prop · H2031d3 · 2014-10-23 00:00:00 — Kulturen har en avgörande roll i att upprätthålla och förankra de demokratiska värderingarna i samhället. Genom kulturen lyfts grundläggande principer fram, såsom alla människors lika värde, yttrandefrihet, jämlikhet och jämställdhet. verkar kulturen demokratifrämjande genom sin förmåga att ifrågasätta, granska och fördjupa. Kulturen utgör en viktig demokratisk mötesplats där olika samhällsåskådningar bryts mot varandra och där förutsättningar för tillit och respekt skapas. Vidare är kulturen central i det demokratiska samtalet, både i städer och på landsbygden. Regeringens satsningar på kultur i miljonprogrammen, , fri entré vid statliga museer, utbildningsinsatser om rasism i västvärlden och ett öppet och tillgängligt biblioteksväsen är således viktiga åtgärder för ökad delaktighet och en ökad demokratisk medvetenhet. Ett område av avgörande betydelse för demokratin och med starka kopplingar till kulturen är mediepolitiken. Radio och tv i allmänhetens tjänst, med saklig och opartisk nyhetsförmedling och ett mångsidigt radio- och tv-utbud, är oumbärligt i det fragmenterade medie- och informationslandskapet. Insatser kommer att genomföras för att stärka demokratins förankring, öka medvetenheten om demokratins grundläggande principer och öka kvinnors och mäns möjligheter till delaktighet. Att samhället är socialt sammanhållet är betydelsefullt för demokratin. Avsaknad av politisk representation, misstro mot politiker och myndigheter och bristande kunskap om vilka möjligheter det finns att framföra sina åsikter och intressen bidrar till en demokratisk marginalisering. Ett symtom på detta är bl.a. de upplopp som förekommit i vissa områden. I flera av dessa områden är också valdeltagandet lågt, arbetslösheten hög och utbildningsnivån låg. Det finns betydande skillnader i valdeltagande mellan olika kommuner och valdistrikt. Ett exempel är att i det valdistrikt som hade lägst valdeltagande i Europaparlamentsvalet röstade av de röstberättigade medan av de röstberättigade röstade i det valdistrikt som hade högst valdeltagande. Unga som varken arbetar eller studerar är en viktig grupp att nå i arbetet med att stärka demokratisk inkludering. Utöver insatser gällande t.ex. utbildning och arbetsmarknad är det viktigt att skapa bättre förutsättningar för att kunna påverka sin livssituation genom ökade möjligheter till inflytande. Ökade möjligheter till inflytande kan stärka individens livsförutsättningar och tilltro till det demokratiska systemet samt bidra till att minska social oro. Regeringen avser därför att genomföra åtgärder för att öka den demokratiska inkluderingen. Uppdrag till stöd till trossamfund stöd till trossamfund har –2014 haft i uppdrag att stimulera trossamfundens arbete med demokrati och demokratiska värderingar och motverka antidemokratiska yttringar i samhället. Nämnden ska överlämna en slutrapportering av uppdraget . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Erfarenheten av det arbete som nämnden genomfört visar att detta demokratifrämjande arbete har varit viktigt. Regeringen avser att fortsätta detta arbete. 9.11.5Värna demokratin mot våldsbejakande extremism I kunskapssammanställningen Våldsbejakande extremism i – nuläge och tendenser (Ds 2014:4), framkommer att hotbilden inte är förändrad. medför hoten från nya grupper, nya problem som aktivt måste förebyggas. Under valrörelserna 2014 har ett antal våldsamma aktiviteter genomförts av både vänsterextrema och högerextrema grupper. har den dramatiska utvecklingen av våldsbejakande religiös och politisk extremism och terrorism i och bidragit till en ökad rekrytering av stridande från bl.a. . Att värna om och att stärka demokratin handlar om att göra ungdomar och samhället motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism och om att individer och samhället aktivt står upp för och förvaltar demokratiska värderingar. Det handlar också om att förebygga att individer lockas till våldsbejakande extremistiska rörelser och att bistå personer som vill lämna sådana rörelser. Det förebyggande arbetet bör aktivt främja demokrati och motverka radikalisering och därför även inkludera insatser för att motverka rasism, diskriminering och marginalisering. är det också viktigt att iaktta skillnaderna mellan de olika extremistmiljöerna för att kunna göra effektiva insatser. Detta arbete kräver en bred förankring i samhället, bland myndigheter och det civila samhällets organisationer liksom på såväl nationell som regional och lokal nivå. Åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Den våldsbejakande extremismen har förändrats och delvis blivit mer komplex. Utvecklingen i påverkas också av vad som händer i omvärlden. Det fortsatta förbyggande arbetet utgår både från omvärldsförändringar och från de behov som identifieras i . