prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — Arbets- gruppen föreslog dessutom att det i lagen om sjuklön (SjlL) skulle införas en bestämmelse om att får fatta beslut genom automatiserad behandling. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrar sig över förslaget ser positivt på det. , Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och i (LO) avstyrker dock förslaget. hänvisar till att förslaget strider mot principen om att en myndighet bara ska samla in uppgifter som används i den egna verksamheten. Datainspektionen poängterar detsamma och framför att inspektionen saknar redogörelse för en del omständigheter kring den föreslagna personuppgiftsbehandlingen. Data- inspektionen efterlyser en redogörelse för om det finns alternativa, mindre integritetskänsliga, metoder för att utföra den aktuella person- uppgiftsbehandlingen, vem som är person- uppgiftsansvarig i varje del av informations- kedjan och vilka tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder som kommer att vidtas för att skydda personuppgifter som behandlas. motsätter sig att ersättningen krediteras på skattekontot och efterlyser en ändring av aktuella bestämmelser i skatte- förfarandelagen (2011:1244) om förslaget ska genomföras. ISF anser att ett införande av det föreslagna systemet borde vara betydligt mer välgrundat. En förändring av arbetsgivarens inrapportering till , enbart för ett ändamål, och som dessutom kan beröra relativt få arbetsgivare, förefaller vara fel väg att gå enligt ISF. Både ISF och påtalar nyttan av månatliga inkomstuppgifter på individnivå. Båda myndigheterna liksom och (Brå) ser att den nya ordningen kan leda till högre risk för felaktiga utbetalningar. är dock överlag positiv till den föreslagna administrativa ordningen som innebär att det blir enklare för företag att ta del av ersättningen för höga sjuklönekostnader. Brå anser att det föreslagna systemet behöver kombineras med mer kontroll och påpekar att den föreslagna regelförenklingen kan göra det svårare att bevisa att brott har begåtts med uppsåt. anser att förslaget i administrativt hänseende är mindre betungande jämfört med dagens ansökningsförfarande och anser därför att den tillkommande uppgiften i arbetsgivardeklarationen är motiverad. Skälen för regeringens förslag och bedömning Uppgifter om sjuklönekostnader lämnas till När den förra regeringen lade fram förslag om det befintliga högkostnadsskyddet i propo- sitionen Trygghetssystem för företagare (prop. 2009/10:120) anfördes att den avsåg att följa hur tillämpningen av högkostnadsskyddet fungerar i administrativt hänseende, för att vid behov åter- komma med åtgärder. Som framgår i bakgrunds- avsnittet har regeringen erfarit att en bidragande orsak till att dagens system inte används i den utsträckning det var beräknat kan vara den höga administrativa börda som ansökningsförfarandet innebär. Ett förhållande som bekräftar i sitt yttrande. Myndigheten uppger att den nuvarande administrativa ordningen med ansökan och krav på uppgifter på detaljnivå har uppfattats som krångligt för arbetsgivarna. För att säkra att den nya ersättningen kommer de ersättningsberättigade till del bör hanteringen enligt regeringens mening förenklas för arbets- givarna. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att arbetsgivare i samband med den månatliga arbetsgivardeklarationen, som ligger till grund för arbetsgivarens inbetalning av socialavgifter, även ska redovisa uppgift om vad arbetsgivaren för den aktuella månaden har haft för sjuklöne- kostnader enligt SjlL102. Uppgiften bör dock inte kunna lämnas i en förenklad arbetsgivar- deklaration. För arbetsgivare som är privat- personer och där lönen inte är avdragsgill i näringsverksamhet, bör således uppgiften vara frivillig. Om en arbetsgivare i denna grupp vill ha ersättning för sjuklönekostnader får han eller hon i stället för den förenklade deklarationen 102 Sjuklön som exempelvis på grund av kollektivavtal har utbetalats utöver den lägsta nivå enligt SjlL ska inte redovisas. lämna en ordinarie arbetsgivardeklaration enligt 26 kap. 3 § skatteförfarandelagen. Uppgiftslämnandet kan lämpligen lösas genom att den månatliga arbetsgivardeklara- tionen kompletteras med ett utrymme för uppgift om arbetsgivarnas sjuklönekostnader. anför