prop · H103100 · 2014-04-09 00:00:00 — Regeringen kommer att analysera utredningens förslag och överväga kompletterande åtgärder. För småföretagare kan kostnaderna för att följa byggstandarder vara kännbara, vilket försämrar konkurrensen. Regeringen överväger därför åtgärder som gör konstruktions- och byggstandarder mer lättillgängliga. Regeringen har vidare beslutat om direktiv till tre utredningar som syftar till att förbättra bostadsmarknaden: En särskild utredare ska utreda och föreslå åtgärder för att öka kommunernas planläggning för bostadsbyggande och utbudet av markanvisningar (dir. 2014:29). Utredaren ska analysera hur kommunerna kan stimuleras att planlägga för fler bostäder och öka antalet markanvisningar till dem som vill bygga. Vidare ska en särskild utredare (dir. 2014:26) se över och analysera bostadssituationen i de tre storstadsregionerna , och och föreslå hur den kan förbättras. Det övergripande syftet är att få till stånd ett ökat bostadsbyggande och att bidra till socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling i storstadsregionerna. Slutligen har regeringen beslutat tillsätta en utredare som ska lämna förslag på åtgärder som förbättrar och underlättar äldres bostadssituation (dir. 2014:44). Syftet är att, mot bakgrund av den demografiska utvecklingen, kunna tillgodose äldres bostadsbehov på den ordinarie bostadsmarknaden i alla delar av landet. Det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. Transportpolitiken ska också säkerställa grundläggande tillgänglighet och bidra till utveckling i hela landet samt medverka till högre säkerhet, förbättrad miljö och förbättrad hälsa. Transportinfrastrukturen utvecklas ständigt för att möta behovet av personresor och godstransporter. måste den befintliga infrastrukturen underhållas för att trafiksystemet ska vara robust och effektivt. har transporterna ökat, vilket ställer högre krav på transportsystemet för att de transportpolitiska målen ska nås. Ett väl fungerande transportsystem är en förutsättning för att företagen ska kunna verka i hela landet och lätt kunna hitta personal med rätt kompetens och kunna transportera gods och kunder. Centrala reformer inom infrastrukturområdet Regeringen har tillfört betydande resurser för nyinvesteringar och underhåll. Det förväntas leda till fler, snabbare och punktligare transporter av såväl passagerare som gods. Därmed skapas förutsättningar för stärkt konkurrenskraft, sysselsättning och tillväxt. Bättre förutsättningar för den fysiska planeringen av infrastruktur har också skapats. I regeringens proposition Planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118) föreslogs bl.a. att processen kring den fysiska planeringen av vägar och järnvägar inte längre ska innehålla tre skeden – förstudie, utredning och plan – utan utformas som en sammanhållen process. Syftet med förändringarna är att förkorta ledtiderna i processen och göra den mer effektiv. Kapacitetsutnyttjandet i delar av transportsystemet är högt. Detta är särskilt tydligt i storstadsregionerna, på de högtrafikerade järnvägsspåren och längs de större transportstråken. Den trängsel som ibland uppstår resulterar i stora kostnader för samhället. har problemen i järnvägssystemet varit påtagliga och visat på behovet av att stärka drift, underhåll och reinvesteringar i denna infrastruktur. Regeringen redovisade sin syn på investeringsbehovet i propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25). En politik för en effektiv och hållbar transportförsörjning Transportinfrastrukturen byggs ut och underhålls Regeringen fattar i anslutning till ekonomiska vårproposition beslut om hur den av beslutade ekonomiska ramen om (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13TU2, rskr. 2012/13:119) för utveckling av transportinfrastrukturen 2014–2025 ska fördelas på olika infrastrukturåtgärder. Ramen innebär en kraftig höjning av de resurser som avsätts till transportinfrastrukturen. Ambitionshöjningen gäller för såväl drift och