prop · H2031d26 · 2014-10-23 00:00:00 — är ett statligt ägt riskkapitalbolag. utvidgades bolagets investeringsmandat till att, förutom fordonsindustrin, även omfatta övriga delar av tillverkningsindustrin och närliggande tjänstenäringar. Detta har medfört såväl nya investeringsmöjligheter som ett ökat behov av samverkan med andra. Uppdraget utförs genom att på kommersiella grunder tillhandahålla kapital i olika former. Sedan starten har Fouriertransform investerat totalt i 20 bolag vilket tillsammans med syndikeringspartners motsvarar en total investeringsnivå om . Portföljbolagen omsätter och har 1 300 anställda. Fouriertransforms resultatet beror i huvudsak på finansnetto och kostnader för 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Bolaget har 12 anställda med kontor i och . Bolaget ska vara en långsiktig industriell partner som investerar på kommersiella grunder. investerades totalt i fyra nya samt i befintliga portföljbolag. Regeringen har, som en följd av förslag i propositionen Vårändringsbudget , bemyndigats att minska kapitalet i med (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:316). Medlen ska användas till att medfinansiera en riskkapitalsatsning inom ramen för ett nationellt regionalfondsprogram, –2020. Offentliga aktörer har ett ansvar för att tillhandahålla lättillgänglig service avseende de regler och villkor som gäller för företagande. För många små och medelstora företag kan tillgången till information, rådgivning och nätverk ha stor betydelse för utvecklingen i företaget. Den rådgivning som staten tillhandahåller bör utgå från företagens efterfrågan, vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv samt beakta regionala förutsättningar. bedriver rådgivning inom områdena: nyföretagarrådgivning, rådgivning till personer med utländsk bakgrund, innovationer och produktutveckling, ägarskiften, mentorskap, tillväxtrådgivning och dotterbolagsspecifik rådgivning. Efterfrågan på rådgivning hos fortsatte att öka . Antalet unika kunder som fick del av rådgivningsverksamhet uppgick till 18 278 företagare eller blivande företagare, vilket var en ökning jämfört med föregående år. Bland rådgivningskunder var andelen kvinnor och andelen män . Andelen kunder med utländsk bakgrund var och andelen unga företagare, i detta sammanhang upp till , . har fortsatt med generella mentorinsatser för företagare. Dessa insatser har kompletterats med riktade mentorinsatser till olika målgrupper t.ex. unga entreprenörer med tillväxtpotential och kvinnor som driver företag. Riktade mentorinsatser har även genomförts för ökad export och import. har själva svarat för mentorinsatser för befintliga företagare och upphandlat mentorinsatser riktade till blivande företagare. etablerades 1 600 mentorpar som i genomsnitt spenderade ihop, vilket resulterade i för adepter där mentorerna ställer upp på ideell basis. Uppföljning av mentorinsatserna visar att en mycket stor andel av adepterna, av de nyetablerade företagarna och av de etablerade företagarna, anser att mentorskapet bidrar till att företaget utvecklas och att förutsättningarna för att nå uppsatta mål ökar. är nöjda med sitt deltagande och kan tänka sig att rekommendera mentorinsatserna till en kollega eller annan företagare. Bland mentorerna är siffran ännu högre, . har även genomfört ett stort antal seminarier, ofta i samarbete med externa aktörer, rådgivare eller konsulter. genomför informationsinsatser som syftar till att göra det enklare att starta och driva företag. Myndigheten samverkar med andra myndigheter för att utveckla informat- ions- och vägledningstjänster till blivande, nya och befintliga företagare. Informations- och vägledningstjänsterna bedrivs bl.a. i form av Starta företag-dagar. Andra insatser är broschy- ren som finns i flera versioner för olika målgrupper, informationstjänsten Startlin- jen och webbportalen som riktar sig till såväl nya som etablerade företagare. genomfördes 30 Starta företag- dagar över hela med sammanlagt 5 109 deltagare, varav