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Radikalisering kan ske genom kontakter i form av t.ex. möten i privatbostäder, församlingar, fritidsgårdar, klubbar, skolor eller andra lokala centra samt via internet och sociala medier. Därför är insatser på lokal nivå inom ramen för befintliga verksamheter nödvändiga för att förebygga och motverka radikalisering. Personer som t.ex. arbetar med ungdomar inom fritidsverksamheter, i skolan och inom bör ha god kunskap om hur radikalisering och våldsbejakande extremism kan motverkas. Även det civila samhällets organisationer, inklusive trossamfunden måste involveras i detta arbete. Flera av det civila samhällets organisationer bedriver ett viktigt arbete för att främja demokratisk medvetenhet, motverka radikalisering samt främja avhopp från våldsbejakande extremism. Det civila samhällets organisationer når grupper och individer som kan sakna förtroende för myndigheter. Det är därför viktigt att fortsatt fördela stöd till civila samhället för deras arbete med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och främja avhopp. Nationell samordnare för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism tillsattes en särskild utredare som i rollen som nationell samordnare ska stärka och stödja samverkan mellan myndigheter och organisationer på nationell, regional och lokal nivå när det gäller arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dir. 2014:103, dnr Ju 2014/4185/D). Samordnaren ska inrätta en referensgrupp för kunskaps- och informationsutbyte och stödja aktörer som identifierar problem med våldsbejakande extremism lokalt. Samordnaren ska också genomföra riktade utbildningsinsatser och utveckla förebyggande metoder. Utmaningar, kunskapsluckor och problem som den nationella samordnaren identifierar kommer att ligga till grund för nya åtgärder inom området. Den dramatiska utvecklingen av väpnade konflikter och våldsbejakande religiös och politisk extremism och terrorism i och har bidragit till ökad rekrytering av frivilliga till strider i dessa länder. Från har minst 80 personer rest för att ansluta sig till al-Qaidainspirerade grupper och svenskar har dött i området. Detta är mycket allvarligt och en tragedi för flera familjer som kan sakna både stöd och insatser från samhällets sida. Det finns således ett stort behov av att intensifiera det förebyggande arbetet i syfte att aktivt minska rekrytering och det aktiva stödet till våldsbejakande religiös och politisk extremism i och , samt främja avhopp. Regeringen avser att återkomma med åtgärder för att förebygga radikalisering och rekrytering till strider i utlandet. Det är viktigt att verka för att samla in och sprida goda exempel på europeisk och internationell nivå gällande framgångsrikt förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism. Eftersom de våldsbejakande extremistmiljöerna verkar i en global kontext måste arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism fortsätta inhämta internationella erfarenheter. Detta görs bl.a. genom samarbete mellan de nordiska länderna, inom EU och FN. 9.11.6Offentligfinansierad verksamhet ska tillämpa offentlighetsprincipen En av hörnstenarna i ett demokratiskt samhälle är offentlighetsprincipen som ger medborgarna insyn i all offentlig verksamhet. Meddelarskyddet är en del av den reglering som förverkligar offentlighetsprincipen. Genom att allt mer offentligt finansierad verksamhet inom t.ex. välfärdssektorn bedrivs i privat regi har möjligheten till insyn i hur de offentliga medlen används minskat. En sådan urholkning av offentlighetsprincipen är inte acceptabel. En utredning behöver se över hur offentlighetsprincipen eller motsvarande kan utökas till att gälla offentligfinansierade välfärdstjänster betalda av såväl stat, som kommun eller landsting (vård, skola och omsorg). Som en följd av sexpartiöverenskommelsen inom (SOU 2013:56) arbetar redan en utredare med att ta fram förslag till hur offentlighetsprincipen kan införas i fristående skolor (dir. 2014:91). Uppdraget ska redovisas . Utredningen om meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet har i sitt betänkande Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet (SOU 2013:79) föreslagit att de som är verksamma i offentligt finansierad skola, vård och omsorg ska omfattas av meddelarskydd. Regeringen kommer att ge en ny utredning i uppdrag att ta fram förslag om hur meddelarskydd kan införas även i annan verksamhet som till övervägande delen är offentligt finansierad, t.ex. kollektivtrafik och färdtjänst. Det är angeläget att meddelarskydd börjar gälla där det kan ske. kommer regeringen därför att lämna en proposition baserad på de förslag som finns i SOU 2013:79. 9.11.7Det fortsatta systematiska arbetet för mänskliga rättigheter i För att ska uppfylla de mål som är fastställda av regering och riksdag krävs ett systematiskt arbete, främst inom den offentliga förvaltningen. Från internationellt håll, bl.a. från sida, betonas allt tydligare att det är på nationell nivå som det viktiga arbetet med mänskliga rättigheter sker. Efter genomförandet av den andra nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter i , vilken avsåg åren 2006–2009, har två utredningar (SOU 2010:70 och SOU 2011:29) lämnat förslag på inriktningen av regeringens fortsatta arbete inom detta område. Av dessa betänkanden framgår tydligt att ett fortsatt systematiskt arbete är nödvändigt för att målet om full respekt för de mänskliga rättigheterna i ska kunna uppnås. Regeringen avser återkomma till med en strategi för ett systematiskt arbete med mänskliga rättigheter i . En viktig fråga att belysa är hur en självständig granskning av efterlevnaden av mänskliga rättigheter kan säkras. Strategin bör utarbetas mot bakgrund av bl.a. ovan nämnda betänkanden. Vidare bör de synpunkter som framkommit i kartläggningen av situationen för mänskliga rättigheter uppmärksammas. Regeringens