prop · H103115 · 2014-03-07 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2013/14:115 Verksamheten i Europeiska unionen Skr. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 10 kap. 2 § riksdagsordningen. Skrivelsen är en övergripande beskrivning av Europeiska unionens utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner. Den tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar bredden i unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. DEL 1 DEN ÖVERGRIPANDE UTVECKLINGEN I EU ............... 1.1Information till samt överläggningar och samråd med DEL 2 FRÅGOR UNDER ALLMÄNNA RÅDET ............................ 2020 och den europeiska terminen ..................................... En strategi för hållbar tillväxt och sysselsättning – 3.1.1Den europeiska terminen för stärkt ekonomisk nationella reformprogram 2013 ......................... EU:s fleråriga budgetram 2014–2020 och systemet för egna Samarbets - och verifikationsmekanismen EU:s finansiella stöd till västra och Ny inriktning för för Allmän översyn av EU:s makroregionala strategier Förordning ....................................om europeiska politiska partier Kommittéförfarande ......................................och delegerade akter Kärnsäkerhet ...........................................................och strålskydd Radioaktivt avfall och avvecklingsfrågor Internationellt samarbete med tredjeland DEL 3 EU:S FÖRBINDELSER MED OMVÄRLDEN .................... Utrikes- och säkerhetspolitik.......................................................... Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken........ EU som aktör i FN........................................................... Respekten för mänskliga rättigheter i världen ................. Nedrustning och icke-spridning....................................... Den gemensamma handelspolitiken............................................... EU:s regionala ...................och bilaterala handelspolitik EU:s arbete .......................med ansvarsfullt företagande Övriga handelspolitiska ........................................frågor 13.4.3Handelspolitiska skyddsinstrument (antidumpningsåtgärder, antisubventionsåtgärder och skyddsåtgärder). EU:s allmänna preferenssystem...................... Aid for Trade .................................................. 14 EU som global utvecklingsaktör .................................................... 14.1Agenda för förändring och dess implikationer för EU:s 14.2EU och gemensamprogrammering för ökad EU:s arbete för mänskliga rättigheter och demokrati ...... 14.4EU-samarbetet med länder i , och Stilla havet (AVS)..................................................................... 14.5Post 2015 – en ny agenda för global utveckling efter 14.6EU:s humanitära bistånd och EU:s roll som humanitär 15 EU:s bilaterala och regionala förbindelser ..................................... Samarbete mellan EU och EFTA-länderna ..................... 15.2Nordliga dimensionen och EU:s deltagande i regionalt samarbete i norra ................................................. 15.3EU:s grannskapspolitik – Östliga partnerskapet och Partnerskapet för demokrati och delat välstånd i södra Partnerskapet för demokrati och delat välstånd i södra ............... Utvecklingssamarbete i regionen ..................... EU:s ekonomiska samarbete med ........... EU:s ekonomiska samarbete med ....... EU:s samarbete med och ............. Regionala associerings - och frihandelsavtal .... EU:s relation med några viktiga EU - - partnerskapet och Afrikanska DEL 4 EKONOMISKA ...............OCH FINANSIELLA FRÅGOR 16 Ekonomi och finans ........................................................................ Den offentligfinansiella .........................................krisen Medlemsstater som får stabilitetsstöd Ekonomisk ...............................styrning och samordning Stabilitets - och tillväxtpakten Fördraget om stabilitet, samordning och Förstärkt ekonomisk styrning för euro - Ekonomiska och monetära unionen ............................... Reformering av den ekonomiska och Omnibus II - direktivet/minimidirektivet Marknader för finansiella instrument Marknadsmissbruk och manipulation av Direktiv om att förhindra att finansiella systemet används för penningtvätt och Förordning om information som åtföljer Finansiering av europeiska ekonomin Initiativ för finansiering till små och Direktiv om ........................................bostadslåneavtal Skatt på finansiella transaktioner Förordning om mervärdesskatteregler om beskattningsland för elektroniska tjänster 18.2.3Standardiserad mervärdesskattedeklaration.. 113 Gemensam konsoliderad bolagsskattebas..... Uppförandekoden för företagsbeskattning.... Moder-/dotterbolagsdirektivet ...................... Skattebedrägeri och skatteundandragande.... 