prop · H20322 · 2014-12-11 00:00:00 — Regeringens proposition 2014/15:22 Några ändringar i lagen om disciplinansvar Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen gör regeringen bedömningen att regelverket som avser disciplinansvar för personalen inom Försvarsmakten och i övrigt inom totalförsvaret i grunden bör bestå oförändrat. Regeringen lämnar dock ett antal förslag på ändringar i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m., förkortad LDT. Det föreslås att disciplinpåföljden extratjänst avskaffas. Den nu obligatoriska skyldigheten att besluta om disciplinpåföljd i de fall av disciplinförseelser som inte bedöms som ringa föreslås bli ersatt med en bestämmelse enligt vilken det överlåts till myndigheten att avgöra när en disciplinpåföljd ska beslutas. Vidare föreslås en avgränsning av LDT:s tillämpningsområde gentemot högskolans disciplinregler när det gäller officersaspiranter vid . Dessutom föreslås vissa förtydliganden och språkliga ändringar. I propositionen föreslås också att Försvarsmakten, liksom tidigare, inte ska omfattas av kravet på anmälan av olycksfall och tillbud till vid internationella militära insatser. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. .......................... Förslag till lag om ändring i lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella Ärendet och dess beredning .............................................................. Gällande rätt om disciplinansvar för personalen inom Lagen (1994:260) om offentlig anställning ...................... Lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. .......................................................... Åläggande av disciplinpåföljd ........................................................ Beslutsfattare i Försvarsmakten ...................................................... Ingen anmälningsskyldighet för olyckor och tillbud vid internationella militära insatser....................................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Ekonomiska konsekvenser av förslagen ......................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. ........................ Förslag till lag om ändring i lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Disciplinansvar i ett reformerat försvar (SOU 2013:36)........................................ Bilaga 2 Betänkandets lagförslag (SOU 2013:36) .............................. Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna (SOU 2013:36) ............ Bilaga 6 Sammanfattning av promemorian Följdändring med anledning av ny bestämmelse i arbetsmiljölagen.................. Bilaga 8 Förteckning över remissinstanserna (promemorian)............ 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m., och 2.lag om ändring i lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m.1 dels att 12, 15, 36, 38, 39 och 49 §§ ska upphöra att gälla, dels att 1, 3, 8, 10, 20, 34 och 35 §§ ska ha följande lydelse. Denna lag gäller för 1. totalförsvarspliktiga då de är skyldiga att fullgöra värnplikt eller civilplikt enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 2. dem som genomgår utbildning för att få militär anställning i Försvarsmakten eller i övrigt genomgår militär utbildning inom myndigheten, 2. dem som utan att vara anställda genomgår militär utbildning vid Försvarsmakten, 3.hemvärnsmän då de är tjänstgöringsskyldiga, 4.dem som genom krigsfrivilligavtal eller annat avtal åtagit sig att tjänstgöra frivilligt i befattningar i Försvarsmaktens krigsorganisation, då de är tjänstgöringsskyldiga, 5. dem som är anställda i Försvarsmakten och tjänstgör utomlands i en internationell militär insats. För dem som genomgår militär utbildning vid Försvarsmakten som en del av en högskoleutbildning gäller inte lagens bestämmelser om disciplinansvar för förseelser mot vilka högskolan får vidta disciplinära åtgärder. Om är i krigsfara eller om det råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har Om är i krigsfara eller om det råder sådana extraordinära förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har 1 Senaste lydelse av 49 § 2007:1259. 2 Senaste lydelse 2010:453. 