prop · H103255 · 2014-09-19 00:00:00 — Det handlar även om att närmare förklara förhållandet mellan säkerhetspolitiska förhållanden och bedömningen avförmåga. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Budgetlagen (2011:203) Lagen (2003:778) om skydd mot olyckor Myndighetsförordningen (2007:515) Förordningen (1994:642) med instruktion för Försvarsmakten Förordningen (2000:555) med instruktion för Försvarsmakten Förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten Förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet 1995/96: FöU1 1996/97: FöU1 1996/97: FöU4 1999/2000: FöU2 1999/2000: FöU7 1999/2000: FöU8 2001/02: FöU2 2003/04: FöU6 2004/05: FöU4 2004/05: FöU5 2005/06: FöU2 2008/09: FöU10 2009/10: FöU1 2011/12: FöU1 2004/05: FöU1 2003/04: URD1 2007/08: RFR6 2000/01:1, utgiftsområde 6 2001/02:1, utgiftsområde 6 2002/03:1, utgiftsområde 6 2003/04:1, utgiftsområde 6 2004/05:1, utgiftsområde 6 2005/06:1, utgiftsområde 6 2006/07:1, utgiftsområde 6 2007/08:1, utgiftsområde 6 2008/09:1, utgiftsområde 6 2009/10:1, utgiftsområde 6 2010/11:1 utgiftsområde 6 GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 2011/12:1, utgiftsområde 6 2012/13:1, utgiftsområde 6 2013/14:1, utgiftsområde 6 Regleringsbrev för Försvarsmakten –2013 Regeringsbeslut , Fö2002/353/MIL Regeringsbeslut 7, , Fö2006/2036/EPS Regeringsbeslut 10, , Fö2008/787/EPS Regeringsbeslut 3, , Inriktningsbeslut för Försvarsmakten –2014, Fö2009/1354 /MIL Regeringsbeslut 3, , med avisningar för försvarsplanering, Fö2009/1354/MIL Regeringsbeslut 4, , Inriktningsbeslut för Försvarsmakten avseende internationellt samarbete, Fö2011/1381/MFI Regeringsbeslut 7, , Fö2012/1794/MFI, Uppdrag att redovisa kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans Försvarsdepartementet: Rapport från (Fö 2009:A) Uppdrag till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap om civilt försvar vid höjd beredskap Statens o entliga utredningar Fred och säkerhet – säkerhetspolitiska utredningen (SOU 2002:108) Styrningen av försvaret (SOU 2005:92) En eektiv förvaltning för insatsförsvaret (SOU 2005:96) Personalförsörjningen i ett reformerat försvar (SOU 2010:86) Forskning och utveckling samt försvarslogistik i det reformerade försvaret (SOU 2011:36) Direktiv till utredningen om styr- och nansieringsformerna i försvaret (dir. 2004:12 och 2004:113) Direktiv till utredningen om en förändrad totalförsvarsplikt (dir. 2007:147, 2009:4 och 2009:28) Direktiv till utredningen om personalförsörjning för det reformerade försvaret (dir. 2009:58) Direktiv till utredningen om en ny organisationsstruktur för stödet till Försvarsmakten (dir. 2010:45 och 2010:104) Direktiv till utredningen om Försvarsmaktens personalförsörjning (dir. 2013:94) Svensk säkerhetspolitik i ny omvärldsbelysning (Ds 1998:9) Säkrare grannskap – osäker värld (Ds 2003:8) Vårt militära försvar – vilja och vägval (Ds 2003:34) Försvar för en ny tid (Ds 2004:30) Säkerhet i samverkan (Ds 2007:46) Försvar i förändring (Ds 2008:48) Vägval i en globaliserad värld (Ds 2013:33) Försvarsmaktens årsredovisningar med bilagor och underbilagor 2001–2014 Försvarsmaktens budgetunderlag med särskilda redovisningar 2003–2014 Försvarsmaktens underlag till regeringens försvarspolitiska proposition 2009, 23 383:51503 Försvarsmaktens kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans, , 23 381:53871 Försvarsmaktens strategiska inriktning 2012, del 1: Grunder och i Stort, , 23 100:60578 Försvarsmaktens utvecklingsplan –2016, , 23 320:66929 Försvarsmaktens utvecklingsplan –2022 del 1, Politisk strategisk inriktning, , 23 320:53070 Försvarsmaktens utvecklingsplan –2023 del 2, Plan för verksamhetsgrenar och övrig verksamhet, , 23 320:52821 GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Årsrapport från perspektivplaneringen 2000–01 Försvarsmaktsidé och målbild