18.4.3Direktiv om administrativt samarbete i fråga Åtgärdsprogram för skattefrågor, Förhandling om EU:s årsbudget 2014............................ EU-avgift och återflöde ................................... Skydd av EU:s finansiella intressen.............................................. 20.1Revisionsrättens årsrapport och ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten samt Genomförandet av budget............... Genomförandet av budget............... Hantering och användning av EU - medel i ........ DEL 5 RÄTTSLIGA .............................OCH INRIKES FRÅGOR Europeisk kvarstad på bankmedel Bättre tillgång till rättslig information Arbetsgruppen för civilrätt (allmänna frågor) Makars och partners förmögenhetsförhållanden Erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor 23 Polissamarbete, ..........straffrättsligt samarbete och tullsamarbete Europeiskt it-brottscenter vid Europol 23.1.7Statistik om brott, trygghet och åtgärder mot 23.2Informationsutbyte för att förebygga och bekämpa Utbyte av DNA-uppgifter m.m...................... Utbyte av uppgifter ur kriminalregister ......... 23.2.3Tillgång till informationssystemet för viseringar i brottsbekämpande syfte .............. 23.2.4Förhandlingar med om ett dataskydds- 23.3Gränsövervakning, Schengenfrågor och tullsamarbete ..132 Paket om smart gränsförvaltning................... 23.3.3Regler för operativt samarbete vid de yttre En europeisk åklagarmyndighet ................... Angrepp mot informationssystem................. 23.5.2Frysning och förverkande av utbyte av brott 137 23.5.3Skydd av EU:s finansiella intressen genom 23.5.4Straffrättsligt skydd av euron och andra valutor mot förfalskning ............................... 23.5.6 Straffrätt enligt artikel 83.2 i EUF-fördraget 139 23.6Processuella rättigheter för misstänkta och tilltalade 24 Asyl, invandring, visering och annan politik som rör rörlighet för Gemensamt europeiskt asylsystem ................................ Europeiskt system för laglig migration .......................... Fri rörlighet för EU-medborgare och deras Återvändande och olaglig invandring Åtgärder som rör migrationstryck Migration i de yttre förbindelserna 24.5.1EU:s övergripande strategi för migration och 24.5.2Regionala och bilaterala samarbetsprocesser 144 Migration och utveckling.............................. 25 Grundläggande rättigheter och medborgarskap ........................... EU:s anslutning till ...................... Reformen av EU:s dataskyddsreglering ........................ EU:s stadga om grundläggande rättigheter.................... för grundläggande rättigheter ....................... 26 Finansieringsprogram för rättsliga och inrikes frågor .................. Asyl- och migrationsfonden ........................................... Fonden för inre säkerhet................................................. Ekonomiskt stöd för yttre gränser och Ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering ...................... Programmet för rättsliga frågor...................................... Programmet rättigheter, jämlikhet och medborgarskap..151 DEL 6 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK, HÄLSO- Sysselsättningsstrategin inom 2020 och den Den sociala dimensionen av EMU ................................. Sektorsstrategier på sysselsättningsområdet................... 29 Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor................................. Klassificering, märkning och förpackning av ämnen Direktiv om genomförande av utstationeringsdirektivet 158 Direktiv om åtgärder för att underlätta fri rörlighet för Utökat samarbete mellan de offentliga arbetsförmedlingarna i EU ............................................. Europeisk fond för stöd till de mest behövande ............. 30 Jämställdhet och arbetet mot diskriminering ................................ Arbetet mot diskriminering ............................................ Hälso- och sjukvård........................................................ DEL 7 KONKURRENSKRAFTSFRÅGOR .................................... 32 Den inre marknadens utveckling................................................... Styrning av den inre marknaden..................................... Solvit – ett informellt nätverk för att lösa Resultattavlan för den inre marknaden – ny statistik på nätet............................................. Handlingsplan för att förbättra webbportalen Redovisnings ................................- och revisionsfrågor 33 Fri rörlighet för varor ................................................................... Det harmoniserade ....................................varuområdet Det icke ............................harmoniserade varuområdet Omarbetning .........................................av tullkodexen Nytt åtgärdsprogram ..................................