2014/15:22 varit i krig eller krigsfara, får regeringen föreskriva att 2 § skall tillämpas. varit i krig eller krigsfara, får regeringen föreskriva att 2 § ska tillämpas. En disciplinansvarig som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter vad han eller hon på grund av instruktioner, förmäns eller andra chefers order eller i övrigt skall iaktta i tjänsten skall åläggas disciplinpåföljd för disciplinförseelse. I ringa fall skall någon påföljd dock inte åläggas. En disciplinansvarig som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter vad han eller hon på grund av instruktioner, förmäns eller andra chefers order eller i övrigt ska iaktta i tjänsten får åläggas disciplinpåföljd för disciplinförseelse. I ringa fall ska någon påföljd dock inte åläggas. Disciplinpåföljderna är varning, extratjänst och löneavdrag. Vid val av påföljd är varning att anse som en lindrigare påföljd än extratjänst och löneavdrag. Särskilt avseende skall fästas vid omständigheter som talar för att påföljden kan stanna vid varning. I Försvarsmakten skall ärenden som avses i 19 § prövas av chefen för det förband eller den enhet av annat slag där den disciplinansvarige tjänstgör eller senast har tjänstgjort, såvida chefen har lägst överstes eller kommendörs tjänstegrad. Försvarsmakten får dock besluta, att någon annan chef vid förbandet eller enheten som har lägst överstelöjtnants eller kommendörkaptens tjänstegrad får pröva ärendena. Disciplinpåföljderna är varning och löneavdrag. Vid val av påföljd är varning att anse som en lindrigare påföljd än löneavdrag. Särskilt avseende ska fästas vid omständigheter som talar för att påföljden kan stanna vid varning. I Försvarsmakten ska ärenden som avses i 19 § prövas av chefen för det förband eller den enhet av annat slag där den disciplinansvarige tjänstgör eller senast har tjänstgjort, såvida chefen har lägst överstes eller kommendörs tjänstegrad. Försvarsmakten får dock besluta att någon annan chef vid förbandet eller enheten som har lägst överstelöjtnants eller kommendörkaptens tjänstegrad får pröva ärendena. Ärenden som rör dem som är anställda i Försvarsmakten och tjänstgör utomlands i en internationell militär insats får även prövas av chefen för den taktiska staben eller chefen för 3 Senaste lydelse 2002:277. kontingenten, om han eller hon har lägst överstelöjtnants eller kommendörkaptens tjänstegrad. Beslut om disciplinpåföljd skall verkställas möjligt efter det att beslutet har vunnit laga kraft. I beslut om extratjänst får det bestämmas att beslutet skall verkställas trots att det inte vunnit laga kraft, om den disciplinansvarige samtycker till detta eller det behövs av hänsyn till ordningen inom den verksamhet där disciplin-förseelsen har begåtts. Beslut om disciplinpåföljd ska verkställas möjligt efter det att beslutet har fått laga kraft. Extratjänst får inte verkställas Löneavdrag får verkställas med ersättning vid varje utbetalnings- ersättning vid varje utbetalnings- 1.Denna lag träder i kraft . 2.Extratjänst som beslutats före ikraftträdandet ska räknas om till löneavdrag i den del som extratjänsten inte verkställts före ikraftträdandet. Vid omräkningen ska två timmars extratjänst motsvara en dags löneavdrag. 4Senaste lydelse 2002:277. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket tas bort. 5Senaste lydelse 2002:277. Ändringen innebär bl.a. att första stycket tas bort. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser ska ha följande lydelse. I fråga om Försvarsmaktens arbetsmiljöansvar i en internationell militär insats ska följande bestämmelser i arbetsmiljölagen (1977:1160) tillämpas i insatsområdet, om inte tjänstgöringsförhållandena hindrar detta: – 2 kap. 1–8 §§, – 3 kap. 1–4 §§, § första och och 4 §§, andra styckena samt 12 §, – 6 kap. 1–6 §§, 6 a § första stycket första och andra meningarna och andra stycket samt 8 och 9 §§. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över det disciplinansvarssystem som gäller för Försvarsmakten och vissa delar av totalförsvaret. Utredningen, som tog namnet , presenterade betänkandet Disciplinansvar i ett reformerat försvar (SOU 2013:36). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Utredningens betänkande har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i Försvarsdepartementet (dnr Fö2013/1122/RS). En promemoria med förslag till följdändring med anledning av ny bestämmelse i arbetsmiljölagen har utarbetats inom . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 6. Promemorians lagförslag finns i bilaga 7. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 8. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr A2014/2663/ARM). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har inte haft någon erinran mot lagförslaget. