prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — Dessa hade gjort studieuppehåll eller avbrutit sina studier. Här finns stora skillnader mellan programmen. Av eleverna på nationella program hade gjort studieuppehåll eller avbrutit sina studier medan motsvarande andel för elever på introduktionsprogram var , vilket är en ökning med . förklarar den stora ökningen och skillnaderna mellan program 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 delvis med att deras uppföljningssystem inte kan ta hänsyn till elever med tillfälliga person- nummer som mellan mättillfällena de olika åren har fått ett personnummer. Eleven registreras då som inte återkommande i årskurs 2, dvs. att studierna har avbrutits, eftersom det tillfälliga personnumret som fanns registrerat i årskurs 1 inte återkommer i årskurs 2. Denna grupp elever har ökat . Indikator: Övergång från preparandutbildning och programinriktat individuellt val till nationella program på gymnasieskolan började 1 700 elever i årskurs 1 på preparandutbildning och 2 300 på program- inriktat individuellt val som nybörjare i gym- nasieskolan. Preparandutbildningen syftar till att elever från som saknar behörighet till ett visst nationellt program i gymnasieskolan ska uppnå sådan behörighet. Programinriktat individuellt val syftar främst till att en elev som saknar behörighet till ett visst yrkesprogram ska uppnå sådan behörighet och bli antagen till det programmet. Av eleverna på preparand- utbildning hade bytt till ett nationellt program . Motsvarande andel för elever på programinriktat individuellt val är . Det innebär att andelen nybörjare som bytt till ett nationellt program ökat från föregående läsår både avseende preparand- utbildningen och programinriktat individuellt val respektive 6 procent- enheter. Flertalet av de elever som byter från ett introduktionsprogram till ett nationellt program gör detta utan att förlänga studietiden. Övergång till högskola och vuxen- utbildning Andelen ungdomar som påbörjar högskole- studier läsåret efter att de avslutat gymnasie- skolan är i samma nivå som . Av de elever som fick slutbetyg eller motsvarande började i högskolan påföljande läsår. Kvinnor studerar oftare än män vidare på högskolan. Av de kvinnor som slutförde gymnasieskolan gick direkt över till högskolestudier, jämfört av männen. Av elever med utländsk bakgrund började fler än var tredje elev i högskolan året efter avslutad gymnasieskola jämfört med var femte elev med svensk bakgrund, vilket är samma andel som föregående läsår. Andelen ungdomar som påbörjar högskolestudier efter avklarad gymnasieskola minskade från av de som fick slutbetyg från gymnasieskolan våren av de som fick slutbetyg . Av alla elever i årskurs 3 i gymnasieskolan 2011/12 gick över till vuxenutbildning (komvux) påföljande läsår. Det är en minskning jämfört med föregående år. Denna andel har varierat mellan . Elever som inte erhållit ett slutbetyg från gymnasieskolan läser i större utsträckning vidare på komvux än andra elever. Totalt av eleverna som gick i årskurs 3 , och inte hade erhållit ett slutbetyg eller motsvarande , läste vidare på komvux, jämfört av eleverna som fått ett slutbetyg. Kvinnor börjar i högre grad studera på komvux än män. Av kvinnorna som inte erhöll ett slutbetyg eller motsvarande från gymnasie- skolan läste vidare på komvux följande läsår. Motsvarande andel bland männen var . Elever med utländsk bakgrund går över till studier på komvux i större utsträckning än elever med svensk bakgrund. Av eleverna med utländsk bakgrund, som inte erhållit ett slutbetyg eller motsvarande , läste vidare på komvux påföljande läsår, jämfört av dem med svensk bakgrund. Den totala kostnaden för gymnasieskolan uppgick till , vilket är en minskning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till i genom- snitt 2013, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Utbildningen i gymnasiesärskolan ska enligt skollagen ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Fram till och med