– 2020 Tullkontroll ...........................av immaterialrättsintrång 33.6Förordning om administrativt samarbete på tull- och Nya EU-direktiv på upphandlingsområdet .................... Fri rörlighet för tjänster................................................................ Enhetligt patentskydd och enhetlig patentdomstol ........ Översynen av EU:s varumärkessystem ......................... Arbetsgruppen för civilrätt (allmänna frågor) ............... Förenkla för företag inom EU/Smart lagstiftning.......... Konkurrens och statsstöd............................................... Paketresor och liknande arrangemang........................... Konsumentprogram –2020............................... Forskning och innovation............................................................. Viktig möjliggörande teknik.......................................... för innovation och teknik............. Den europeiska rymdpolitiken ..................................................... En europeisk rymdindustripolitik .................................. Jordobservationsprogrammet GMES blir ... Rymdövervakning ska utvecklas................................... DEL 8 TRANSPORT, TELEKOM OCH ENERGI ....................... Frågor som rör flera transportslag .................................. Fonden för ett sammanlänkat ............ Infrastruktur för alternativa drivmedel .......... Förordningen om färdskrivare....................... Vägfordons mått och vikt .............................. Finansiering av några av sjösäkerhetsbyråns Den integrerade havspolitiken ........................................ Översyn av flygpassagerares rättigheter........ Det gemensamma luftrummet ....................... Statsstöd till flygplatser ................................. Politiken för informationssamhället.............................................. E - legitimationer och betrodda tjänster ........................... Europeiska byrån för nät - och informationssäkerhet ...... Direktiv om nät - och informationssäkerhet .................... Europeisk inre marknad för elektronisk kommunikation204 Förordning om reducerade kostnader vid Tillgänglighet till myndigheters webbplatser ................. Vidareutnyttjande av information från den offentliga om klimat - och energipolitiken till 2030 ..... Indirekt förändrad markanvändning (ILUC) Meddelande om en inre marknad för energi Meddelande om energiteknik och innovation Säkerhet vid utvinning av olja och gas till havs Meddelande om långsiktig infrastrukturvision DEL 9 JORDBRUK, ...........................FISKE OCH LIVSMEDEL Den gemensamma ...........................................jordbrukspolitiken Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken Övergångsförordning för den gemensamma Säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för EU:s nya skogsstrategi .................................................. Den gemensamma fiskeripolitiken............................................... Reform av den gemensamma fiskeripolitiken ............... EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeland.................. Djur- och livsmedelsfrågor .......................................................... Friskare djur, sundare växter och säkrare livsmedel...... Elektronisk märkning av djur ........................................ 48.4Kommissionens handlingsplan mot livsmedels- Ursprungsmärkning av kött ........................................... 48.6Livsmedel för spädbarn, småbarn och livsmedel för speciella medicinska ändamål ....................................... DEL 10 MILJÖ .................................................................................. EU:s sjunde miljöhandlingsprogram ............................. En EU - strategi för anpassning till ett förändrat klimat EU:s system för handel med utsläppsrätter 50.6Mätning, rapportering och verifiering av koldioxid- utsläpp från sjötransporter ............................................. Koldioxidkrav för fordon .............................................. Naturresurser och biologisk mångfald ......................................... Invasiva främmande arter .............................................. Tillträdesregler till genetiska resurser ........................... Kemikalier och avfall................................................................... 52.1Partsmöten för Basel-, Rotterdam- och Tillsyn av avfallstransporter .......................................... Minskad användning av tunna plastkassar .................... 53 Vatten och marin miljö ................................................................ Planering av havets resurser .......................................... Prioriterade ämnen på vattenpolitikens område............. DEL 11 UTBILDNING, UNGDOM, KULTUR OCH IDROTT .... Utbildningens roll i - strategin .................... EU:s program för utbildning, ungdom och idrott (Erasmus+) ..................................................................... Högre utbildningens sociala dimension .......................... Europeiska högre utbildningens globala dimension ....... Ledarskap inom utbildning ............................................. Öppna utbildningsresurser och digital inlärning ............ Ungdomars utveckling, välbefinnande och sociala Ungdomar som varken arbetar eller studerar ................. Programmet Ung och aktiv i .............................. 56 Kultur, medier och idrott............................................................... Programmet Ett för medborgarna ...................... DEL 12 EU:S INSTITUTIONER ...................................................... Genomförande av direktiv............................. EU - domstolen ................................................................ Öppenhet och insyn ........................................................ Personalpolitik i EU:s institutioner ................................ EU - språkvården .............................................................. Europeiska Ekonomiska och Sociala Kommittén .......... Bilaga 1 Mål av svenskt intresse vid och tribunalen Bilaga 2 avslutade och pågående överträdelseärenden ..... Bilaga 3 Beslut i rådet som inte stött .................... Utdrag ur protokoll .........vid regeringssammanträde DEL 1 DEN ÖVERGRIPANDE Liksom föregående år genomsyrades EU-samarbetet av det besvärliga ekonomiska läget i många medlemsländer. stabilisering kunde skönjas , inte minst i euroområdet. kvarstod betydande ekonomiska och finansiella svårigheter med bl.a. hög arbetslöshet som följd. kunde fokus flyttas från tidigare års mer akuta krisåtgärder till förmån för mer långsiktiga åtgärder för att främja förutsättningarna för tillväxt och återupprätta konkurrenskraften i Diskussionerna, inte minst bland stats- och regeringscheferna, handlade inte sällan om avvägningar mellan behovet av konsolidering av de offentliga finanserna och åtgärder för att stödja tillväxten på kort och Finansiering av ekonomin, t.ex. initiativ för att underlätta finansiering för små och medelstora företag, stod på Europeiska rådets dagordning bl.a. för att följa upp tillväxtpakten från De diskussioner om att fördjupa den ekonomiska och monetära unionen (EMU) som inleddes under föregående år fortsatte också under När det gäller ekonomisk-politisk samordning kretsade diskussionerna kring fyra områden: samordning i förväg av större ekonomisk-politiska reformer, EMU:s sociala dimension, ömsesidigt överenskomna kontraktsmässiga arrangemang gällande reformer samt solidaritetsmekanismer knutna till sådana kontrakt. Diskussionerna om en bankunion fortsatte . förordningarna som skapar en gemensam tillsynsmekanism. innebär att blir ansvarig för tillsynen av bankerna i eurozonen och övriga medlemsstater som önskar delta. mitten av december kunde medlemsstaterna nå en allmän inriktning inför fortsatta förhandlingar med om nästa beståndsdel i bankunionen, nämligen den gemensamma avvecklingsmekanismen med tillhörande avvecklingsfond för att hantera banker i kris. att tillkalla en regeringskonferens för att förhandla fram ett mellanstatligt avtal om avvecklingsfonden. Genom den europeiska terminen och 2020-strategin lyftes även 2013 behovet av strukturreformer på medlemsstatsnivå fram. Kommissionen gjorde i den årliga tillväxtrapporten, som presenterades i november, bedömningen att de reformansträngningar som medlems- staterna genomfört börjar få positiva effekter. underströk att den största utmaningen blir att upprätthålla reformtakten för att förbättra konkurrenskraften och skapa förutsättningar för en varaktig återhämtning av ekonomin. Kommissionen föreslog landspecifika rekommendationer till medlemsstaterna, vilka efter vissa justeringar antogs av rådet. antog rådet fyra rekommendationer kommissionens analys om såväl genomförandet av 2020- strategin som stabilitets- och tillväxtpakten. budgetpropositionen för de åtgärder som vidtas för att svara upp Den på många håll höga ungdomsarbetslösheten i diskuterades såväl vid Europeiska rådets möten som vid toppmöten i tysk respektive rekommenderades bl.a. medlemsstaterna att anta En särskild fond för stöd till regioner med hög ungdomsarbetslöshet etablerades också inom den fleråriga budgetramen. Regeringen fortsatte att verka för en fortsatt fördjupning av den inre marknaden och lyfte i olika sammanhang fram den stora tillväxtpotential som vilar i att ytterligare integrera