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag föreslås i propositionen en senare ikraftträdandedag. Den ändring som föreslås i lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats i denna del. 4Gällande rätt om disciplinansvar för personalen inom totalförsvaret Totalförsvar är verksamhet som behövs för att förbereda för krig och utgör i krigstid all samhällsverksamhet som då ska bedrivas [1 § lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap]. Totalförsvar består av militär verksamhet (militärt försvar) och civil verksamhet (civilt försvar). Det militära försvaret är en uppgift för Försvarsmakten. För Försvarsmaktens personal är två olika disciplinansvarssystem tillämpliga: lagen (1994:260) om offentlig anställning, förkortad , och lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m., förkortad LDT. är tillämplig på den personal som är anställd hos myndigheten. LDT tillämpas dock på anställd personal i krigstid och 2014/15:22 under internationella militära insatser. Vidare gäller LDT, oavsett om det är fredstid eller krigstid, för Försvarsmaktens icke anställda personal. LDT gäller även för annan personal inom totalförsvaret än Försvarsmaktens, t.ex. de som är civilpliktiga vid någon annan myndighet enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Vid sidan av reglerna om disciplinansvar enligt och finns även vissa straffrättsliga bestämmelser om ansvar för olika kategorier av totalförsvarets personal. I detta avsnitt redogörs närmare för personalkategorierna inom Försvarsmakten och den ovan nämnda lagstiftningen. För en redogörelse av tidigare gällande lagstiftning, framväxten av de nuvarande disciplinansvarsreglerna och det svenska totalförsvaret hänvisas till betänkandet Disciplinansvar i ett reformerat försvar, avsnitt 3. I och med beslut med anledning av propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269) övergick till ett system där försvarets personalförsörjning i första hand vilar på frivillighet och inte längre huvudsakligen på totalförsvarsplikt. Totalförsvarsplikten har inte upphört men skyldigheten att genomgå mönstring och att fullgöra värnplikt eller civilplikt kräver att regeringen med hänsyn till försvarsberedskap först har beslutat om detta. Vilka kategorier av militär personal som ingår i Försvarsmakten följer av 2 kap. 2 § förordningen (1996:927) med bestämmelser för Försvarsmaktens personal. I den anställda militära personalen ingår personalgrupperna yrkesofficerare och reservofficerare samt de nya kategorier som tillkom med det nya personalförsörjningssystemet: gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS). En ytterligare kategori anställd militär personal utgörs av de anställda som tjänstgör i internationella militära insatser. Till Försvarsmaktens personal hör vidare flera kategorier av militär personal som inte är anställda: rekryter, officersaspiranter, totalförsvarspliktiga, hemvärnsmän, krigsfrivillig personal, frivillig personal och tjänstepliktig personal. Med rekryt avses den som har antagits till eller genomgår grundläggande militär utbildning (GMU) eller kompletterande militär utbildning (KMU). Den som har genomgått GMU är behörig att söka anställning inom Försvarsmakten som GSS och att ansöka om antagning som hemvärnsman. KMU är en förberedande officerskurs och utgör steget mellan den grundläggande militära utbildningen och officersutbildningarna. Officersaspirant är den som är antagen till eller genomgår grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten eller officersprogrammet vid . I Försvarsmaktens personal ingår även totalförsvarspliktiga som enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt har skrivits in eller krigsplacerats för tjänstgöring i Försvarsmakten och som inte tillhör Prop. 2014/15:22 någon av de ovan nämnda personalkategorierna. Som angetts ovan gäller skyldigheten att tjänstgöra som värnpliktig endast om regeringen med hänsyn till försvarsberedskapen beslutar det. Regeringen har fram till inte fattat något sådant beslut och följaktligen tjänstgör ingen som värnpliktig inom Försvarsmakten. Hemvärnet har till uppgift att skydda skyddsobjekt och i övrigt stödja Försvarsmaktens operativa insatsförband och delta i annan verksamhet där Försvarsmakten medverkar. Hemvärnet består av personer som ingått avtal med Försvarsmakten om tjänstgöring som hemvärnsmän. Hemvärnets personal består även av personal med avtal för tjänstgöring enligt förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet samt av anställda vid som är krigsplacerade i hemvärnet. Till Försvarsmaktens personal hör även krigsfrivillig personal, som antagits med stöd av särskilda föreskrifter, och frivillig personal som ingått avtal med Försvarsmakten enligt 4 § förordningen om frivillig försvarsverksamhet. I kategorin tjänstepliktig personal ingår personal som antingen såsom civila tjänstemän vid Försvarsmakten eller annars, utan att tillhöra någon av de ovan nämnda personalkategorierna, har tagits i anspråk för tjänstgöring i Försvarsmaktens krigsorganisation. Den civila personalen utgörs av civilanställda som har sin befattning i Försvarsmaktens basorganisation. För en närmare redogörelse för Försvarsmaktens personal hänvisas till betänkandet, avsnitt 3.8. 