platser där oro eller konflikter uppstår och i den globala världsordningen som påverkar oss alla. Förvarsmakten ska naturligtvis fortsätta ha förmåga att hävda och försvara territorium, men denna uppgift har i frånvaro av militära angreppshot av tidigare slag inte en lika framträdande plats.3 7 I den tredje skriften behandlades frågan om Försvarsmaktens uppgifter ytterligare. Försvarsmakten ska kunna verka både nationellt och internationellt och ha förmåga både nu och i framtiden.3 83 94 04 1 apport från perspektivstudien –Det militärstrategiska utfallsrummet, , 23382:51673. är kan jämföras med Ö B :s skrift. U 08/ SR , 20-027-27, 23 383:63650, s. 4. U 09/ SR , 20-028-29, 23 383:64128, s. 3. där han vände sig till Försvarsmaktens personal, med ambitionen att förklara vad omställningen av Försvarsmakten handlade om. ägen framåt– en liten bok om en stor förändring, H åkan Syré n, Ö ägen framåt– en liten bok om en stor förändring, H åkan Syré n, Ö åde och –en liten bok om dubbla uppgifter och framtidens krav, H åkan Syré n, Ö verbefälhavare, s.1. 3 9Skriften tar upp prestationer av det insatta insatsförsvaret i form av insatser för att hävda territoriell integritet, ge stöd till samhället och internationella insatser; B åde ochen– liten bok om dubbla uppgifter och framtidens krav, H åkan Syré n, Ö verbefälhavare, s.-2018. 4 0I nternationella insatser är det sista ledet i en lång förberedelsekedja, och övningsverksamheten har fått allt fler internationella inslag; B åde och–en liten bok om dubbla uppgifter och framtidens krav, H åkan Syré n, Ö verbefälhavare, s.25-26. V idare tas upp att avvägningen mellan nationell och internationell inriktning är styrande för utvecklingen av Försvarsmakten. Försvarsmakten ska kunna ge bidrag som ger respekt och inflytande i det internationella samfundet.4 2 I sitt anförande 2005 förklarade sig nöjd med försvarsbeslutet och sade sig var nöjd med den tydliga principiella inriktningen mot ett internationellt användbart insatsförsvar.4 3 efterfrågade mer långsiktighet i beslutet och hänvisade till vikten av nationell civil och militär samverkan. Ö B påpekade att detblandi kunde upplevas som svårare med nationell interoperabilitet än med nationell sådan.4 4Ö B förklarade bland annat att statsmakternas mål saknar koppling till militära angreppshot i vårt närområde och att målen bör vara långsiktigt stabila, så länge den säkerhetspolitiska situationen i E uropa ställer krav på en omprövning av försvarspolitiken.4 5 I sitt tal 2009 behandlade Ö B utmaningar inför ett nytt försvarsbeslut. Ö B tog upp omställningen av försvaret och påpekade att hade försvarsekonomi varit i fokus. Försvarsmaktens uppgift, konstaterade , var på ett övergripande plan tydlig och handlar om förmåga till väpnad strid. H är förklarade även Ö B att krav som kan kopplas till det direkta försvaret av inte hade diskuterats sedan länge.4 6 Å t e r g å n g t i l l n a t i o n e l l i n r i k t n i n g A v Försvarsmaktens styrdokument framgår att har fokus förändrats så att den nationella inriktningen numera står i centrum. Den internationella dimensionen finns kvar, fast är mer nedtonad. Detta framgår på olika sätt enligt nedan. N Ä R O M R Å D E T SE TN ÄT LR LU I C P recis som i andra dokument av central betydelse ingår i budgetunderlagen mål och inriktning för Försvarsmaktens verksamhetsgrenar. A v en jämförelse över tiden framgår att från budgetunderlagen och framåt anger Försvarsmaktens att förband och flygförband i första hand är dimensionerade för närområdet. För armé förband anges som mål att kunna verka i brigad- , bataljons- och kompaninivå, utan någon närmare koppling 4 1Ö B :s skrift hänvisar till svårighetenatt identifiera nationella intressen i en allt mer internationaliserad värld, och till vikten av en fördjupad analys och konkretisering av våra nationella intressen; B åde och– en liten bok om dubbla uppgifter och framtidens krav, H åkan Syré n, Ö verbefälhavare, s. 44. 