att detta kräver att bestäm- melserna om arbetsgivardeklaration i skatte- förfarandelagen anpassas till det nya uppgifts- lämnandet. Regeringen anser emellertid att upp- gifter om sjuklönekostnader inte bör behandlas som uppgifter som lämnas till grund för bestämmande av skatt och arbetsgivaravgift. Skatteförfarandelagens sanktionssystem bör således inte vara tillämpligt när det gäller sjuklöneuppgifterna. Bestämmelserna bör i stället utformas så att nu aktuella uppgifter ska lämnas i samband med arbetsgivardeklarationen. En annan sak är att det kan vara lämpligt att lämna utrymme på blanketten för arbetsgivar- deklarationen för att lämna uppgifterna, på motsvarande sätt som det på nuvarande blankett för arbetsgivardeklaration har lämnats utrymme för andra uppgifter än sådana som ska lämnas enligt skatteförfarandelagens bestämmelser. Det är en uppgift för att närmare utforma sättet för uppgiftsinhämtandet. prövar automatiskt rätten till ersättning När har fått in uppgiften vidare- befordras den månatligen till . Genom ett månatligt uppgiftslämnande om sjuk- lön kommer uppgifter om sjuklönekostnaderna under ett helt kalenderår att finnas tillgängliga hos under andra halvan av januari nästkommande år. bör i början av genom automatiserad behandling summera uppgifterna för respektive arbetsgivare samt sortera fram de arbetsgivare som enligt SjlL kan vara berättigade till ersättning för höga sjuklönekostnader. För de ärenden som har sorterats fram utreder rätten till ersättning samt beslutar om ersättningens storlek. bör i samtliga fall där det har inkommit uppgifter om sjuklönekostnader från fatta beslut om huruvida arbetsgivaren är berättigad till ersättning eller inte. Arbetsgivaren ska underrättas om beslutet. förordar att myndigheten inte ska behöva underrätta arbetsgivare om det är uppenbart att arbetsgivaren inte har rätt till ersättning. Enligt 21 § första stycket förvaltningslagen (1986:223) ska en part underrättas om innehållet i ett beslut varigenom en myndighet avgör ett ärende, om detta avser myndighetsutövning mot någon enskild, men parten behöver inte underrättas, om det är uppenbart obehövligt. En ny bestämmelse om när ska underrätta part om fattade beslut, som skulle utgöra ett undantag från 21 § förvaltningslagen, är det inte möjligt att föreslå i det här samman- hanget, eftersom ett sådant förslag inte har varit föremål för beredning. Det ankommer på att bedöma när undantaget från underrättelseplikten i 21 § första stycket förvaltningslagen kan vara tillämpligt i ärenden om ersättning för sjuklönekostnader. Det torde t.ex. ofta kunna anses uppenbart obehövligt att underrätta om innehållet i ett beslut, om en arbetsgivare inte har lämnat någon uppgift om sjuklönekostnader. Så kan också vara fallet om en arbetsgivare har uppgett en i sammanhanget väldigt låg sjuklönekostnad. Det är emellertid som har att ta ställning till i vilka fall underrättelse kan underlåtas. Det ligger i sakens natur att en arbetsgivare på begäran dock alltid ska kunna få del av det beslut som har fattat men inte under- rättat arbetsgivaren om. Detta kan arbetsgivaren behöva för att kunna begära omprövning av beslutet. I samband med att utreder och beslutar om ersättning kan det i vissa fall finnas anledning att behöva kontakta arbets- givaren för att få sjuklönekostnaderna styrkta eller preciserade. Liksom bör Försäk- ringskassan ha möjlighet att begära in uppgifter från arbetsgivare för att säkerställa korrekta beslut. meddelar sitt beslut till arbetsgivaren och till som kredi- terar arbetsgivarens skattekonto med beloppet en gång . Skulle det inte finnas någon debiterad skatt att kreditera ersättningen mot, och om inget annat hinder mot utbetalning finns, kan arbetsgivaren begära att få överskottet på skattekontot utbetalt, om denne inte vill låta det stå kvar för att möta kommande debite- ringar. Det blir med andra ord inte längre frågan om ett ansökningsförfarande hos Försäkrings- kassan för att ersättning för sjuklönekostnader ska kunna beviljas. anser med hänsyn till att antalet statliga stöd som tillgodoförs genom kreditering på skattekontot har reducerats till ett fåtal, att skattekontot inte bör användas för att tillgodoföra ersättning för sjuklöne- kostnader. Vidare anför att kredi- teringen