4.2Lagen (1994:260) om offentlig anställning Anställd militär personal inom Försvarsmakten, med undantag för de som tjänstgör utomlands i en internationell militär insats, omfattas i fredstid av de disciplinära reglerna i . Det rör sig om såväl officerare som gruppbefäl, soldater och sjömän. Bestämmelser om disciplinansvar finns i 14–21 §§ . Ytterligare bestämmelser finns i anställningsförordningen (1994:373). Disciplinansvaret aktualiseras i fall då en arbetstagare uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter sina skyldigheter i anställningen, och felet med hänsyn till samtliga omständigheter inte är ringa. Det disciplinrättsliga ansvaret avser inte förseelser som har lett till åtal eller måste anmälas till åtal av myndigheten. De fel som kan föranleda disciplinpåföljd kallas tjänsteförseelse. Påföljden för tjänsteförseelse är varning eller löneavdrag. Disciplinpåföljd får inte meddelas en arbetstagare för att han eller hon har deltagit i en strejk eller i en därmed jämförlig stridsåtgärd. Frågor om disciplinpåföljd prövas av arbetsgivaren, i regel den myndighet hos vilken arbetstagaren är anställd. I myndighetsförordningen (2007:515) finns bestämmelser om hur en myndighet ska vara sammansatt när den fattar beslut i frågor om disciplinansvar m.m. Om regeringen har bestämt att det ska finnas en personalansvarsnämnd vid myndigheten, ska nämnden bl.a. pröva frågor om disciplinansvar. Myndighetschefen ska vara ordförande i personalansvarsnämnden. 2014/15:22 Nämnden ska i övrigt bestå av personalföreträdare och de ledamöter som myndigheten utser. Försvarsmakten har enligt förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten en personalansvarsnämnd, förkortad FPAN, som beslutar om disciplinansvar enligt för de anställda som inte är anställda genom beslut av regeringen. Om en arbetstagare vill söka ändring i ett beslut om disciplinpåföljd, ska talan väckas i domstol från den dag han eller hon fick del av beslutet. Ett sådant mål handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, vilket bl.a. innebär att talan antingen ska väckas vid tingsrätt eller i Arbetsdomstolen. Ett avgörande av tingsrätten får överklagas till Arbetsdomstolen. Arbetsdomstolens avgörande kan inte överklagas. 4.3Lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. LDT gäller enligt 1 § för följande: totalförsvarspliktiga då de är skyldiga att fullgöra värnplikt eller civilplikt enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, dem som genomgår utbildning för att få militär anställning i Försvarsmakten eller i övrigt genomgår militär utbildning inom myndigheten (däribland officersaspiranter och rekryter), hemvärnsmän då de är tjänstgöringsskyldiga, dem som genom krigsfrivilligavtal eller annat avtal åtagit sig att tjänstgöra frivilligt i befattningar i Försvarsmaktens krigsorganisation, då de är tjänstgöringsskyldiga och dem som är anställda i Försvarsmakten och tjänstgör utomlands i en internationell militär insats. Om är i krig gäller lagen enligt 2 § även för följande: alla som, utöver de som sägs i 1 §, är tjänstgöringsskyldiga i Försvarsmakten, polismän som utan att vara tjänstgöringsskyldiga i Försvarsmakten är skyldiga att delta i försvar, skyddsvakter som förordnats med stöd av skyddslagen (2010:305), alla som annars vistas vid avdelningar av Försvarsmakten, när avdelningarna är i fält eller verkar under liknande förhållanden, och medlemmar av den organiserade motståndsrörelsen. Enligt 5 § gäller lagen också för krigsfångar, krigsinternerade samt vissa personer som vistas bland dem. Den som lagen gäller för benämns disciplinansvarig. En disciplinansvarig som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter vad han eller hon på grund av instruktioner, förmäns eller andra chefers order eller i övrigt ska iaktta i tjänsten ska enligt 8 § åläggas disciplinpåföljd för disciplinförseelse. I ringa fall ska någon påföljd inte åläggas. Disciplinpåföljderna