finns det även elever i gymnasie- särskolan som följer äldre bestämmelser. För utbildning som påbörjas efter gäller bestämmelserna för den reformerade gymnasiesärskolan. Elever, skolor och studievägar gick drygt 7 700 elever i gymnasiesärskolan, vilket är en minskning jämfört med föregående läsår (se Diagram 4.20). Av eleverna var män och kvinnor. Andelen elever i gymnasiesärskolan som gick i en skola uppgick till medan gick i fristående gymnasiesärskolor och i skolor drivna av ett landsting. Totalt gick 90 elever i s.k. integrerad undervisning med gymnasieskolan, dvs. fick undervisning i vanlig klass i gymnasieskolan minst det halva antal vecko- timmar som enligt timplanen gäller för aktuell årskurs. Av eleverna i gymnasiesärskolan som läste enligt Läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf94) gick en yrkesutbildning på ett nationellt eller specialutformat program medan gick i yrkesträning och i verksamhets- träning på ett individuellt program. Av eleverna i gymnasiesärskolan som läste enligt Läroplan för gymnasiesärskolan 2013 gick ett nationellt program och ett individuellt program. Diagram 4.20 Antalet elever i gymnasiesärskolan fördelat på programtyp, ht 2008–ht 2013 Av eleverna i gymnasiesärskolan är fler män än kvinnor. Den fördelningen gäller för samtliga programtyper. /14 var andelen kvinnor, vid mätningen , 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 mellan för nationella program respektive individuellt program. Motsvarande andelar för män var således mellan (se Diagram 4.21). Diagram 4.21 Elever i gymnasiesärskolan per typ av program och kön, /14 Den totala kostnaden för gymnasiesärskolan uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Kostnaden per elev beräknas ha uppgått till i genomsnitt 2013, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Personalens behörighet och utbildning Indikatorer och övrig resultatredovisning när det gäller lärares och förskollärares kompetens och behörighet redovisas samlat under detta avsnitt. De reformer som är under genomförande medför att det inte är möjligt att ha en indikator som är jämförbar . Det pågår ett utvecklingsarbete avseende statistik för lärare och förskollärare. Efterson nya statistik- uppgifter ännu inte finns tillgängliga kommer regeringen dock att redovisa lärares och förskol- lärares behörighet enligt tidigare modell. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Indikator: Andel av personalen i förskola och fritidshem som har pedagogisk högskoleutbildning I diagram 4.22 redovisas andelen av personalen (omräknat till heltidstjänster) i förskola och fritidshem som har pedagogisk högskole- utbildning. Diagram 4.22 Andel av personalen i förskola och fritidshem med pedagogisk högskoleutbildning Andelen av personalen i förskolan som har pedagogisk högskoleutbildning har ökat från jämfört . Andelen kvinnor med pedagogisk högskoleexamen () var högre än andelen män (). I fritidshemmen har andelen med pedagogisk högskoleutbildning minskat från 2013. Av de som arbetade i fritidshemmen var de två största grupperna personal med en examen från en fritids- pedagogutbildning () och med en examen från en förskollärarutbildning (). Övriga som arbetade i fritidshemmen var bl.a. lärare och fritidsledare. Andelen kvinnor med pedagogisk högskoleexamen var högre () än andelen män (). Indikator: Andel av lärarna i obligatoriska skolformer samt förskoleklass som har pedagogisk högskoleexamen Nedan redovisas hur andelen lärare (omräknat till heltidstjänster) med pedagogisk högskole- examen utvecklats . Diagram 4.23 Andel lärare med pedagogisk högskoleexamen (inklusive sameskolan) Anm – siffran för grundsärskolan 2012/13 beror sannolikt på en felrapportering. Andelen lärare i de obligatoriska skolformerna samt förskoleklassen som har pedagogisk högskoleexamen har ökat jämfört med i samtliga skolformer. Utvecklingen har dock varit olika i de olika skolformerna. Störst har ökningen av lärare med pedagogisk högskoleexamen varit i och grundsärskolan