Årsrapport från perspektivplaneringen 2002–2003: Målbildsinriktningar för Försvarsbeslut , Rapport 7, ; 23 210:63182 Rapport från perspektivstudien – Ett hållbart försvar för framtida säkerhet, , 23 382:63862 Rapport från perspektivstudien – Det militärstrategiska utfallsrummet, , 23 382:51673 Försvarsmaktens redovisning av perspektivstudien , , FM2013-276:1 Vägen framåt – en liten bok om en stor förändring, , överbefälhavare. Både och – en liten bok om dubbla uppgifter och framtidens krav, , överbefälhavare Expertgruppen för studier i oentlig ekonomi: Försvarets förutsättningar (2011:2) Statskontoret: Omställningen av det militära försvaret (2009:11) Statskontoret: Införande av ett nätverksbaserat försvar () Statskontoret 2005:7: och regeringens styrning av försvaret Myndighetens för samhällsskydd och beredskap årsredovisning Överbefälhavarens anförande vid i , 2003, 2005 samt 2012 GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Alla tidigare utgivna rapporter nns tillgängliga på Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot Bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till pensionärer – når förmånerna fram? EnergieŠektivisering inom industrin – eŠekter av statens insatser i – eŠektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för oŠentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet har granskat Försvarsmaktens omställning under de tre senaste försvars- och inriktningsbesluten. Syftet har varit att undersöka om den omfattande förändring som Försvarsmakten genomgått har varit tydlig och transparent. kan konstatera att det svenska försvaret har förändrats i grunden. Det tidigare invasionsförsvaret har till stora delar avvecklats och istället har det skett – och sker fortfarande – en utveckling mot ett insatsförsvar. Försvarsmaktens struktur och resurser har minskat kraftigt i volym. har även Försvarsmaktens inriktning svängt över tiden. samlade bild är att regeringen och Försvarsmakten har presenterat information om denna förändring. I era viktiga avseenden har det dock funnits brister i tydlighet och transparens, vilket bidrar till en otydlighet kring vad Försvarsmaktens omställning har lett till. 55, 114 90 Anslagsposter för beräkning av anslagsutvecklingen –2013 Försvarsmaktens omställning(RiR 2014:4) B i l a g a s l a g s p o s t e ra vf öarn sb leargä sk un tivn eg c k l i n g e Förbandsverksamhet och beredskap m.m. Fredsfrämjande truppinsatser/ Fredsfrämjande förbandsinsatser Utveckling och investering Stöd till frivilliga försvarsorganisationer Förbandsverksamhet och beredskap m.m. Fredsfrämjande truppinsatser/ Fredsfrämjande förbandsinsatser M ateriel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Stöd till frivilliga försvarsorganisationer Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. M ateriel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Stöd till frivilliga försvarsorganisationer Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. M ateriel och anläggningar Stöd till frivilliga försvarsorganisationer Förbandsverksamhet och beredskap m.m. Fredsfrämjande truppinsatser/ Fredsfrämjande förbandsinsatser A nskaffning av materiel och anläggningar V idmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Forskning och teknikutveckling Stöd till frivilliga försvarsorganisationer Förbandsverksamhet och beredskap m.m. Fredsfrämjande truppinsatser/ Fredsfrämjande örbandsinsatserf A nskaffning av materiel och anläggningar V idmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Forskning och teknikutveckling Försvarsmaktens omställning(RiR 2014:4) B i l a g a 2 T i d i g a r e f ö r s v a r s b e s l u t För att sätta den granskade perioden i ett sammanhang redovisas här kortfattat vad som har föregått den granskade perioden när det gäller vissa viktigare företeelser. FÖ R S V A R S B E S L U T