underhåll som för investeringar i ny infrastruktur. Effektiviseringsåtgärder som genomförs inom bidrar dessutom till att fler infrastrukturåtgärder kan genomföras för avsatta medel. Utgångspunkten för regeringens fördelning av medel är att kapaciteten ska bibehållas och förstärkas, infrastrukturen ska underhållas och utvecklas samt att förändrade resmönster ska mötas. Regeringens åtgärder riktas mot de för samhället viktigaste transportlederna och de sträckor som är särskilt betydelsefulla för arbetspendling och godstransporter. Viktiga investeringar kan nu realiseras och därmed öka effektiviteten och kapaciteten i transportsystemet. Underlag för regeringens beslut har varit det förslag till åtgärder som redovisade på uppdrag av regeringen (dnr N2013/1351/TE). Två delsträckor av en ny stambana för höghastighetståg påbörjas –2025. Det handlar om delsträckan Ostlänken mellan och samt den första etappen av sträckan –mellan och . Preliminära byggstarter är 2017 respektive 2020. mellan och kommer att byggas ut till fyrspårsstandard hela vägen mellan och . Åtgärden säkerställer att den möjlighet till ökad kapacitet som skapas genom färdigställandet av genom bättre kan tas tillvara. Hela sträckan beräknas kunna öppnas för trafik . Hållbara godstransporter främjas och underlättas genom bl.a. investeringar i godsstråken på järnväg i och Bergslagen. Hela järnvägstransportsystemet främjas av ett nytt trafikledningssystem som kan styra järnvägstrafiken mer effektivt och därmed öka kapaciteten i järnvägssystemet. En upprustning av vägen mellan och har inletts för att möjliggöra för tunga transporter till följd av gruvetableringen i kommun. Satsningen är en del av regeringens arbete för att möta gruvnäringens behov. Delar av genom byggs ut, vilket bl.a. är till gagn för regional arbetspendling och för långväga transporter. Genom en utbyggnad av genom uppnås en genomgående motorvägsstandard från och hela vägen till . Regeringens beslut om fördelningen av den ekonomiska ramen för utveckling av transportsystemet innefattar också de projekt som ingick i den föregående planen – 2021. Det handlar bl.a. om Förbifart och Västlänken i . Stockholmsförhandlingens viktigaste arbete är avslutat Tillväxten i ställer krav på utbyggnad av transportinfrastrukturen och effektiva kollektivtrafiktransporter. Genom Stockholmsförhandling slöt staten ett avtal om finansiering och medfinansiering av utbyggnad av tunnelbanan samt ökad bostadsbebyggelse i med , , kommun, Stad och kommun. Fyra nya tunnelbanesträckningar ingår i avtalet, bl.a. utbyggnad av tunnelbana till . De nya sträckningarna ger betydande förbättrade förutsättningar för arbetspendling, bostadsbyggande och regionförtätning. Kommunerna åtar sig i avtalet att själva eller genom annan bostadsexploatör uppföra 78 000 bostäder. Avtalet förutsätter justeringar av trängselskatterna i . Som en konsekvens av avtalet fattade regeringen beslut om propositionen Förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i (prop. 2013/14:76). Syftet med förändringarna av trängselskatten är att förbättra framkomligheten och miljön i , men medel motsvarande de ökade intäkterna ska även bidra till utbyggnaden av de aktuella tunnelbanesträckningarna. beslutade i enlighet med förslagen i propositionen (prop. 2013/14:76, bet. 2013/14:SkU24, rskr. 2013/14:186). Stockholmsförhandlingen kommer bl.a. att planera och stödja uppbyggnaden av genomförandeorganisationen för utbyggnaden av tunnelbanan i samarbete med parterna och i enlighet med avtalen. Regeringen har tidigare meddelat (bet. 2013/14:TU8, rskr. 2013/14:147) att avsikten är att skatte- och avgiftsplikt för utländska fordon ska kunna träda i kraft . Transportstyrelsen har fått i uppdrag (dnr N2013/5433/TE) att ta fram betalningslösningar för utländska fordon som ska vara färdiga att tas i bruk senast vid samma datum. 