med 1,1 respektive 1,2 procent- enheters ökning. I specialskolan respektive förskoleklassen är ökningen . Genomgående har kvinnorna pedagogisk högskoleexamen i högre utsträckning än männen. I var det av kvinnorna och av männen, i grundsärskolan respektive och i specialskolan respektive som hade en pedagogisk högskole- examen. Motsvarande uppgifter saknas för lärare i förskoleklassen. Indikator: Andel av lärarna i gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan som har pedagogisk högskoleexamen Bland de tjänstgörande lärarna i gymnasieskolan (omräknade till heltidstjänster) har andelen med pedagogisk högskoleexamen ökat kontinuerligt den senaste femårsperioden, från //14 (se Diagram 4.24). Av de tjänstgörande lärarna i allmänna ämnen hade pedagogisk högskoleexamen /14 medan motsvarande andel för lärarna i yrkesämnen var . Bland kvinnliga lärare var andelen med pedagogisk högskoleexamen och bland manliga lärare . av de tjänstgörande speciallärarna och special- pedagogerna, lärarna i svenska, samhällskunskap, historia, religionskunskap, biologi och kemi, hade en pedagogisk högskoleexamen. av de tjänstgörande lärarna i modersmål, drift/underhållstekniska ämnen, fordonstekniska ämnen och i verkstad/ industritekniska ämnen hade en pedagogisk högskoleexamen. Det fanns även skillnader mellan huvudmän. Av de tjänstgörande lärarna (omräknade till heltidstjänster) anställda i kommuner hade pedagogisk högskoleexamen /14. Motsvarande andel för de enskilda huvudmännen var . Inom gymnasiesärskolan var andelen tjänstgörande lärare med pedagogisk högskole- examen (omräknat till heltidstjänster) , vilket är en ökning jämfört med föregående läsår (se Diagram 4.24). Av lärarna anställda i kommuner hade pedagogisk högskoleexamen /14. Motsvarande andel för de enskilda huvudmännen var . Diagram 4.24 Andel lärare (heltidstjänster) i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan med pedagogisk högskolebehörighet Många av skolreformerna inom barn- och ungdomsutbildningen trädde i kraft utom för vuxenutbildningen, där reform- erna huvudsakligen började tillämpas . Statens skolverks regeringsuppdrag om implementeringsinsatser omfattade 2010– 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Insatserna har avsett framtagande av nya styrdokument, genomförande av konferensserier samt produktion av en mängd skriftligt material, filmer och andra mer interaktivt utformade stödmaterial. I sitt regleringsbrev fick i uppdrag att fortsätta implementeringen av beslutade reformer inom skolväsendet även . Totalt har tillförts för dessa implementeringsinsatser – 2013. Utbildning och fortbildning av lärare och rektorer Legitimation för lärare och förskollärare har det varit möjligt för lärare och förskollärare att ansöka om legitimation hos . har beslutat att vissa bestämmelser om krav på legitimation för lärare och förskollärare skulle börja tillämpas först . gäller i regel avseende de lärare och förskollärare som ingått anställning efter att endast legitimerade och behöriga lärare och förskollärare får bedriva viss undervisning, ansvara för den undervisning som de bedriver, anställas som lärare eller förskollärare utan tidsbegränsning och, i fråga om lärare, självständigt besluta om betyg. Vid slutet av 2013 hade beslutat om legitimationer för den stora merparten av de 180 000 lärare och förskollärare som dittills ansökt om legitimation. infördes nya regler som innebär fler vägar till legitimation och behörighet. Detta medförde en fördubbling av antalet ansökningar . har på flera sätt arbetat med att informera om de nya möjligheterna till behörighet. har t.o.m. registrerat drygt 200 000 ansökningar. Uppskattningsvis beräknas mellan 68 000–70 000 ärenden komma in vilket ställer höga krav på Statens skolverks organisation. arbetar myndigheten intensivt med att säkerställa personal och kompetens för att hantera volymerna av inkomna ärenden. En osäkerhetsfaktor i upp- skattningen av antalet inkomna ärenden är de ändrade reglerna om introduktions- period