I försvarsutredningen till grund för försvarsbeslutet ingick inte några väsentliga skillnader, förutom när det gäller operativa direktiv. Försvarsmakten skulle kunna möta och om möjligt hejda en angripare, till skillnad från föregående försvarsbeslut som innebar att försvarsmakten skulle kunna möta, hejda och slå en angripare1. Försvarsbeslutet 19772 framhöll bland annat att totalförsvaret var en angelägenhet för hela folket och att hela landet skulle försvaras.3 Ö verbefälhavare hade börjat påtala bristande balans mellan uppgifter och resurser.4 Försvarsbeslutet 19825 innebar att de grundläggande försvarspolitiska principerna kvarstod. B land annat behandlades fortsatt frågan om riskenför överraskande anfall. E n minskning av antalet freds- och krigsförband, som hade inletts 1968, fortsatte.6 Försvarsbeslutet innebar inga större förändringar avseende de försvarspolitiska målsättningarna, men i propositionen till grund för beslutet framhölls betydelsen av effektiv samordning inom totalförsvaret liksom åtgärder för att förbättra uthållighet och försörjningsberedskap.7 N ya anvisningar för det operativa krigsförberedelsearbetet formulerades. E n skillnad var att dessa nu omfattade samtliga totalförsvarsmyndigheter och att vikten av militär och civil samordning och stöd betonades. P L A N E R I N G O C AH N KL ÄR GI GG SN PI LN G M ellan 1969 och 1989 utfärdade sittande överbefälhavare fem så kallade operationsorder eller operativa verk. I dessa gjordes grundläggande bedömningar av operativ och strategisk art. C heferna för landets militärområden, militärbefälhavarna, fick sina uppgifter för olika situationer och den fredstida beredskapen reglerades.8 1SOU 2002:108, s. 510. 2B aserat försvarsutredning. 3Dock skedde fortsatta reduktioner i krigsorganisationen, av besparingsskäl. Detta bottnade beslut om att avskaffa full pris- och lönekompensation. I och med detta avskaffande skulle istället kostnadsökningar mötas med bland annat en successivt minskad freds- och krigsorganisation. 4SOU 2002:108, s. 510-512. 5B aserat på underlag av en försvarskommitté som tillsattes 1978 och som resulterade i flera delbetänkanden. 6SOU 2002:108, s. 512-517. efter att försvarsbeslutet fattas lämnade regeringen nya anvisningar för det operativa arbetet med krigsförberedelser. A nvisningarna byggde till stor del på förslag från Ö verbefälhavaren och i jämförelse med anvisningar hade kravet på uthållighet nu preciserats. 7SOU 2002:108, s. 518-519. 8Utredningen förklarar att dessa så kallade ytterst var resultatet av den politiska processen som slutligen lett fram till försvarsbeslut, det vill säga försvarsutredningar och kommitté er och sedan utmynnat i försvarsbeslut med angiven inriktning, resursfördelning och krigsorganisation. Utöver krigsplaner och operativa verk genomfördes även operativa studier. Detta för att ge underlag för successiva revideringar och kompletteringar av Ö B :s order för krigsplanläggningen. Det handlade även om att utbilda och träna personal i operativa befattningar. Dessa operativa studier var omfattande och skedde var och en under . Studierna behandlade bland annat frågor som överraskande angrepp, invasionsförsvar, värdering av materiella och personella resursers uthållighet, analys av totalförsvarsmyndigheters möjligheter att stödja försvarsmakten samt agerande vid kort militär förvarning.9 D E T S V E N S K A TV OA TR AE LT F Ö R S E n grundläggande förutsättning för att kunna försvara var att vi skulle ha ett totalförsvar. Om angreps var Försvarsmakten beroende av tillförsel av ammunition, drivmedel, livsmedel, med mera. M otståndsviljan var beroende av att väsentliga funktioner i samhället kunde upprätthållas. A nsvaret för detta var uppdelat på olika myndigheter. konomiskt Försvar ( Ö ivilB eredskap ( Ö C B bar ansvar för många områden. så vis