2.6Ett företags- och innovationsklimat i världsklass är en liten utrikeshandelsberoende ekonomi som möter en allt hårdare global konkurrens. Goda villkor för företagande, aktivt ägande och entreprenörskap är avgörande för jobben och för den svenska konkurrenskraften. Innovationer är en central förutsättning för att skapa fler och växande företag. 2.6.1Goda villkor för företagande Ett viktigt mål för regeringens politik är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa goda förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Den svenska konkurrenskraften och företagsklimatet rankas högt i internationella jämförelser, exempelvis rankades på fjärde plats vad gäller konkurrenskraft enligt såväl World Competitiveness Scoreboard21 som Global Competitiveness Index22. Europeiska kommissionen rankar som en av världens mest konkurrenskraftiga ekonomier i konkurrenskraftsrapporten , avseende hållbarhet, innovation, generellt näringslivsklimat inklusive effektiv offentlig förvaltning samt avseende tillgången på kapital. har således ett i många avseenden bra företagsklimat, men t.ex. undersökning av företagsklimatet visar att det finns utrymme för ytterligare förbättringar.23 På regeringens initiativ arbetar med en stor undersökning av det svenska företagsklimatet och hur det kan förbättras. 21IMD , 2013. 22World , 2013. 23Doing Business 2014. Understanding regulations for small and medium-sized enterprises (2013). den första delrapporten konstateras att det finns utrymme för att bl.a. underlätta etableringen av företag, korta tiden för plan- och byggprocesser, minska regelbördan för företag, inklusive skatteadministrationen, och för förbättringar inom utbildningsområdet.24 pågår ett arbete med att analysera förslag och hur dessa kan tas vidare. fortsätter sin granskning genom en omfattande enkätundersökning riktad till svenska företag om deras syn på tillämpningen av regelverket. Resultatet ska presenteras . För att ska vara en fortsatt konkurrenskraftig ekonomi med starkt företagsklimat är det angeläget att förbättra företags- och innovationsklimatet. Centrala reformer för företagandet Regeringen har genomfört en rad åtgärder i syfte att förbättra tillväxtförutsättningarna för företagen. Förmögenhetsskatten avskaffades och bolagsskatten, arbetsgivararavgifterna och egenavgifterna har sänkts i flera steg. Mervärdesskatten har sänkts för restaurang- och cateringtjänster. Vidare har ett husavdrag, dvs. RUT- och ROT-avdrag, införts för en rad tjänster. Delägare i fåmansföretag och enskilda näringsidkare har fått lägre skatt. Ett investeraravdrag, som syftar till att stimulera investeringar i mindre företag, infördes . har regeringen vidtagit åtgärder för att sänka företagens administrativa kostnader. Regeringens avsikt med dessa åtgärder är att skapa en märkbar förbättring i företagens vardag, bl.a. genom sänkta kostnader, minskat och förenklat uppgiftslämnande, bättre konsekvensutredningar samt förenklade myndighetskontakter på regional och lokal nivå. I budgetpropositionen aviserade regeringen att verksamhet ska permanentas . pågår även ett arbete för att möjliggöra att uppgifter som lämnas från företag 24 Business Climate – Opportunities for Entrepreneurs through Improved Regulations (2014). till statliga myndigheter endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. Ett flertal förenklingar i företagens hantering av mervärdeskatt har redan införts. En politik för ett ytterligare förbättrat företagsklimat Förbättrade skattevillkor för företagande (dir. 2011:1) utgör en strategisk del i regeringens arbete med att förbättra villkoren för företagande. Kommittén har lämnat två delbetänkanden. Betänkandet om skatteincitament för riskkapital (SOU 2012:3) har utgjort grunden för det införda investeraravdraget. Betänkandet om skatteincitament för forskning och utveckling (SOU 2012:66) har genomförts genom att arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning och utveckling sänkts . Kommittén ska slutredovisa sitt huvuduppdrag, som handlar om att göra villkoren mer lika för finansiering med eget respektive lånat kapital. Beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag ses över Företag och deras ägare ska ha goda skattemässiga villkor och skatter ska tas ut på ett effektivt och rättvist sätt. De s.k. 3:12-reglerna för fåmansföretag har justerats , . En särskild problematik med skattereglerna för fåmansföretag rör ägarskiften till personer som är närstående ägaren. Det är viktigt att reglerna för ägarskiften i fåmansföretag ger möjlighet att ta tillvara upparbetade värden i företag med tillväxtpotential. Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare med uppdrag att se över beskattningen vid avyttring av kvalificerade andelar i samband med ägarskiften (dir. 2014:42). Uppdraget ska redovisas . Gruppregistreringen till mervärdesskatt slopas En sund konkurrens mellan företag och olika branscher bidrar till ett gott företagsklimat. , framför allt inom den finansiella sektorn, bedriver verksamhet som till stor del är undantagen från mervärdesskatt och de kan dessutom utnyttja möjligheten att bilda mervärdeskattegrupper för att undvika kostnader för ingående mervärdesskatt. att minska den skattemässiga snedvridningen till följd av gruppregistreringen avser regeringen att slopa denna möjlighet. Ett förslag om detta remitteras i samband med denna proposition. Höjd beloppsgräns för förenklad faktura Regeringen avser att fortsätta arbetet med att förenkla för företagen att hantera mervärdesskattereglerna. Ett förslag om att höja beloppsgränsen från till för att få använda sig av en förenklad faktura remitteras därför i samband med denna proposition. Bättre möjligheter att attrahera och behålla nyckelpersoner De svenska företagens konkurrenskraft kan främjas ytterligare genom att företagen ges ökade möjligheter att attrahera och behålla nyckelkompetens. Att nyckelpersoner i företaget tilldelas finansiella instrument som t.ex. optioner och andra aktierelaterade incitament kan vara ett viktigt verktyg för ägarstyrning, inte minst i nystartade och mindre företag. Regeringen har beslutat att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att se över skattereglerna för sådana instrument (dir. 2014:33). Avsikten är att skattereglerna ska förbättras, som grundläggande skatterättsliga principer fortsatt ska beaktas. Uppdraget ska redovisas . Ny konstruktion av ersättningen för höga sjuklönekostnader Dagens skydd mot höga sjuklönekostnader innebär att arbetsgivare kan få ersättning för sjuklönekostnader som under ett kalenderår överstiger den genomsnittliga årliga sjuklönekostnaden för samtliga arbetsgivare. Eftersom regelverket utgår ifrån den genomsnittliga sjuklönekostnaden för samtliga arbetsgivare tar det inte hänsyn till att mindre företag generellt sett har lägre sjukfrånvaro än större företag. Detta medför att högkostnadsskyddet inte kommer de mindre arbetsgivarna till del så som det var tänkt. Mot denna bakgrund anser regeringen att konstruktionen av högkostnadsskyddet bör förändras. kommer därför ett förslag att remitteras som innebär att förmånen blir mer träffsäker i sin utformning så att mindre företag, som är mer känsliga för det ekonomiska risktagande som sjuklöneansvaret kan utgöra, i högre utsträckning än blir kompenserade för höga sjuklönekostnader. Avsikten är att åtgärden ska träda i kraft . Kostnaden för den nya ersättningen bedöms till , vilket är ca mer än kostnaden för nuvarande högkostnadsskydd. Bättre tillgång till lokal service och bredbandsutbyggnad på landsbygden För att förbättra förutsättningarna för boende och företagande på landsbygden avser regeringen att förstärka landsbygdsprogrammet med sammanlagt 2014–2020, varav föreslås tillföras efter förslag i Vårändringsbudgeten (prop. 2013/14:99). För företag och privatpersoner är det av betydelse att avståndet till grundläggande service är så kort som möjligt. Regeringen avser satsa 2014–2020, motsvarande , för att ge en god tillgänglighet till kommersiell service i gles- och landsbygder. Regeringen avser vidare att förstärka åtgärder för landsbygdens utveckling, däribland bredbandsutbyggnaden –2020. Regeringens totala satsning på bredband, inklusive EU- bidrag, uppgår till . Regeringens förstärkning om av Landsbygdsprogrammet blir en del av den svenska medfinansieringen till programmet. Ökad bredbandshastighet, täckning och robusta nätverk förbättrar möjligheten för bl.a. företagande. 