och legitimation för lärare och förskollärare (se prop. 2013/14:220). har i beräkningen uppskattat att de 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 föreslagna ändrade reglerna kan medföra en ökning med 10 000–20 000 ärenden . Statens skolverks handläggningstider har i många fall varit långa då utredningar om bl.a. kurser och behörigheter har varit nödvändiga för att kunna meddela enskilda legitimationer. Handlägg- ningstiden för de ärenden som beslutades var för av ärendena kortare än . För av de beslutade ärendena var handlägg- ningstiden . försämrades dock handlägg- ningstiderna. Endast i av ärendena var handläggningstiden kortare än 4 månader. För av ärendena var handläggningstiden 4–6 månader, för 6–12 månader och för av ärendena var handlägg- ningstiden . gör bedömningen att det /15 kommer att finnas ca 45 000 oavslutade ansökningar och att handläggningstiderna inte kommer att överstiga intervallet 6–9 månader. Statens skolverks kostnader för legitimationer bedöms uppgå till , varav den största utgiftsposten är bemanning. Andra kostnader är it-kostnader, information, lokalkostnader och rekrytering. Totalt har tillförts till för hanteringen av legitimationer. Ytterligare förändringar i regelverket för legitimation och behörighet har antagit regeringens proposition Vissa skolfrågor (prop. 2012/13:187, bet. 2013/14:UbU6, rskr. 2013/14:27). Ändringarna i skollagen (2010:800) och lagen (2010:801) om införande av skollagen samt vissa följdändringar i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare trädde i kraft den 1 respektive . De ändrade reglerna innebär bl.a. att lärare och förskollärare med gedigen erfarenhet av under- visning ska kunna bli behöriga att bedriva viss undervisning baserat på sin yrkeserfarenhet. Det gäller legitimerade lärare eller förskollärare som har undervisat sammanlagt minst åtta läsår i ett ämne eller ämnesområde eller i förskolan före eller, för de lärare eller förskollärare som fyller , har undervisningserfarenhet . fick i uppdrag att ansvara för satsningen Lärarlyftet II, som syftar till att lärare ska bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar. Satsningen omfattar även utbildning i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen för fritids- pedagoger eller motsvarande så att dessa kan bli behöriga lärare och därmed ges möjlighet att få legitimation som lärare. utökades uppdraget ytterligare på så sätt att ska skapa möjligheter för lärare och förskollärare att genom utbildning få en speciallärarexamen med specialisering mot utvecklingsstörning. Syftet är att andelen lärare med legitimation och behörighet ska öka i grundsärskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna. anordnade 371 kurser för lärare. Drygt 3 000 lärare antogs till en kurs (av dessa var kvinnor och män). inrättade regeringen ett statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen som möjliggör för aktiva yrkeslärare att få en nedsättning i tjänst för att delta i lärarutbildning. Staten bekostar en viss ned- sättning av tjänstgöringsgraden. De ansöknings- omgångar som varit har totalt resulterat i 130 ansökningar. Det kan noteras att vissa huvudmän som ansöker om bidraget avstår från att rekvirera medel. En anledning till detta kan vara att det är svårt att undvara kompetenta lärare i yrkesämnen i undervisningen på grund av den brist på sådana lärare som redan är. Satsning på kompetensutveckling för lärare i yrkesämnen fortgår . Totalt har 1 244 lärare i yrkesämnen beviljats statsbidrag för deltagande i arbetsplatsförlagd verksamhet eller annan kompetensutveckling. Förskolelyftet inleddes med syftet att utveckla förskolepersonalens kompetens i samband med att förskolans pedagogiska uppdrag förtydligades i läroplanen. Nästan 7 000 anställda deltog i satsningen. Även förskole- chefers och förskollärares ansvar för det pedagogiska arbetet i förskolan har förtydligats i den nya skollagen och läroplanen. – 2014 fortsätter därför satsningen med en fortbildning för