prop · H20345 · 2014-12-19 00:00:00 — Regeringens proposition 2014/15:45 Utbildning för nyanlända elever – mottagande Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800). En definition av nyanländ ska införas. Med nyanländ ska avses den som har varit bosatt utomlands och som är bosatt här i landet eller ska anses bosatt här och som har påbörjat sin utbildning här efter höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. En nyanländ elevs kunskaper ska bedömas. En sådan bedömning ska göras även för vissa andra elever som har varit bosatta utomlands, om det behövs. Resultatet av bedömningen ska ingå i underlaget för beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt för hur undervisningen ska planeras och hur tiden ska fördelas mellan ämnena. En nyanländ elev ska från det att han eller hon tagits emot i skolväsendet placeras i en årskurs som är lämplig med hänsyn till hans eller hennes ålder, förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt. ska eleven placeras i en undervisningsgrupp. Detsamma gäller vissa andra elever vars kunskaper har bedömts. En nyanländ elev som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen ska delvis få undervisas i förberedelseklass. Under samma förutsättningar ska även andra elever vars kunskaper har bedömts få undervisas delvis i förberedelseklass. En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i den ordinarie undervisningen i ämnet. Undervisning i förberedelseklass ska inte få pågå längre än . 2014/15:45 Bestämmelserna om åtgärdsprogram ska inte tillämpas om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för ny- anlända elever eller andra elever vars kunskaper har bedömts. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) .......................... Ärendet och dess beredning ........................................................... Behovet av en ändrad reglering...................................................... 4.2Behovet av en kompletterande reglering som tar sikte Vem ska anses som nyanländ?....................................................... Bedömning av elevers kunskaper och placering i årskurs och Bedömning av elevernas kunskaper ................................ Placering i årskurs och undervisningsgrupp .................... Den nya regleringens förhållande till regler om annat stöd............ Konsekvenser av förslagen ............................................................ Utbildning för nyanlända elever – Mottagande och skolgång (Ds 2013:6) ...................................................... Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . 2014/15:45 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 3 kap. 1, 5, 6 och 8 §§, 10 kap. 5 och 31 §§, 11 kap. 7 och 30 §§, 12 kap. 5 §, 13 kap. 5 § och 17 kap. 3 och 12 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas sex nya paragrafer, 3 kap. 12 a–12 f §§, och närmast före 3 kap. 6, 12 a–12 c, 12 e och 12 f §§ nya rubriker av följande lydelse, dels att det närmast före 3 kap. 7 § ska införas en ny rubrik som ska lyda ”Omfattning och elevgrupp”. 1 §1 I detta kapitel finns bestämmelser om –tillämpningsområde (2 §), –barnens och elevernas lärande och personliga utveckling (3 §), – information om barnets och elevens utveckling (4–5 §§), elevens utveckling (4 och 5 §§), – stöd i form av extra anpassningar (5 a §), – särskilt stöd (6–12 §§, och – särskilt stöd (6–12 §§), elever (12 a– 12 f §§), och – allmänna bestämmelser om betyg (13–21 §§). Bestämmelsen i 4 § om information gäller inte i vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare. Bestämmelsen i 4 § om information gäller endast i förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, fritidshemmet, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Tillämpningsområde för bestämmelser om särskilt stöd Bestämmelserna om särskilt stöd Bestämmelserna i 7–12 §§ gäller i 7–12 §§ gäller inte i förskolan, endast i förskoleklassen, grund- skolan, grundsärskolan, special- 1 Senaste lydelse 2014:456. 2014/15:45 skild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare. skolan, sameskolan, fritidshemmet, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Bestämmelserna i första–tredje styckena och i 9–12 §§ ska inte tillämpas, om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §. Mottagande och undervisning av nyanlända och vissa andra elever Med nyanländ avses i denna lag den som 1. har varit bosatt utomlands, 2. nu är bosatt i landet, och 3. har påbörjat sin utbildning här senare än höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. Som bosatt utomlands anses den som inte anses bosatt i landet enligt 29 kap. 2 §. 