tjänstemarknaden inom EU. kunde bl.a. på svenskt initiativ enas om att stats- och regeringscheferna ska få årliga rapporter om medlemsstaternas reformer på tjänsteområdet, att kommissionen ska ge medlemsstaterna vägledning för hur medlemsstaterna ska säkerställa att nationella regler är proportionella samt att medlemsstaterna ska minska hinder för den antogs ytterligare sex av förslagen inom ramen för den första inremarknadsakten, bl.a. yrkeskvalifikationsdirektivet. överenskommelse nåddes också om upphandlingsregelverket. Kommissionen har dessutom presenterat elva av tolv förslag under den I syfte att upprätta en digital inre marknad presenterade kommissionen ett förslag till förordning med åtgärder för att stärka den europeiska inre marknaden för elektronisk Det var ett stort framsteg att EU kunde enas om ett mandat för förhandling med om ett handels- och investeringsavtal (TTIP) och att en principöverenskommelse om frihandelsavtalet med kunde Dessa handelsavtal väntas bli viktiga bidrag till ökad Kommissionen uppskattar att ett ambitiöst och omfattande transatlantiskt handel- och investeringsavtal skulle kunna generera vinster för EU respektive motsvarande ca 100 miljarder kunde stats- och regeringscheferna nå en överenskommelse om nästa fleråriga budgetram för perioden –2020. dröja tills innan en principöverenskommelse med röstade därefter ja till Budgetramen innebar att den totala utgiftsvolymen någonsin minskade jämfört med Dessutom innebar uppgörelsen en viss modernisering av utgiftstrukturen med ökat fokus på tillväxtfrämjande åtgärder och mindre resurser till den gemensamma jordbrukspolitiken och till det Regeringen har tillsammans med flera likasinnade medlemsstater varit drivande i arbetet för både en restriktiv och modern budget. presenterade kommissionen en grönbok om ett klimat- och energiramverk till 2030, som utgjorde ett underlag för en bred europeisk klimat- och energidiskussion om politiken efter 2020. skapa större säkerhet för långsiktiga investeringar och omställning till ett resurseffektivt samhälle, och fortsätta att ha en ledande roll i det globala klimatarbetet då en ny global rättsligt bindande överenskommelse ska förhandlas fram. I inledningen av 2014 avser kommissionen att återkomma med förslag om hur EU bör gå vidare med ett 2030-ramverk på klimat- och energiområdet. välkomnades som den 28:e medlemsstaten. enades EU om att inleda medlemskapsförhandlingar med . En viktig faktor bakom detta beslut var de framsteg som gjorts i normaliseringen av förbindelserna mellan och Kosovo. Undertecknandet av ett avtal där erkände befogenhet över Kosovos statliga institutioner var ett nyckelmoment. Medlemskapsförhandlingarna med återupptogs och öppnades ett nytt kapitel för förhandling. Vikten av EU som en säkerhetspolitisk och global aktör bekräftades när stats- och regeringscheferna diskuterade den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken vid toppmötet . Det fanns bred enighet om behoven av en samlad ansats i EU:s externa relationer mellan t.ex. den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, bistånd och handel. genomfördes ett toppmöte i inom ramen för Östliga partnerskapet. Under mötet kunde associeringsavtal med och signeras. In i det sista var det oklart om motsvarande avtal med skulle undertecknas, något som slutligen inte blev fallet. Den ukrainske presidentens beslut att inte underteckna avtalet ledde till starka protester i som ännu fortgick . Utvecklingen i södra grannskapet var fortsatt omvälvande. EU fortsatte att verka för främjandet av tillväxt, fler jobb och andra åtgärder mot fattigdomen som i sig utgör förutsättningar för att revolutionerna och reformprocesserna i regionen ska leda till mer demokrati. Särskilt inbördeskriget i stod högt på den utrikespolitiska dagordningen. Den eskalerande konflikten i landet fortsatte att innebära enorma lidanden för civilbefolkningen. Situationen i fortsatte också att sätta asylsystemen i EU under press. De asylsökande sökte sig främst till och . befann sig de flesta flyktingar som lämnat i grannländerna, för vilka konflikten inneburit stora påfrestningar. Förhandlingarna om det gemensamma asylsystemet kunde äntligen avslutas förhandlingar och ska nu genomföras i medlemsstaterna. Skillnaderna i mottagnings- och asylsystem fortsatte att vara stora mellan medlemsstaterna, och fördelningen av antalet asylsökande var alltjämt mycket ojämn. inträffade återigen tragedier i då migranter och flyktingar på väg till omkom i båtolyckor. Såväl migrationsministrarna som stats- och regeringscheferna diskuterade hur liknande händelser ska kunna förhindras. En särskild arbetsgrupp tillsattes för att identifiera prioriterade åtgärder för en effektivare tillämpning av EU:s migrationspolitik.