omfattande det svenska totalförsvaret bland annat ett olje- och drivmedelsförråd och försörjningsberedskap inom hälso- och sjukvård10. Totalförsvaret utgick från erfarenheterna från om att ett modernt krig är totalt. G enom olika författningar reglerades därför alla vuxna medborgares skyldigheter. Det innebar bland annat att myndigheter inom totalförsvaret ska samverka med varandra. Totalförsvarssamverkan ägde rum på högre och lägre regional nivå samt på lokal nivå. P å samtliga nivåer övades totalförsvarssamverkan regelbundet, vilket bland annat skulle bidra positivt till förhållandena mellan myndighetschefer och krigsplacerad stabspersonal.11 E n beredskapsorder tillkom under 1960- talet ( Ö B K uppförsvarsorder) och kom att bli styrande för beredskapen mot ett överraskande angrepp. P rincipen var att ta vara på fredsorganisationens resurser12. K rigsplanläggningen skulle i sin tur även följa anvisningar från regeringen, som enligt utredningen i utarbetades efter Ö B :s förslag till anvisningar. ( SOU 2002:108, s. 523). 9SOU 2002:108, s. 529-530. 10SOU 2002:108, s. 556-572. 11SOU 2002:108, s. 591-592. 12SOU 2002:108, s. 600. Försvarsmaktens omställning(RiR 2014:4) B i l a g a 3 In r i k t n i n g s b e s l u t e t 2 009 H är följer ytterligare, mer detaljerad information om det senaste inriktningsbeslutet . E nligt inriktningsbeslutet ska stridskrafterna inriktas mot en beredskap som kontinuerligt anpassas efter rådande hot- och risknivåer i vårt närområde. L uft- och sjöstridskrafterna som är i drift ska snabbt kunna anpassas i förhållande till behoven. För att klara av den bemanning som krävs för den nya beredskapsnivån tillämpas inte värnplikten, som i stället ersatts med ett system med fast eller anställda soldater. För marinen och flygvapnet ska de flesta gruppbefäl, soldater och sjömän vara kontinuerligt tjänstgörande1 medan armé n i större utsträckning ska ha tjänstgörande soldater och gruppbefäl.2 I nsatsorganisation 2014 innebär även att Försvarsmakten ska övergå till att låta krigsförband ansvara för både insatser, produktion och vidmakthållande. Till stöd för insatsorganisationen har en så kallad basorganisation . I och med insatsorganisation lämnades därför uppdelningen i en grundorganisation och en insatsorganisation. var samtlig personal anställd i grundorganisationen och krigsplacerad på en annan befattning i insatsorganisation.3 Denna organisatoriska förändring började gälla från och med den 1 januari 2013.4 N är det gäller materiel ska den i första hand vidmakthållas och uppgraderas om det är ekonomiskt försvarbart och operativa krav kan uppnås. Om ny materiel ändå behöver anskaffas bör det ske utifrån på marknaden befintlig, färdigutvecklad och beprövad materiel. Först om inte någotdera av dessa alternativ är möjligt bör utveckling dock kunna ske.5 Den nya insatsorganisationen bör enligt försvarbeslutet vara intagen 2014, och bedöms också rent formellt vara intagen, men det kommer att dröja länge innan den är har uppnått full förmåga. M ånga förband är ännu inte fullt operativa, framför allt på grund av bristande personaluppfyllelse. I regeringens proposition ingick ett förbehåll att utvecklingen av den nya insatsorganisationen endast skulle ske i den takt som ekonomin medger. I takt med att resurser kan frigöras genom rationaliseringar inom försörjning av personal, materiel, logistik, m.m. ska dessa användas för att bygga upp den nya insatsorganisationen. Detta utgör också en restriktion, och regeringen framhöll att inriktningen framgent kan komma att justeras när det gäller omställningstakt, förmågekrav, materiel, organisation och verksamhet. med möjlighet till förlängning, 2008/ 09:140. 