är enligt 10 § varning, extratjänst och löneavdrag. Vid val av påföljd är varning att anse som en lindrigare påföljd än extratjänst och löneavdrag. Varning innebär enligt 11 § att den felande erinras om att han eller hon för framtiden ska iaktta sina skyldigheter i tjänsten. Extratjänst innebär enligt 12 § att den felande vid högst fem tillfällen utöver den vanliga tjänsten ska utföra handräckning eller någon annan särskild uppgift. Löneavdrag får enligt 13 § bestämmas för och innebär avdrag på dagersättning eller motsvarande Av 16 § framgår att om en disciplinansvarig kan antas ha begått en disciplinförseelse och han eller hon genom sitt förfarande skäligen kan misstänkas även ha gjort sig skyldig till brott, ska han eller hon anmälas till åtal för brottet. Undantag gäller för brott för vilka inte svårare straff än böter föreskrivs och för vissa andra i lagen uppräknade brott. Enligt 20 § ska disciplinärenden i Försvarsmakten prövas av chefen för det förband eller den enhet där den disciplinansvarige tjänstgör eller senast har tjänstgjort, såvida chefen har lägst överstes eller kommendörs tjänstegrad. Viss delegering till annan chef kan göras av Försvarsmakten. I förordningen (2010:651) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser finns ytterligare bestämmelser om vem som beslutar i frågor om disciplinansvar eller åtalsanmälan vid en internationell militär insats. Där anges att sådana frågor får avgöras av chefen för taktisk stab eller chefen för en kontingent i en internationell militär insats, om han eller hon har lägst överstelöjtnants eller kommendörkaptens tjänstegrad. Ärenden som ska prövas av andra myndigheter än Försvarsmakten, av kommuner eller av landsting där den disciplinansvarige tjänstgör eller har tjänstgjort prövas av chefen för den organisatoriska enhet där den disciplinansvarige tjänstgör eller har tjänstgjort eller av någon annan högre chef (22 §). I fråga om en disciplinansvarig som tjänstgör eller har tjänstgjort hos ett bolag, en förening eller andra enskilda prövas frågor om disciplinansvar av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap [19 § i lagen och 2 kap. 1 § förordningen (1995:241) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m.]. För att biträda de myndigheter, kommuner eller landsting som har att handlägga disciplinärenden ska det enligt 23 § finnas auditörer. Dessa ska vara jurister och förordnas av Försvarsmakten eller av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Auditören har också till uppgift att generellt utöva tillsyn över handläggningen av disciplinärenden, lämna råd i verkställighetsfrågor och medverka i utbildning och information om tillämpningen av LDT. Innan en disciplinpåföljd beslutas eller en åtalsanmälan görs ska enligt 24 § yttrande inhämtas från auditören. Det behövs dock inte om förseelsen inte kan antas utgöra brott, förseelsen har erkänts, förseelsen inte bör medföra svårare påföljd än varning, och den disciplinansvarige inte begär att yttrande ska inhämtas i ärendet. Auditören är medansvarig för de beslut som fattas på hans eller hennes tillstyrkan. Disciplinärenden ska enligt 25 § handläggas skyndsamt. Muntligt förhör ska enligt 26 § hållas med den disciplinansvarige. Enligt 31 § ska den disciplinansvarige underrättas om beslut om disciplinpåföljd. Beslut om disciplinpåföljd ska enligt 34 § verkställas möjligt efter det att beslutet har vunnit laga kraft. Ett beslut om extratjänst kan dock i vissa fall få verkställas trots att det inte vunnit laga kraft. Lagen innehåller också bestämmelser om tvångsmedel. Den som enligt särskilda föreskrifter är förman i Försvarsmakten får enligt 41 § omhänderta en disciplinansvarig som tjänstgör i Försvarsmakten, om denne inom ett område eller utrymme som används av Försvarsmakten eller klädd i uniform på allmän plats anträffas så berusad att han eller hon inte kan ta hand om sig själv eller annars utgör en fara för sig själv eller 2014/15:22 någon annan, eller uppträder så att han eller hon stör den allmänna ordningen eller ordningen inom Försvarsmakten eller utgör en fara för disciplinen. Alkoholdrycker eller andra berusningsmedel som påträffas hos den som har omhändertagits på grund av berusning ska enligt 46 § tas ifrån honom eller henne. Enligt 47 § kan en disciplinansvarig som tjänstgör i Försvarsmakten underkastas kroppsvisitation om det finns anledning att anta att han eller hon olovligen bär på sig föremål som tillhör Försvarsmakten eller som den disciplinansvarige annars inte får inneha.