2.6.2Sverige har goda innovationsförutsättningar Innovation är centralt för företagens långsiktiga produktivitetsutveckling och därmed för tillväxt och framtida välstånd. Ett bra innovationsklimat är en förutsättning för företagens konkurrenskraft, inte minst i en liten öppen ekonomi som den svenska. har ett i många avseenden bra innovationsklimat. I flera internationella jämförelser av länders innovationsförutsättningar hamnar högt.25 tillhör också de länder som satsar högst andel av BNP på forskning och utveckling. stora multinationella företag har i stor utsträckning varit drivande i innovations- och konkurrenskraftsutvecklingen i det svenska samhället. blir innovationsförmågan och konkurrenskraften hos små och medelstora företag allt viktigare för sysselsättningen och för förnyelsen av det svenska näringslivet. För att även ska kunna upprätthålla positionen som ett ledande innovationsland, och därigenom stärka företagens konkurrenskraft, krävs ett kontinuerligt arbete med att utveckla och stärka förutsättningarna för innovation. Grunden för regeringens innovationsarbete lades fast i den nationella innovationsstrategin, som regeringen presenterade 2012. Strategin syftar till att bidra till ett innovationsklimat med bästa möjliga förutsättningar för innovation i med sikte på 2020. Utifrån strategin har regeringen genomfört insatser för ökad innovationsupphandling, stärkt innovationskraften i offentlig verksamhet samt genomfört åtgärder för tillväxt och innovation i små- och medelstora företag. En politik för att utveckla entreprenörs- och innovationsklimatet Förbättrat klimat för entreprenörskap och innovativt företagande Långsiktigt goda förutsättningar för att stimulera och uppmuntra till ett innovativt och kreativt företagsklimat kräver ett brett angreppssätt och öppenhet för omprövning av politiken. Mot denna bakgrund har regeringen beslutat att tillsätta en kommitté som ska göra en bred översyn av förutsättningarna för att 25 Bland annat kommer på första plats Innovation Union Scoreboard och på andra plats i INSEAD:s Global Innovation Index . starta, driva, utveckla och äga företag i (dir. 2014:46). Kommittén ska ta ett helhetsgrepp och översynen ska inkludera aspekter som inkomstskatteregler, regler för socialavgifter och vissa civilrättsliga regler om företagande bl.a. insolvenslagstiftningen. Kommittén ska också se över det offentliga innovationsstödet, de statliga insatserna för företagsfrämjande samt vissa frågor om samverkan mellan näringsliv och forskning. Kommittén ska även utvärdera den sammanslagning av och som genomfördes . Uppdraget ska redovisas . Stimulans till utveckling av affärsidéer Företagsinkubation är en process för att skapa en kreativ tillväxtmiljö, vars syfte är att stödja utveckling av affärsidéer med hög kunskapshöjd och internationell marknadspotential till nya tillväxtföretag. Det är viktigt att stödja utvecklingen av kunskapsintensiva tillväxtbolag i inkubatorer och regeringen beslutade därför om en utökad satsning på företagsinkubation. Regeringen ser även över möjligheterna att ytterligare stimulera utvecklingen av inkubatorer som ett led i att stötta dynamik och innovationskraft i näringslivet. Immateriella rättigheter och tillgångar är viktiga för företagens innovationsförmåga och får en allt större betydelse som strategiska verktyg för värdeskapande och nyttiggörande av kunskap. Små och medelstora företags affärsstrategiska hantering av immateriella tillgångar bör stärkas. Utredningen enhetligt patentskydd i EU och en ny patentlag ska lämna förslag till en ny patentlag (dir. 2012:99). För att ytterligare förenkla för företagen föreslår regeringen i propositionen