3Försvarsmaktens årsredovisning 2012. Försvarsmaktens organisationsstruktur ( FM Org 13) är uppdelad på dels en insatsorganisationsdel, dels I nsatsorganisationsdelen består av krigsförband med fast anställd eller I basorganisationsdelen ingår staber och stödenheter samt skolor och centra. ( Försvarsmaktens årsredovisning 2012) . 2008/ 09:140. V id vilken tidpunkt den nya insatsorganisationen uppnått förmåga och är fullt operativ sägs det inget om.6 I sin proposition angav regeringen att ett militärt försvar med gripbara förband, tillgängliga utan föregående återtagning, utformade, resurssatta och övade för sina uppgifter, bäst tillgodoser satsmakternas behov av handlingsfrihet och förmåga att uppnå målen för vår säkerhet.7 V idare redogjorde regeringen under rubriken för regeringens bedömning mer ingående för vad omvärldsbevakning, insatser och utveckling skulle kunna handla om. delområden i form av 1.omvärldsb evak ning; 2 . insatser – k ränk ningar, inc identer oc h terrorism; föreb y ggande samt hantering av k onflik ter oc h k samtrig 4. U tvec k ling. I sitt betänkande behandlade inte skälen för regeringens bedömning avseende operativ förmåga. Det kan noteras att inte gav uttryck för någon kritik av regeringens bedömning om vilka förmågor försvaret b orde ha8. N är det gäller omvärldsb evak ninghandlade det bland annat om att Försvarsmakten bör ha förmåga att upptäcka hot och att skapa underlag för beredskapshöjningar. A vseende insatser för k ränk ningar, inc identer oc h terrorismuttrycktes att Försvarsmakten bland annat bör ha förmåga att upptäcka och hantera kränkningar och incidenter. Förmågan ska kunna öka genom samverkan med andra myndigheter och länder. I nsatser – föreb y ggande samt hantering av k onflik ter oc h k rig tar gemensamt upp insatser av nationell eller internationell karaktär. Det uttrycker sig som att Försvarsmakten bör ha förmåga att verka för att föreb y gga oc h hantera k onflik ter oc h k rig nationellt, i närområ det oc h u tanför närområ detsamt att möta såväl kvalificerade som okvalificerade aktörer med mera. R egeringen skrev även att för att vidmakthålla förmåga att kraftsamla vid en allvarlig konflikt som hotar säkerhet b ör F örsvarsmak tens ha förmå ga att leda förb and p å b rigadnivå . Denna förmåga var även viktig för svenska förbands möjlighet att verka och vara effektiva i multinationella insatser.9 N är det gäller U tvec k lingkonstaterade regeringen bland annat att förmåga till väpnad strid mot en kvalificerad motståndare bör upprätthållas. 2008/ 09:140. 2008/ 09:140, 35s. 2008/ 09:FöU10. 2008/ 09:140, s.43. Försvarsmaktens uppdrag i dess instruktion Försvarsmaktens omställning(RiR 2014:4) B i l a g a 4 F ö r s v a r s m a k t e n s u p p d r a g i d e s s i n H är följer ennärmare genomgång av Försvarsmaktens uppdrag som det framgår av myndighetens instruktion i dess olika lydelser sedan bildandet . K ursiverad text är citat. 1 9 9 4 I den första instruktionens grundversion lyder Försvarsmaktens uppdrag så här. F örsvarsmak ten har till u p p gift att försvara mot väp nade F örsvarsmak ten sk all ha så dan k rigsdu glighet ock aphb att den verk ar avhå llande mot så dana angrep p . F örsvarsmak ten sk all i fred hävda territoriella integritet samt organisera k rigsförb and oc h förb ereda förb andens användning för F örsvarsmak ten sk all oc k så k u nna ställa en u tlandssty rk a till förfogande för fredsb evarande verk samhet - - - k u nna delta i u tb ildning för fredsb evarande verk samhet. Försvarsmakten har alltså en kärnuppgift: att försvara mot väpnade angrepp, och ha förmåga och beredskap för att förebygga angrepp. Dessutom ska Försvarsmakten hävda den territoriella integriteten samt organisera krigsförband och en utlandsstyrka. 