2 Senaste lydelse 2014:456. Tillämpningsområde för bestämmelser som rör nyanlända och vissa andra elever Bestämmelserna i 12 c–12 f §§ gäller endast i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Bedömning av en elevs kunskaper En nyanländ elevs kunskaper ska bedömas om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Om det behövs ska en sådan bedömning göras även för en elev som 1.har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här senast vid höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller , eller 2.efter skolgång i har varit bosatt utomlands och därefter har återvänt till för att återuppta sin utbildning här. Rektorn ansvarar för att bedömningar görs enligt första och andra styckena. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om underlag för sådana bedömningar. En bedömning enligt 12 c § ska göras skyndsamt. För en nyanländ elev och för en elev som avses i 12 c § andra stycket 2 ska bedömningen göras i sådan tid att beslut om placering i årskurs och under- 12 e §. 12 c § andra stycket 1 ska bedömningen göras senast från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av de skolformer som anges i 12 b §. enligt 12 c § ska beaktas vid beslut enligt 12 e § samt vid planering av undervisningen och vid fördelning Placering i årskurs och under- En nyanländ elev och en elev, vars kunskaper har bedömts enligt placeras i den årskurs som är lämplig med hänsyn till elevens ålder, förkunskaper och person- liga förhållanden i övrigt. Rektorn ska besluta om en sådan elevs placering i årskurs så snart som möjligt och senast inom två månader från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av de skolformer som anges i 12 b §. Eleven ska inom samma tid placeras i den undervisnings- grupp som eleven normalt ska till- Rektorn får besluta att en elev 12 c § delvis ska undervisas i för- för att kunna tillgodogöra sig den En elevs undervisning i för- beredelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper i svenska för att på heltid kunna delta i undervisningen i det ämnet i den normalt hör till. En elev får inte ges undervisning i förberedelseklass än . Den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Bestämmelser om fördelning av undervisningstiden (timplan) finns i bilaga 1. Den som har blivit placerad vid en viss skolenhet har rätt att gå kvar där om inte något annat följer av 30 § andra stycket. Detsamma ska gälla den som har tagits emot i förskoleklassen och som ska fortsätta sin utbildning i vid samma skolenhet. Rätten enligt första stycket att gå kvar vid en skolenhet gäller inte för en elev som med stöd av 3 kap. 12 e § ska placeras i en årskurs som inte anordnas vid skolenheten. Den totala undervisningstiden för varje elev i grundsärskolan ska vara minst . För en elev i inriktningen träningsskolan ska den totala undervisningstiden dock vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). 3Senaste lydelse 2013:248. 4Senaste lydelse 2013:248. Den som har blivit placerad vid en viss skolenhet har rätt att gå kvar där om inte något annat följer av 29 § andra stycket. den som har tagits emot vid en skolenhet med förskoleklass och som ska fortsätta sin utbildning i grundsärskolan vid samma skolenhet. Rätten enligt första stycket att gå kvar vid en skolenhet gäller inte för en elev som med stöd av 3 kap. 12 e § ska placeras i en års- kurs som inte anordnas vid skol- Den totala undervisningstiden för varje elev i specialskolan ska vara För en nyanländ elev och för en tredje stycket ska den totala undervisningstiden efter ett beslut 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Den totala undervisningstiden för varje elev i sameskolan ska vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). 5Senaste lydelse 2013:248. 6Senaste lydelse 2013:248. Utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning enligt 15 kap. 2 § är –preparandutbildning att elever som fullföljt årskurs 9 i utan att ha uppnått behörighet till ett visst nationellt program ska uppnå sådan behörighet, –programinriktat individuellt val att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett nationellt yrkesprogram och att de ska kunna antas till det programmet, –yrkesintroduktion att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram, – individuellt alternativ att elever ska gå vidare till yrkesintroduktion, annan fortsatt utbildning eller till arbetsmarknaden, och anlänt till en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. – språkintroduktion att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Språkintroduktion står öppen för ungdomar som har anlänt till och som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 30 § och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Språkintroduktion står öppen för nyanlända ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 30 § och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Om det finns särskilda skäl får även andra elever gå språkintroduktion. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning beslöt dåvarande jämställdhets- och biträdande utbild- ningsministern att en promemoria med förslag om att förbättra utbild- ningen för nyanlända elever skulle utarbetas inom Utbildningsdeparte- I uppdraget ingick att utreda hur mottagandet och undervisningen av nyanlända elever i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan borde regleras. Denna del av uppdraget redovisades i genom promemorian Utbildning för nyanlända elever – Mottagande och skolgång (Ds 2013:6). I denna proposition behandlas förslagen i promemorians avsnitt 5.1–5.6. Den fråga om skolplikt och rätt till utbildning som behandlas i promemorians avsnitt 5.7 ingår numera i uppdrag (dir. 2014:41). promemorians förslag finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. yttrandena och en sammanställning av dessa finns tillgängliga hos (U2013/1108/S). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. finns i bilaga 5. Regeringen har delvis följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5 och 6 och i författnings- I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Behovet av en ändrad reglering Ett särskilt regelverk för mottagande och skolgång för nyanlända elever saknas i befintlig lagstiftning. I skollagen (2010:800) förekommer inte uttrycket nyanländ elev, men i bestämmelsen om syftet med gymnasie- skolans introduktionsprogram språkintroduktion används formule- ringarna ”invandrarungdomar” respektive ”ungdomar som anlänt till ” (17 kap. 3 och 12 §§). Enligt lagens förarbeten får skol- huvudmännen bedöma vad som ska avses med anlända ungdomar och bedömningen gjordes att uttrycket därför inte borde närmare preciseras (prop. 2009/10:165 s. 447). kommer dock i förordningen (2013:69) om försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i (se avsnitt 5). Elever i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasie- särskolan som anlänt till utgör en mycket heterogen En nyanländ elev kan ha bristande kunskaper i svenska, men mycket goda ämneskunskaper i övrigt. Andra nyanlända elever som är äldre än kanske inte har haft möjlighet att gå i skolan i sitt hemland. Nedan ges en redovisning för gällande rätt i sådana avseenden som är relevanta om ett regelverk för nyanlända elever ska införas i syfte att säkerställa att nyanlända elever ges de bästa förutsättningarna för att nå målen för utbildningen. Skolplikt och rätt till utbildning Enligt skollagen har barn som är bosatta i landet skolplikt och en rätt till utbildning som motsvarar skolplikten (7 kap. 2 § första och andra styckena och 3 § första stycket). Med bosatt i landet avses i skollagen den som ska vara folkbokförd här (29 kap. 2 § första stycket). Vid tillämpningen av skollagen ska också vissa barn som inte är folkbokförda här anses som bosatta i landet, bl.a. asylsökande och barn som beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd samt barn som vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning, s.k. gömda barn (29 kap. 2 § andra stycket). Barn som enligt dessa bestämmelser ska anses bosatta i landet utan att vara folkbokförda har inte skolplikt, men de har samma rätt till utbildning som skolpliktiga barn (7 kap. 2 § tredje stycket). Skolplikten inträder vid höstterminens start det kalenderår då barnet fyller (7 kap. 10 § första stycket). Om det finns särskilda skäl får barnet börja fullgöra sin skolplikt först det kalenderår då barnet fyller (7 kap. 10 § andra stycket). Om barnets vårdnadshavare begär det hos hemkommunen ska barnet redan höstterminen det år då barnet fyller jämställas med skolpliktiga barn i fråga om rätten att börja skolan (7 kap. 11 §). Av skollagen framgår vidare att skolplikt kan fullgöras inom skolväsendet i någon av skolformerna , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Barn i allmänhet tas emot i , om inte barnet ska tas emot i grundsärskolan eller specialskolan. Grundsärskolan är avsedd för barn som på grund av en utvecklingsstörning bedöms inte kunna klara kunskapskrav. Specialskolan är avsedd för barn som är döva eller har en hörselskada, har en synskada och ytterligare funktionsnedsättning eller har en grav språkstörning samt på grund av sin funktionsnedsättning eller av andra särskilda skäl inte kan gå i eller grundsärskolan. Samiska barn, och om det finns särskilda skäl även andra barn, får fullgöra sin skolplikt i sameskolan upp till årskurs 6. Utbildningen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan är frivillig, men i praktiken påbörjar av alla elever som har gått ut årskurs nio gymnasieskolan. Barn som inte är folkbokförda i , men som vid tillämpning av skollagen ska anses bosatta i landet och därmed har samma rätt till utbildning i som skolpliktiga barn, har som huvudregel även rätt till utbildning i gymnasieskola och gymnasiesärskola. Asylsökande och barn som beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd samt barn som vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning, dvs. gömda barn, har dock bara rätt till utbildning i gymnasieskola och gymnasiesärskola om de påbörjar utbildningen (29 kap. 2 och 3 §§). 