kvinnor och 41 pro- cent män. Av deltagarna var 18–och hade utländsk bakgrund. Av årets deltagare uppgav att de helt eller delvis visste hur de skulle gå vidare med sin fö- retagsstart, uppgav att de helt eller delvis blev inspirerade att gå vidare och tyckte att det var bra med samlad information från flera myndigheter. För att möjliggöra för fler att ta del av dagar har denna utvecklats i form av webbseminarium. besvarade 2 663 samtal och 794 e-postfrågor via telefontjänsten Startlinjen. I en utvärdering av Startlinjen som gjordes 2012 fick Startlinjen värdet 85,1 i ett kvalitetsindex. Genomsnittet för statlig sektor var 75,9 i detta kvalitetsindex. Webbportalen har utvecklats av , och gemensamt. har bl.a. utvecklat en guide med vägledning till offentlig finansiering och filmer om finansiering, innovation och hållbart företagande. På finns också e-tjänster för att registrera företag och göra en affärsplan. Antalet unika besökare på har fortsatt att öka och uppgick antalet unika besökare till drygt 1,5 miljoner. I portalen skapades 22 922 nya affärsplaner och det genomfördes 176 961 elektroniska ansökningar och registreringar för att starta företag eller ändra i företag. Utvärderingar visar att av männen och av kvinnorna anser att gör det enklare att starta och driva företag. är den svenska elektroniska kontaktpunkten enligt EU:s tjänstedirektiv. anslöt sig 24 177 företag och personer till tjänsten Mina meddelanden, som finns integrerad med . De fick därigenom 118 704 meddelanden elektroniskt från och , istället för brev. Bidrag till näringslivsfrämjande organisationer Med stöd av förordning (2001:1194) om statsbidrag till kooperativ utveckling har fördelat i driftsbidrag till Coompanion som har 25 regionala utvecklingscentrum. Coompanion ger utbildning, rådgivning och information om start och utveckling av kooperativt företagande och arbetsintegrerande sociala företag. stöder också näringslivsfrämjande organisationer som exempelvis arbetar med rådgivning i samband med företagsstart. fördelades i verksamhetsbidrag till sådana organisationer inom utgiftsområde 24 Näringsliv. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har särskilda satsningar gjorts som syftat till att främja företagandet i vissa grupper eller utveckla vissa branscher. och har haft huvudansvar för att genomföra satsningarna. Regeringens ambition är att kvinnor och män ska ha samma sysselsättningsgrad. Skillnaderna ska minska –2018. Mellan 2011–2014 har satsats på ett program för att främja kvinnors företagande. och har utfört stora delar av satsningen. – 2013 har totalt 398 projekt inom affärsutveckling och innovationsutveckling beslutats. I de 152 projekt som avslutats deltog drygt 4 800 kvinnor. Uppföljningar visar att av de som driver företag instämmer i att de helt eller delvis fått verktyg/färdigheter för att utveckla företaget vidare. Drygt 800 kvinnor är ambassadörer för kvinnors företagande. De berättar om sitt entreprenörskap och delar med sig av sina kunskaper genom s.k. ambassadörsuppdrag. har 2 226 ambassadörsuppdrag registrerats på webbplatsen . Ambassadörerna har uppskattningsvis träffat drygt 22 500 personer . intensifierade arbetet med att ta fram en strategi för hur kvinnor och män kan ta del av företagsfrämjande insatser på lika villkor. Strategin presenteras 2015 och ska vara ett verktyg i det fortsatta arbetet för att främja hållbar tillväxt och ett dynamiskt näringsliv. –2014 har i uppdrag att arbeta vidare med Golden Rules of Lea- dership, som syftar till att få fler kvinnor i högre positioner inom näringslivet. har bland annat genomfört innovations- finansiering riktad mot kvinnor och även pro- grammet Styrelsekraft som syftar till att främja hållbar tillväxt genom att öka andelen kvinnor i företagsstyrelser. har 143 kvinnor som är företagare eller har en ledande befattning deltagit i Styrelsekraft. Insatser för unga kvinnor och män Unga i åldern 16–står bakom ungefär en fjärdedel av de nystartade företagen i . var av de sysselsatta mellan 