Nationella patent på engelska (prop. 2013/14:53) att nationella patentansökningar ska kunna behandlas och beviljas på engelska. Därmed blir översättningskostnaderna i samband med patentansökningar lägre, vilket främjar forskningsintensiva svenska företag med engelska som arbetsspråk och företag som avser söka patent i flera länder på ett och samma språk. Lagändringen föreslås träda i kraft . European Spallation Source (ESS) är en s.k. spallationskälla för neutronstrålning och en av de största satsningarna på forskningsinfrastruktur som har skett i under . Anläggningen kan jämföras med ett gigantiskt mikroskop där struktur och funktion kan studeras hos många olika typer av material. European Spallation Source kommer att bli världens mest kraftfulla neutronkälla och öppna helt nya möjligheter för forskning inom t.ex. energi och klimatsmart teknologi, medicin och livsvetenskap. Anläggningen har 2012 projekterats att kosta ca . Planen är att konstruktionen ska påbörjas och den beräknas pågå till 2025. ska finansiera av totalkostnaden för konstruktionen och av driftskostnaden. Totalt deltar 16 länder i planeringen med avsikt att delta i konstruktionen och driften av ESS. Regeringen är i slutfasen av förhandlingarna med de deltagande länderna om hur mycket varje land ska bidra med till konstruktionskostnaderna för ESS. Bland annat , , och har redan bekräftat sitt deltagande i projektet och resterande länder förväntas ansluta sig . 2.7Ett samhälle som håller ihop En konkurrenskraftig ekonomi kan kombineras med en förhållandevis liten inkomstspridning genom starka drivkrafter att arbeta. En god tillgänglighet till välfärdsystem för såväl unga som gamla leder till välbefinnande och en trygghet genom tillgång till hälso- och sjukvård samt omsorg av hög kvalitet. En annan viktig förutsättning för att skapa ett tryggt samhälle är ett väl fungerande rättsväsende. Detta är viktiga förutsättningar för att ett samhälle ska hålla ihop. för både kvinnor och män till ekonomisk självständighet livet ut. Fördelningspolitik handlar om två saker. För det första handlar det om att ge alla människor goda förutsättningar oavsett bakgrund. För det andra handlar fördelningspolitik om att kompensera för att utfallen ändå kan bli väldigt olika. Det finns en bred uppslutning kring att ska ha en hög ambitionsnivå i fördelningspolitiken i båda dessa avseenden. Omfördelningen av resurser sker på olika sätt. Dels genom att offentligt finansierade tjänster, såsom förskola, skola, sjukvård och äldreomsorg, kommer var och en till del oavsett bakgrund och ekonomi. Dels sker en omfördelning mellan hushåll genom skatter och transfereringar som minskar skillnaderna i disponibel inkomst. Inom ramen för EU 2020 har det tagits fram ett direkt mått på levnadsstandard, s.k. svår materiell deprivation eller mycket låg materiell standard.26 Andelen individer med mycket låg materiell standard varierar kraftigt mellan olika EU-länder, från till (se diagram 2.13). Lägst andel finns i , , och de övriga nordiska länderna och den högsta andelen i vissa av de nyare medlemsländerna, som , och . Detta avspeglar till stor del skillnader i levnadsstandard mellan länderna. sjönk andelen med mycket låg materiell standard i 14 av medlemsstaterna. minskat kontinuerligt, från till 2008 och till 2.7.1Fler i arbete ger ökad sammanhållning Målet med fördelningspolitiken är att tillväxt och välfärd ska komma alla till del. Fördelningspolitiken ska även ge förutsättningar 26 Svår materiell deprivation definieras som att individen saknar förmåga inom minst fyra av nio områden: att kunna möta oväntade utgifter, att åka på en veckas semesterresa, att betala skulder (t.ex. hypotekslån eller hyra), att äta en måltid med kött, kyckling eller fisk , att hålla hemmet tillräckligt varmt, att ha en tvättmaskin, att ha en färg-TV, att ha en telefon och att äga en bil. Diagram 2.13 Mycket låg materiell standard inom EU 2005 och 2012 Andel med låg materiell standard (svår materiell deprivation)