2014/15:45 Likvärdighet och resursfördelning Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den ordnas (1 kap. 9 §). Detta innebär dock inte att undervisningen ska utformas lika för alla barn och elever. En grundprincip i skollagen är att det i utbildningen ska tas hänsyn till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen (1 kap. 4 § andra stycket). Kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevers olika förutsättningar och behov (2 kap. 8 a §). Rektorn och förskolechefen beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevers olika förutsättningar och behov (2 kap. 10 §). I skollagen finns inte som tidigare någon bestämmelse om att eleverna ska organiseras i klasser eller grupper. Det går dock att utläsa, bl.a. i de paragrafer som reglerar särskilt stöd samt trygghet och studiero, att skollagen förutsätter att eleven har en tillhörighet i en undervisningsgrupp (3 kap. 11 § och 5 kap. 12 §). I skollagen anges den minsta totala undervisningstiden för varje elev under utbildningen i och motsvarande skolformer (10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 § och 13 kap. 5 §). För finns bestämmelser om fördelning av den minsta totala undervisningstiden på ämnen m.m. – timplan – i bilaga 1 till skollagen. Det finns vidare bemyndiganden som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undervisningstid (ovan nämnda lagrum samt i 10 kap. 6 §, 11 kap. 9 §, 12 kap. 6 § och 13 kap. 6 §). Huvudmannen beslutar efter förslag av rektorn hur tiden för de olika ämnena ska fördelas mellan årskurserna (9 kap. 4 §, 10 kap. 3 § och 12 kap. 3 § skolförordningen [2011:185]). För specialskolan gäller en något annorlunda reglering. Huvudmannen ansvarar där för att undervisningstiden fördelas på ett sådant sätt att eleverna ges så goda förutsättningar som möjligt att nå kunskapskraven (11 kap. 2 § skolförordningen). Stöd och särskilt stöd Eleven och elevens vårdnadshavare ska fortlöpande informeras om elevens utveckling (3 kap. 4 §). Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska eleven som huvudregel skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen (3 kap. 5 a §). Det kan t.ex. handla om att hjälpa en elev med att planera och strukturera sina studier. Det kan göras t.ex. med hjälp av ett särskilt schema över skoldagen, extra tydliga instruktioner eller stöd för att sätta i gång arbetet. Att hjälpa till med att förstå texter, att förklara ett ämnesområde på ett annat sätt eller att ge extra färdighetsträning såsom lästräning är också att anse som stöd i form av extra anpassningar. Dit hör även enstaka specialpedagogiska insatser , t.ex. . Även särskilda läromedel eller utrustning i form av tidsstöd, dvs. hjälpmedel för att förstå och passa tider, samt digital teknik med anpassade programvaror kan som huvudregel anses falla inom ramen för stöd i form av extra anpassningar (prop. 2013/14:160 s. 36). Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska då se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Under utredningen ska samråd ske med elevhälsan om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd ska han eller hon ges sådant stöd och ett åtgärdsprogram ska upprättas (3 kap. 8 och 9 §§). Rätten till särskilt stöd gäller alla elever oavsett om de omfattas av skolplikt och motsvarande rätt till utbildning eller om de anses vara bosatta i landet enligt 29 kap. 2 § andra stycket och därmed har rätt till utbildning utan att ha skolplikt. Rätten till särskilt stöd gäller också för barn som går i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Insatser som är att betrakta som särskilt stöd är t.ex. placering i särskild undervisningsgrupp eller enskild undervisning (3 kap. 11 §), anpassad studiegång (3 kap. 12 §) eller elevassistent (prop. 2013/14:160 s. 21). Anpassad studiegång innebär att avvikelser kan göras, inte bara från timplanen och de ämnen som gäller för utbildningen, utan även från de mål som gäller för utbildningen. Det finns ingen begränsning av hur som anpassad studiegång kan gälla för en elev. En anpassad studiegång innebär därmed ofta att elevens möjligheter att nå kunskapskraven i samtliga ämnen begränsas. Ett beslut om anpassad studiegång kan därför överklagas till (28 kap. 16 §).