1 9 9 7 efter att Försvarsmakten bildats ändrar regeringen uppdraget i instruktionen. Utgångspunkten har förflyttats från själva kärnuppgiften, att försvara , till att skapa förutsättningar för densamma. Uppdraget lyder därefter på följande sätt. F örsvarsmak tens hu vu du p p gift är att i fred vidta förb eredelser för att i k rig k u nna försvara mot väp frihet oc h ob eroende. E tt angrep p sk all k u nna mötas var det än k ommer ifrå n oc h hela sk all k u nna försvaras. F örsvarsmak ten sk all i fred övervak a oc h hävda territoriella integritet i lu ften, till sj öss oc h p å nna ställa k valific erade förb and oc h andra resu för internationella fredsfrämj ande oc h hu nna stödj a samhället vid svå ra p samhället i fred, oc h ha en b eredsk ap som medger att hu ddelen av F makörsvarstens organisation inom ett å r efter särsk ilt b eslu t har u p nå tt fu ll k rigsdu glighet. F örsvarsmak tens b eredsk ap , organisation oc h p lanläggning sk all vidare förordningen ( 1994:642) med instruktion för Försvarsmakten. förordningen ( 1994:642) med instruktion för Försvarsmakten. 31 § förordningen ( 1997:1201) om ändring i förordningen ( 1994:642) med instruktion för Försvarsmakten. medge att F örsvarsmak tens förmå ga lå ngsik tigt k an anp assas för att motsvara framtida k rav oc h b ehov4 . F örsvarsmak ten sk all organisera k rigsförb and oc h förb ereda förb andens användning för landets försvar oc h för de övriga u p p gifter som anges i första sty c k 5et. Försvarsmaktens uppdrag har blivit mer detaljerat. Uppgiften att hävda territoriell integritet kvarstår, men beskrivs mer ingående som att det handlar om att övervaka i luften, till sjöss och på marken. Så gick det redan till, men av någon anledning ansåg regeringen att det behövde preciseras. E n hypotes skulle kunna vara att inför kommande nedskärningar förtydliga att Försvarsmakten inte gav upp någon aktivitet. N u är det också första gången som uttrycket hela ska kunna försvaras förekommer. Det står dock ingenting om hur länge ska kunna försvaras. Flera uppgifter har tillkommit. Uppgiften att ställa en utlandsstyrka till förfogande för fredsbevarande verksamhet har utökats till att avse kvalificerade förband och andra resurser för fredsfrämjande och humanitära insatser. Detta är en ambitionshöjning från regeringen, att det ska vara fråga om en viss kvalifikationsnivå på förbanden och att det också ska kunna utföras humanitär verksamhet. M ed bestämningen fredsfrämjande vidgas också användningsområdet för förbanden från att endast kunna agera fredsbevarande. Tre övriga uppgifter har tillkommit i instruktionen. Det första är att kunna lämna stöd till samhället vid svåra påfrestningar i fred ( kriser) . Denna uppgift utfördes redan tidigare, men har preciserats genom att införa den i instruktionen. Det andra är att beredskapen ska medge att huvuddelen av Försvarsmakten vid behov ska kunna ha uppnått full krigsduglighet. Det tredje är att beredskap, organisation och planläggning ska medge att Försvarsmaktens förmåga långsiktigt kan anpassas för att motsvara framtida krav och behov. Uppgiften att organisera krigsförband och förbereda dessa för att försvara har breddats till att omfatta även de nu tillkommande uppgifterna. 2 0 0 0 Å r 2000 utfärdar regeringen en ny instruktion för Försvarsmakten. Uppdraget till myndigheten är som följer. ru nden för F örsvarsmak tens verk samhet sk all vara förmå gan till väp nad strid6. örsvarsmak ten sk all k u nna försvara mot väp nat angrep p var det än k ommer ifrå n. H ela sk all k u nna försvaras. örsvarsmak ten sk all hävda territoriella integritet. första stycket förordningen ( 1997:1201) om ändring i förordningen ( 1994:642) andra stycket förordningen ( 1997:1201) om ändring i förordningen ( 1994:642) förordningen ( 2000:555) med instruktion för Försvarsmakten. första stycket förordningen ( 2000:555) med instruktion för Försvarsmakten. örsvarsmak ten sk all b idra till fred oc h säk erhet i omvärlden genom att nna genomföra oc h lämna stöd till fredsfrämj ande op erationer oc h