18–30 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har intresset för företagande ökat bland unga. Undersökningar visar att sju av tio unga kan tänka sig att starta företag och fyra av tio unga vill hellre vara företagare än anställda. och stödjer insatser och aktörer som arbetar med att främja entreprenöriellt lärande och entreprenöriella kompetenser i skola respektive högre utbildning (se även utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 9.7.5). har tagit fram en vägledning som ligger till grund för arbetet med entreprenörskap i högre utbildning. Arbetet syftar till att stärka relationen mellan lärosäten och näringsliv. För att stärka ungas innovationskraft gjordes en särskild satsning –2012. Programmet förlängdes –2014 och har bl.a. finansierat pilotsatsningar på mötesplatser, utlysningar riktade till unga och utvecklad information och rådgivning till målgruppen. Uppdraget delas av och . har programmet bl.a. finansierat 48 stipendier till unga studenter, s.k. Leapfrogs, för att de på heltid ska kunna utveckla och kommersialisera sina idéer. Av deltagarna uppger att de genom satsningen fått kunskaper som de inte fått via studierna. Inom programmet har även särskilda satsningar gjorts på unga i program VinnNu, som riktas till nystartade företag. Genom satsningen har 13 företag fått var för att förbereda kommersialisering och bli mer investeringsfärdiga. Inom programmet har även fakta och statistik om ungas företagande tagits fram och dialoger och utbildningar har genomförts för att öka kunskaperna om ungas behov vid idéutveckling och företagande. Kvinnor och män med utländsk bakgrund En effektutvärdring av rådgivningsinsatserna inom det program som bedrev riktat till personer med utländsk bakgrund kommer att lämnas . Efter programmets slut har arbetat med insatser för att bl.a. synliggöra målgruppens utmaningar och sprida kunskap om den resurs som företagare med utländsk bakgrund utgör. har genomfört ett flertal insatser för att förbereda små och medelstora företag för I samverkan med bl.a (Business ), Verket för innovationssystem (), , , och Universitets- och högskolerådet har informerat om internationalisering och arrangerar regionala och lokala evenemang. Ett exempel är seminariet ”Växla upp” som arrangerades på två orter under European SME Week. Totalt fick cirka 1 000 personer, varav majoriteten företagare, information om vad myndigheter och organisationer erbjuder små och medelstora företag för internationaliseringsstöd. kan företag även få stöd för förberedelse för internationalisering genom affärsutvecklingscheckar. beviljades cirka 400 småföretag i snitt per företag för utveckling av varor och tjänster samt för internationalisering. Inom arbetet med att främja företags internationalisering samordnar också () i , vilket delvis finansieras av EU- kommissionen. Nätverket har bl.a. till uppgift att informera och ge råd till företag om EU och europamarknaden, samt underlätta företagssamarbete. nådde svenska EEN ut till drygt 3 200 företag. Regeringens insatser för att stärka svenska företags förmåga till internationalisering sker främst inom avsnitt 4 Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Insatser genomförs både nationellt och regionalt för att bidra till en långsiktigt konkurrenskraftig och hållbar svensk turistnäring i alla delar av landet. arbetade med kunskapsbildning, strategiskt samverkansarbete, destinations-utveckling och kvalitets- och hållbarhetssinsatser. –2014 har avsatts för insatser för hållbar destinationsutveckling. , som ägs gemensamt av staten och svensk besöksnäring, ska medverka till att turismen ökar genom marknadsföring av som turistland utomlands. Staten finansierar bolagets basverksamhet och den övergripande marknadsföringen av som varumärke, medan besöksnäringen finansierar riktade aktiviteter och produktmarknadsföring. Den statliga finansieringen uppgick till totalt , varav var särskilda medel för regeringens satsning på ”– det nya matlandet” – se utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, avsnitt 2.5.2. ökade turismens totala omsättning i till . Svenska fritidsresenärer stod för , affärsresenärer för och resenärer från utlandet för av omsättningen. Turismens exportvärde, mätt som utländska besökares konsumtion i , ökade till . Allt fler sysselsätts inom turistnäringen. uppgick antalet sysselsatta i näringen till 173 000 personer, en ökning . Särskilt betydelsefull är turistnä- ringen för att skapa arbetstillfällen åt unga och personer med utländsk bakgrund som tradition- ellt har svårare än andra grupper att etablera sig på arbetsmarknaden. Den sänkta momsen på restaurang- och cate- ringtjänster som infördes bör bedömas på . och Tillväxtanalys kommer att slutredovisa sina uppdrag att följa reformen . Kulturella och kreativa näringar Företag och entreprenörer med kulturell och kreativ inriktning bidrar till att öka både attraktionskraften för svenska regioner och svenska produkter och tjänster. Svenska företag inom nya medier, mode, filmbearbetning, formgivning, musik m.m. ligger i framkant och näringen växer stadigt. avsattes för olika projekt och satsningar på området. Den sammanhållna satsningen var ett avstamp för en långsiktig utveckling på området. avslutade fyra deluppdrag inom handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar. har bl.a. utvecklat nätverk och samverkan mellan närings- och kulturliv i regioner. För att företag inom sektorn ska nå marknaden snabbare har ett pilotprojekt med utvecklingscheckar för att utveckla nya varor och tjänster genomförts. har också tagit fram branschguider för kulturella och kreativa näringar. Dessa finns på webbplatsen . har även gett stöd till projekt som syftat till att öka entreprenörskap i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 konstnärliga utbildningar på högskolenivå. För att fortsätta stödja utvecklingen av sektorn kulturella och kreativa näringar driver nu ett program för detta ändamål mellan 2013–2015. Arbetet fokuserar bl.a. på att utbilda och utveckla större organisationer som exempelvis regioner och branschorganisationer som i sin tur kan hjälpa företag i sektorn. Inom ramen för miljöteknikstrategin som om- fattade har haft uppdrag om insatser för att öka det svenska deltagandet i EU-program med inriktning på miljöteknikområdet, affärsutveckling för inter- nationalisering inom miljöteknikområdet samt internetbaserad information där en webbportal tagits fram för information riktad mot miljötek- nikföretag om bl.a. rådgivning, riskkapital, bidrag och lån. Härutöver har fått i uppdrag att tillsammans med Tillväxtanalys kartlägga aktörer på miljöteknikområdet och ett uppdrag om att tillsammans med (Business ) föreslå hur information om exportmarknader kan samlas och tillgängliggöras. har också givit stöd till enskilda företag och företagsnätverk. I syfte att bidra till utveckling och ökad försäljning av miljöanpassade varor och tjänster. Tillväxtanalys har i uppdrag att utvärdera hela miljöteknikstrategin. En slutrapport kommer att lämnas . fanns det 16 aktiva metallgruvor i . kom en nystartad gruva i i produktion och två tidigare nedlagda gruvor startades på nytt. Totalt genomfördes investeringar om . bröts malm i , vilket var en ökning jämfört med föregående år. Gruvbranschens sammanlagda omsättning uppgick till och vid årets utgång var 6 300 personer anställda direkt i gruvnäringen (underentreprenad ej inräknat). har en särskild gruvsamordnare, utsedd av den förra regeringen, arbetat med att identifiera hinder och utmaningar till följd av 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 den svenska gruvnäringens expansion i sju utvalda län. Samordnaren ska lämna rekommendationer och slutsatser till regeringen i en slutrapport . Visionen för mineralstrategin är att ett långsiktigt hållbart användande av landets mineralresurser, i samklang med miljö-, natur- och kulturvärden, skapar tillväxt i hela landet och bidrar till att förstärker sin position som EU:s ledande gruv- och mineralnation. I mineralstrategi