4 2Fyra exempel nämns som skulle kunna vara styrande för den politiska inriktningen och hur Försvarsmakten bör utvecklas. Det handlar om att möjliggöra nationell hantering av fredstida krissituationer som berör svenskt territorium. Det handlar om att utforma Försvarsmaktens å att myndigheten kan agera med andra länder i regionen på internationellt vatten eller luftrum. För det tredje handlar det om att utforma Försvarsmakten så att får inflytande vid gemensamma insatser i närområdet och om att utforma möjligheter till medverkan i multinationella underrättelse- och ledningsorgan. 4 3Försvarsmakten , G åkan Syré n, Ö verbefälhavare, nförande vid Folk och Försvars rikskonferens, , , s. 8. 4 4Försvarsmakten , G åkan Syré n, Ö verbefälhavare, nförande vidkochFol Försvars rikskonferens, , , s. 8. 4 5Försvarsmakten , G åkan Syré n, Ö verbefälhavare, nförande vid Folk och Försvars rikskonferens, , . 4 6Operativa krav och behov hade hamnat i bakgrunden till följd av att omvärldsläget inneburit att det varit svårt att konkretisera militära hot. till om det är nationellt eller internationellt.4 7Dessförinnan, exempelvis i budgetunderlaget , uttrycktes inte en prioritering på detta sätt. I stället förklarades att förband4 8och flygförband skulle inriktas både mot nationella och internationella insatser. För armé förband kan jämföras med budgetunderlaget i vilket angavs att dessa skulle utvecklas för att kunna verka i strid upp till bataljonsgrupper, och med lägre prioritet i brigadsstridsgrupp. Av budgetunderlagen framgår bland annat att för armé förbanden skafrån 2016 Försvarsmakten prioritera förmåga att verka i brigads ram. V erkansförmågan ska utvecklas genom tillförsel av artillerisystem, och att stridsvagn 122 och med varianter ska livstidsförlängas. För resurser uttrycks att dess primära uppgift är att ioch utanför närområdet skydda svenska intressen. Flygstridskrafter ska primärt utveckla förmåga att verka i och i vårt närområde.4 9 På samma sätt förklarar i sin utvecklingsplan att marinstridskrafterna liksom flygstridskrafterna ska utvecklas primärt för att kunna verka i vårt närområde. I nriktningen för armé stridskrafter handlar om att sätta upp användbara, tillgängliga och flexibla bataljonsgrupper.5 0Detta kan jämföras med utvecklingsplanen i vilken i stället förklarades att marinens insatsförband ska ha förmåga och högt stridsvärde för att snabbt kunna sättas in i såväl internationella som nationella insatser. I utvecklingsplanen uppgavs att flygstridskrafterna ska kunna användas behovsstyrt, såväl internationellt som nationellt.5 1 utvecklingsplan anges att övningsverksamheten ska dimensioneras utifrån ett antal kriterier. H är framgår en tydligare nationell dimension, som internationella krav ska fortsätta att vara dimensionerande. Försvarsmakten skriver att i kommande period fokuseras mot ett återtagande av nationell förmåga till väpnad strid inom ramen för dimensionerande typfall.5 2 kvarstår den internationella ambitionen och Försvarsmakten skriver att internationella övningar är grundläggande för att kunna genomföra kvalificerade internationella uppdrag.5 35 4I utvecklingsplanen har tillförts ett antal planeringsscenarier i syfte att utgöra en grund för en övergripande beskrivning av krav på Försvarsmaktens operativa förmåga på kort och medellång sikt.5 5 4 7B U / SR , 20-028-29, 23 383:64128, s. 3. 4 8H är kan noteras att kapacitet för luftförsvar vid amfibieförbandet skulle ambitionssänkas, genom att luftvärnsplutonen inom den amfibiska tilläggsförmågan avvecklas och det förbandsbundna luftvärnet begränsas till truppvärn. 4 9Försvarsmaktens budgetunderlag med särskilda redovisningar, , 23383:53446, s. Försvarsmaktens budgetunderlag med särskilda redovisningar, , 23383:53071, s. 27-32 13del– 1, P olitisk strategisk inriktning, , 23 320:53070, s.13. 5 1Försvarsmaktens utvecklingsplan ( FM UP 2007) , 2-0406-27, 23 320:66929, s. 26-31. 14del– 2, P lanför verksamhetsgrenar och övrig verksamhet, , 23 320:52821, s. 34- 14del– 2, P