förskollärare och förskolechefer. Satsningen utvidgades med kurser i naturvetenskap och teknik samt fler- språkighet och interkulturalitet för all peda- gogisk personal i förskolan. –2013 har ca 2 600 personer antagits till fortbildningen och beräknas ca 3 000 personer ytterligare antas. Befattningsutbildning för rektorer m.fl. är kommuner, landsting och huvudmän för fristående skolor skyldiga att se till att nyanställda rektorer går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Totalt har 3 671 skolledare deltagit i utbildningen . har ca 1 000 rektorer, förskolechefer och biträdande rektorer antagits till utbildningen. Anmälningarna har enligt minskat med 100 skolledare jämfört med . Utbildningen bedrivs vid sex lärosäten och omfattar 30 högskolepoäng för- delade på kurserna skoljuridik och myndig- hetsutövning, mål och resultatstyrning samt skolledarskap. Av Statens skolverks års- redovisning framgår att ca 1 000 av deltagarna avslutade sin utbildning med godkänt resultat , vilket motsvarar av de som genomgått sex terminers utbildning. Av de 1 230 skolledare som antogs till utbildningen har genomfört utbildningen medan är aktiva i en annan kursgrupp eller har beviljats studieuppehåll och har avbrutit utbild- ningen. uppskattar att av landets rektorer genomgår utbildning inom ramen för befatt- ningsutbildningen. Hur många som fortsatt är i behov av utbildning är svårbedömt och kan inte närmare anges, bl.a. eftersom nya rektorer, förskolechefer och biträdande rektorer tillkommer . har i sin årsredovisning angett att av deltagarna är positiva till utbildningen. Många deltagare har särskilt framfört att de har nytta av delkurserna skoljuridik och myndighetsutövning samt mål och resultatstyrning. Skolledarna upplever dock fortfarande att de inte får tillräckligt utrymme för utbildningen inom ramen för sin tjänst. startade den tredje kursomgången av Rektorslyftet, den särskilda satsningen på fortbildning i pedagogiskt ledarskap på 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 avancerad nivå om 7,5 högskolepoäng. Det var då 120 rektorer som började fortbildningen. Anmälningarna till Rektorslyftet har enligt Statens skolverks årsredovisning mins- kat jämfört med . Den andra kursomgången avslutade sin fortbildning . Av de rektorer som antogs till fort- bildningen har slutfört den och har gjort det med godkänt betyg. Utfallet ligger obetydligt lägre än i den första omgången. Statens skolverks utvärdering av rektorslyftet visar att av deltagarna är mycket nöjda med utbildningen. Rektorerna anser att de känner sig stärkta i sin yrkesroll och att de har förbättrat sitt pedagogiska ledarskap. Kampanj för lärar- och förskolläraryrkena fick 2010 i uppdrag att i samarbete med genomföra en informationskampanj om lärar- och förskol- läraryrkena och de nya lärar- och förskollärar- utbildningarna(U2010/7661/S). Ett tilläggs- uppdrag gavs och kampanjen inriktades då särskilt mot att fler ska lockas till lärarutbildning med inriktning mot ämnes- områdena naturvetenskap och teknik (U2012/6128/S). I och med tilläggsuppdraget förlängdes också uppdraget . Ytterligare ett tilläggsuppdrag gavs för att kampanjen till viss del specifikt ska inriktas på att attrahera fler män till förskollärarutbildningen (U2013/5045/S). Gen- om en ändring av Statens skolverks regle- ringsbrev för ändrades upp- draget så att kampanjen även ska bedrivas med inriktning mot yrkesämnen (U2014/2660/S). Statens skolverks insatser har bl.a. resulterat i en särskild kampanjwebb som samlar ett antal målgruppsanpassade aktiviteter. har även deltagit med kampanjen i olika utbildningsmässor och bedrivit en större annonseringskampanj i olika medier. har vidareutvecklat kampanj- webben med fokus på kampanjaktiviteter inriktade på ämnesområden naturvetenskap och teknik. har även genomfört ett antal aktiviteter för att locka fler män till förskolan. Enligt har kampanjen fått en bred spridning bland ungdomar och stark respons i sociala medier. Den positiva beskrivningen och