pekas 19 åtgärder ut i formen av regeringsuppdrag till myndigheter. Totalt är avsatta –2016 för arbetet med mineralstrategin, vilket inkluderar utförandet av regeringsuppdragen. har elva regeringsuppdrag läm- nats till myndigheter för att genomföra åtgärder som pekats ut i mineralstrategin. Sammanlagt har beslutats genom regeringsuppdragen. Ett av regeringsuppdragen har avslutats ; uppdrag att se över hinder för ökad bostadsproduktion kopplad till gruvnäringens expansion. I rappor- ten Hinder och förutsättningar för bostadspro- duktion på gruvorter (dnr N2013/2521/FIN) analyseras bostadsmarknaden på dessa orter. Analysen visar att det är risken som bostads- marknadens aktörer möter som är central för att förklara varför utbudet av bostäder inte möter efterfrågan i gruvkommuner. I mineralstrategin pekas ut som ansvarig myndighet för att inrätta och genom- föra ett nationellt program för stöd till kommu- ner och aktörer med regionalt utvecklingsansvar för att bättre kunna tillvarata utvecklingspoten- tialen vid stora investeringar från näringslivet. har sedermera inrättat programmet Samhandling vid stora investeringar och öppnat en projektutlysning. Vid utgången av 2013 hade tre projekt beviljats medel. Dessa omfattade en sammanlagd finansiering av , varav är bidrag från . Programmet pågår fram till och med utgången av 2015 och ytterligare projekt kommer att beviljas medel. geologiska undersökning (SGU) har i uppdrag att bedriva behovsstyrd insamling och tillgängliggörande av geologisk information och att svara för frågor om geologiska beskaffenhet och mineralhantering. Det ingår i myndighetens verksamhet att bidra till att skapa goda förutsättningar för ett hållbart nyttjande av landets mineralresurser. SGU tagit fram en branschspecifik vägledning för prövning av gruvverksamhet (dnr N2011/6890/FIN). Vägledningen ska vara ett stöd för såväl verksamhetsutövare som myndigheter. SGU har förskjutit verksamhetens inriktning från att samla in uppgifter till att anpassa den information som redan finns tillgänglig i myndighetens databaser till användarnas behov. SGU har intensifierat arbetet med att ta fram nya och anpassa befintliga webbaserade karttjänster till Inspire-direktivets genomförandebestämmelser avseende prestanda och tillgänglighet. Sammanlagt har ett 80-tal nya produkter framställts, däribland nya kartor för jord, berg och grundvatten. Anpassade produkter såsom grävbarhetskartor, markstabilitetskartor, sårbar- hetskartor samt tredimensionella kartor tas fram inom specifika områden. har 25 karteringsprojekt (av totalt 33) bedrivits med syfte att ta fram geologisk information för beho- ven i samhällsplaneringen. Insatser för att förenkla för företagen ska stå sig väl i internationell jämförelse är fortsatt bland de främsta EU-med- lemsstaterna i undersökningar Cost of Doing Business och the Global Go- vernment Effectiveness . Målet att ska fortsätta att vara bland de främsta EU-medlemsstaterna i ovan nämnda undersökningar. Det ska finnas enkla verktyg för att starta och driva företag Enkla och välanpassade verktyg är viktiga för att underlätta vardagen för företagen. Webbportalen är ett sådant verktyg. Statistik visar att antalet unika besökare av ökade . Utvärderingar visar även att merparten av de som använder anser att portalen gör det enklare att starta och Målet syftar till att det ska finnas enkla verktyg och regler för att starta och driva företag. Kostnaderna ska minska för företagen Den metod som har valts för att följa upp de administrativa kostnaderna framöver är mindre resurskrävande och mer kostnadseffektiv än den tidigare metoden. En förutsättning för att det ska gå att följa utvecklingen av företagens administrativa kostnader med den nya metoden är att det görs beräkningar av kostnader i konsekvensutredningarna i större utsträckning än . Det ska vara enklare att lämna uppgifter Ett förenklat uppgiftslämnande förväntas även minska företagens, men också myndigheternas, kostnader. Ett stegvis genomförande där enligt