arbete bör även fortsättningsvis innefatta att regelbundet sammanställa och analysera de synpunkter och rekommendationer som mottar från internationella gransk- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Vidare bör återkommande samråd hållas med statliga myndigheter, kommuner och landsting och organisationer inom det civila samhället. Arbetet med att samordna och utveckla frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå rör en rad samhällsområden. I arbetet ingår att identifiera särskilt angelägna frågor och områden. Regeringens arbete beträffande särskilda rättighetsområden, såsom jämställdhet och kvinnors rättigheter, barnets rättigheter, funktionshinderspolitiken och minoritetspolitiken, är även föremål för separata handlingsplaner och strategidokument. Eftersom dessa frågor har en gemensam bas i internationella åtaganden om mänskliga rättigheter är det viktigt med en fortsatt aktiv dialog och samordning. Arbetet inom EU, och FN Rapportering om genomförandet av konventionsbestämmelser på nationell nivå sker med regelbundna intervaller. ska rapportera avseende genomförandet av konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR). kommer att lämna in en rapport till för mänskliga rättigheter och rådet kommer att hålla en dialog med 2015 enligt (UPR) förfarandet. granskas av mot tortyr enligt konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling (CAT). lämnade in en rapport till kommittén 2013. lämnade 2012 en rapport till för barnets rättigheter som granskar efterlevnaden av (CRC). Kommittén kommer att hålla en dialog med . Inom ramen för är bl.a. en aktiv förespråkare för att homosexuella, bisexuella och transpersoner ska åtnjuta de mänskliga rättigheterna. Andra frågor om mänskliga rättigheter som regeringen prioriterar i är romers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och frågor om barnets rättigheter. EU-institutionerna liksom medlemsstaterna måste ta sitt ansvar för att de grundläggande rättigheterna respekteras. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 aktivt tillsammans med andra EU-medlemmar för att få till stånd en effektiv granskning av hur de mänskliga rättigheterna efterlevs i medlemsländerna. Regeringen ser ramverket som ett komplement till överträdelseförfarandet enligt artikel 258 i EUF-fördraget och mekanismerna i artikel 7 i och anser det positivt att kommissionen klargör att rättsstatsprincipen inbegriper respekt för grundläggande rättigheter. för de mänskliga rättigheterna har en central roll i det europeiska systemet för skydd av mänskliga rättigheter. Den enskilda klagorätten till utgör en hörnsten i systemet. Det är av största vikt att säkerställa att domstolen även fortsättningsvis kan bedriva ett effektivt arbete och att den enskilda klagorätten värnas. För att konventionssystemet ska fungera krävs att medlemsstaterna genomför konventionen fullt ut på nationell nivå och vidtar åtgärder för verkställighet av domar. 9.12.1 6:1 Allmänna val och demokrati Tabell 9.2 Anslagsutveckling 6:1 Allmänna val och demokrati 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för val, uppföljning och utveckling av demokratipolitiken, åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism samt åtgärder för främjande av de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Anslaget får användas för administrationskostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Anslaget föreslås öka med 2015–2018 till följd av arbete med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till . Tabell 9.3 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 6:1 Allmänna val och demokrati Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 9.4 Anslagsutveckling 6:2 Justitiekanslern 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 39 822 tkr prisnivå. 3Motsvarar 39 824 tkr prisnivå. 4Motsvarar 39 828 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Justitiekanslerns förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:2 Justitiekanslern . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , för respektive . Tabell 9.5 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 6:2 Justitiekanslern Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget föreslås minska med och beräknas minska med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:3 Datainspektionen . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 9.7 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 6:3 Datainspektionen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget föreslås minska med och beräknas minska med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Tabell 9.6 Anslagsutveckling 6:3 Datainspektionen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 43 923 tkr prisnivå. 3Motsvarar 43 926 tkr prisnivå. 4Motsvarar 43 929 tkr prisnivå. Tabell 9.8 Anslagsutveckling 6:4 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för Datainspektionens förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för den kostnadsfria tilldelningen av till kommuner, landstings- och kommunbibliotek. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I författningssamlingsförordningen (1976:725) finns bestämmelser om den kostnadsfria tilldelningen av . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:4 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till . Tabell 9.9 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 6:4 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:5 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 9.11 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 6:5 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget föreslås minska med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Tabell 9.10 Anslagsutveckling 6:5 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 18 992 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 993 tkr prisnivå. 4Motsvarar 18 994 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 9.12.6 6:6 Stöd till politiska partier Tabell 9.12 Anslagsutveckling 6:6 Stöd till politiska partier 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till de politiska partierna. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som ett partistöd, dels som ett kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partibidraget lämnas som ett mandatbidrag. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Partibidraget delas ut som ett bidrag per riksdagsplats. Resultatet i de senaste två valen räknas. Bidraget är per plats och år. Kanslistödet lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. Medlen betalas ut av . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (2006:999) om ekonomiadministrativa bestämmelser för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och krävs bemyndigande för beslut om bland annat bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser, vilket gäller för stödet till politiska partier. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Tabell 9.13 Beställningsbemyndigande för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier Erhållet/föreslaget bemyndigande 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:6 Stöd till politiska partier . , 2017 och 2018 beräknas anslaget uppgå till . Tabell 9.14 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 6:6 Stöd till politiska partier Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Området omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Verksamhet som rör de nationella minoriteterna bedrivs även inom t.ex. områdena utbildningspolitik, språkpolitik och samepolitik. Utgifterna ökar inom området 2015 med jämfört med . Ökningen förklaras av ökat anslag till kommuner som ingår i förvaltningsområde för nationella minoritetsspråk. minskar utgifterna eftersom tidigare satsningar på anslag 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer upphör. Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom område Nationella minoriteter 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Summa område Nationella minoriteter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Målet för politiken avseende nationella minoriteter är (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83): –att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande (se även avsnitt 2.3). Målet ska följas upp inom följande delområden (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272): –diskriminering och utsatthet, –inflytande och delaktighet, och –språk och kulturell identitet. I detta avsnitt redovisas resultaten av hur lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk efterlevs och hur väl internationella åtaganden uppfylls samt resultatet av övriga insatser. Inom respektive delområde följer en särskild redovisning av resultaten inom ramen för regeringens skrivelse En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032 (skr. 2011/12:156). 10.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För avsnittet saknas resultatindikatorer. Redovisningen och bedömningarna grundas huvudsakligen på i och (Nationella minoriteter. Rapport om tillämpningen av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk , i detta avsnitt Uppföljningsrapport ). Även i särskilda rapport om strategin för romsk inkludering, återrapporteringar av uppdrag och berörda myndigheters årsredovisningar utgör viktiga källor. Efterlevnaden av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk och åtaganden Lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk ger samtliga fem nationella minoriteter i vissa särskilda grundläggande rättigheter. Dessa rättigheter anger en minimistandard för minoritetsarbetet och innebär bl.a. att myndigheter, kommuner och landsting ska ge de nationella minoriteterna möjligheter till inflytande i frågor som berör dem. Det allmänna har också ett ansvar för att skydda och främja bevarandet av de nationella minoritetsspråken och främja möjligheten att behålla och utveckla sin kultur i . Kommuner och landsting har efter ansökan hos regeringen möjlighet att få ingå i ett förvaltningsområde för meänkieli, samiska eller finska, som innebär vissa utökade rättigheter för tornedalingar, samer och sverigefinnar i berörda kommuner. För de merkostnader som detta innebär beviljas kommuner och landsting statsbidrag. Genom regeringsbeslut har åtta kommuner 2013 och fyra kommuner 2014 anslutits till förvaltningsområdet för det finska språket. Antalet uppgår 2014 till 68 kommuner och tolv landsting och en region (tabell 10.2). har ansökningar från sju kommuner inkommit till regeringen om att få ingå i förvaltningsområdet för det finska språket. Tabell 10.2 Antal anslutna kommuner och landsting till förvaltningsområde Källa: i . använde kommunerna statsbidraget framförallt för samordning och språk- och kulturinsatser.