betoningen av betydelsen av läraryrket har blivit väl mottagen bland 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Lärarkampanjen har också fått flera priser, bl.a. (i konkurrens med samtliga vinnare i samtliga kategorier) och 100-wattaren (pris för den bästa svenska ideella reklamen). Den senare tävlingen belönar effekten av kampanjer. har antagit regeringens proposition Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. (prop. 2012/13:136, bet. 2012/13:UbU15, rskr. 2012/13:266). De nya bestämmelserna som trädde i kraft innebär bl.a. att det i skollagen (2010:800) införs ett s.k. målsätt- ningsstadgande om att skolhuvudmän ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkes- skickliga lärare. Det infördes också en upplysningsbestämmelse om möjligheten för huvudmän att söka statsbidrag för karriärstegen förstelärare och lektor. har i uppdrag att besluta om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärstegen förstelärare och lektor. har beslutat om i statsbidrag till 546 skolhuvudmän, varav 266 var kommunala och 280 enskilda. Samman- taget har huvudmännen i sina ansökningar inför /15 uppgett att de planerar att tillsätta 13 736 förstelärartjänster och 244 lektorstjänster. Statskontoret fick i uppdrag (U/2014/4127) att bl.a. följa upp och analysera hur reformen om inrättandet av karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare genomförts och fungerar. Elever med annat modersmål än svenska och nationella minoriteter För att öka måluppfyllelsen för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska, har den förra regeringen gett i uppdrag att genomföra integrationsinsatser inom skolväsendet. I uppdraget ingår att utveckla och sprida information om ett särskilt kartläggnings- material som stödjer arbetet med att kartlägga nyanlända elevers kunskaper. I uppdraget ingår även att utveckla och sprida information om ett särskilt material som stödjer lärares arbete att kontinuerligt bedöma nyanlända elevers kun- skapsutveckling i svenska. Vidare ska organisera kompetensutvecklings- insatser för lärare och rektorer och att ta fram och sprida informationsmaterial till elever och föräldrar om det fria skolvalet på olika språk (U2013/1101/S). Kompetensutvecklingen ska framförallt syfta till att stödja språk- och kunskapsutvecklingen hos nyanlända elever eller elever med annat modersmål än svenska och insatserna har bl.a. bestått av språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt för ämneslärare, kunskap om andraspråksinlärning och språk- utveckling för svensklärare och kunskap om organisatoriska förutsättningar för språk-, läs- och skrivutveckling för rektorer. Goda kunskaper i svenska är viktigt för den nyanlände elevens möjligheter att klara sin skolgång och fullt ut kunna delta i den ordinarie undervisningen. Sedan höstterminen 2013 kan huvudmännen söka statsbidrag för en treårig försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska för elever i årskurserna 6–9. Totalt deltog 117 huvudmän, varav 107 kommunala och tio enskilda, i försöksverksamheten . Från och med omfattas även nyanlända elever i årskurserna 1–5 av försöks- verksamheten. fick en utredare i uppdrag att bistå med att utreda frågor om utbildning för nyanlända elever (/2834/, U2012:B). Uppdraget innefattade hur mottagandet av nyanlända elever i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör regleras, hur skol- författningarna bör utformas för att nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska bäst ska lära sig svenska, och hur elever med annat modersmål än svenska på bästa sätt kan stödjas i sin kunskapsutveckling genom stöd i ämnesundervisningen på elevens modersmål. Arbetsgruppens förslag angående mottagande och skolgång för nyanlända elever redovisades i Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång (Ds 2013:6). Uppdrag att stödja skolor i utanförskapsområden Trots stora ansträngningar är kunskapsresultaten ofta mycket bristfälliga i skolor som ligger i stadsdelar med utbrett utanförskap.