sina tilläggsdirektiv noga ska överväga behovet av ytterligare utredning innan åtgärder vidtas bör kunna leda till att ett system för företagens uppgiftslämnande kan vara på plats . Bättre förståelse för företagens villkor Att underlätta företagens kontakter med kommuner och länsstyrelser och skapa större förståelse för företagens villkor är av stor vikt för att nå det övergripande målet, att skapa en märkbar förändring i företagens vardag. Ett viktigt verktyg i det arbetet har varit och utbildning Förenkla - helt enkelt. Antalet kommuner som har genomfört utbildningen visar, tillsammans med utvärderingarna, att de uppsatta målen för det kommunala förenklingsarbetet har uppnåtts . En övervägande del av länsstyrelserna har även genomfört en utbildning om service och bemö- tande som i tagit fram inom ramen för sitt samordnande ansvar för förenklingsarbetet. Utifrån resultaten i läns- styrelsernas gemensamma brukarundersökning bedöms målet om att länsstyrelserna ska ha bättre förståelse för företagens villkor vara upp- fyllt . Servicen ska öka och handläggningstiderna minska Insatserna som görs av länsstyrelserna bedöms som viktiga för att förbättra företagens kontakter med länsstyrelserna. För flera av insatserna tar det dock innan resultat 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 För målen minskade handläggningstider och förbättrad service är det för tidigt att följa upp de genomförda insatserna. Många regler som omger företagandet utgör viktiga spelregler på marknaden och har ett skyddsvärde. är det viktigt att regler utformas så att syftet nås på ett enkelt och kostnadseffektivt sätt. Ändamålsenliga och kostnadseffektiva regler gör att företag kan ägna mer resurser åt att driva och utveckla sina verksamheter. är ett viktigt verktyg i arbetet med att utforma ändamålsenliga regler. Den nya metoden för att följa upp företagens administrativa kostnader kommer sannolikt att bidra till att kvaliteten på konsekvensutredningar höjs, eftersom större fokus riktas mot de upp- skattningar och beräkningar som regelgivare gör i konsekvensutredningarna. Även webbaserade verktyg förväntas bidra till ökad kvalitet på konsekvensutredningarna. En av förutsättningarna för att nå framgång i arbetet med konsekvensutredningar är att det finns tydliga rutiner för detta på departement och myndigheter och att arbetet prioriteras. Uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet Förenklingsförslag från näringslivet ger en viktig prioritering och inriktning av arbetet. Förslagen handlar t.ex. om bättre stöd och bemötande från kommuner och myndigheter samt samordnade inspektioner och minskat uppgiftslämnande. Genom dialoger med olika branscher nås insikter om vilka förenklingar som har stor betydelse Det är också angeläget att underlätta för företa- gen att lämna in förslag samt att förslagen följs upp och att återkoppling till ingivaren sker. Till- växtverkets förslagssidor på utgör ett led i detta arbete. Förenklingsarbetet inom EU och Förenklingsarbetet på EU-nivå är ett långsiktigt arbete som kräver kontinuerligt fokus för att ge resultat. Arbetet är en naturlig del av EU:s samlade näringspolitik och finns med i bl.a. Small Business Act och EU:s ramprogram för konkurrenskraft (). Förenklings- åtgärder som t.ex. att stärka arbetet med konsekvensutredningar på EU-nivå, är fortsatt aktuellt för att stärka tillväxten i . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 De initiativ som tas av är viktiga för att driva arbetet med regelkvalitet och regelreformering framåt. och därmed stärka förutsättningarna för näringslivsutveckling och kommersialisering av innovationer. Ramvillkor har stor betydelse för företagens finansieringsmöjligheter. verksamhet visar att statliga marknads- kompletterande insatser spelar en viktig roll, t.ex. i tider av finansiell instabilitet såsom 2009. Sammanslagningen av bron syftade bl.a. till att bättre kunna tillgodose behov av marknadskomplette- rande finansiering i tidiga utvecklingsskeden i hela landet.