enligt förslaget ska omfatta samtliga arbetsgivare vilket innebär att det kommer att bli fråga om ett mycket stort antal krediteringar, och att detta innebär en ökad administration för . Regeringen instämmer i att kredi- tering på skattekontot bör användas för annat än skatter och avgifter med stor försiktighet. Här är det dock frågan om ett stort antal arbetsgivare som kommer att få del av ersättningen. Just detta, samt de fördelar som angetts ovan, talar med tyngd för att det i detta fall är motiverat att tillgodoföra ersättningen genom kreditering på skattekontot. och Företagarna anser att kompensation till arbetsgivaren så efter att sjuklönekostnaden uppstod kan drabba arbetsgivare orimligt hårt. Regeringen vill här hänvisa till möjligheten för arbetsgivare att kunna ansöka om ersättning i förskott, en möjlighet som just ska tillgodose arbetsgivarnas likviditetsbehov. Se avsnitt Ersättning i förskott nedan. Företagarna anser att det är viktigt att utreda möjligheten till att minska arbetsgivarnas rapporteringsplikt i syfte att minska bördan att lämna uppgifter. önskar Företagarna att möjligheten till mera frekventa krediteringar bör utredas. Regeringen har förståelse för att det finns ett intresse av att minska arbetsgivarnas börda att lämna uppgifter. Med den nu före- slagna administrativa lösningen anser regeringen att den börda som faller på arbetsgivarna står i rimlig proportion till vad arbetsgivarna kan erhålla från systemet. Regeringen anser att ersättningen inte ska hantera säsongsvariationer i sjuklönekostnader utan bör baseras på hela årets sjuklönekostnader. Denna inriktning är inte förenlig med att ersättning tillgodoförs månads- vis. Vid sidan av möjligheten till ersättning i förskott anser regeringen att det är rimligt ur ett myndighetsadministrativt perspektiv att krediterar arbetsgivarnas skatte- konto en gång . anser att förslaget om att ska använda uppgifter som arbetsgivare redan har lämnat till kan innebära en betydande regelförenkling. Möjlighet till automatisk behandling Förslaget möjliggör en automatiserad behandling av ersättningen. behöver hämta eller kontrollera uppgifter om arbets- givarnas lönekostnader hos arbetsgivarna. Genom att erhålla uppgifter om lön och sjuklön med därpå belöpande arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt på förvärvs- inkomster från kan Försäkrings- kassan normalt besluta om rätten till ersättning för höga sjuklönekostnader utan arbetsgivarens direkta inblandning. uppger i sitt yttrande att den föreslagna administrativa ordningen ökar kvalitén i de uppgifter som myndigheten får om total lönekostnad och minskar risken för att tillhörande arbetsgivar- avgifter inte betalas. Ordningen innebär även att handläggningen av ärenden kan automatiseras i högre grad än . Regeringen anser det angeläget att få till en relativt enkel administrativ ordning på eftersom antalet ersättningsberättigade beräknas öka med den nya ersättningen. Förslaget ger förutsättningar för en enklare, och i högre grad maskinell, hantering på . anser att beslut om ersättning bör kunna fattas genom automatiserad behandling även när skälen för beslutet inte får utelämnas enligt 20 § första stycket 1 förvaltningslagen. Enligt Försäkrings- kassan bör regelverket utformas så att det inte begränsar möjligheten att automatisera fullt ut. Bestämmelser om på vilket sätt Försäkrings- kassan får fatta beslut utgör föreskrifter om förfarandet hos myndighet. Sådana föreskrifter får ges i förordning. Någon bestämmelse om att beslut om ersättning för sjuklönekostnader får fattas genom automatiserad behandling bör enligt regeringens mening inte införas i SjlL utan detta bör i stället reglereras i förordning. Som framgår ovan kan en betydande orsak till att dagens system inte nyttjas vara att dagens ansökningsförfarande upplevs som krångligt. Genom det föreslagna systemet behöver arbetsgivarna inte ansöka om förmånen och problemet med ett lågt nyttjande av den orsaken kommer att försvinna. Insatsen från arbets- givarnas sida för att kunna få del av ersättningen reduceras således från en blankett med detaljerade uppgifter om anställdas sjukperioder och utbetald sjuklön till en enda uppgift i samband med arbetsgivardeklarationen om arbetsgivarens totala sjuklönekostnad. Särskilt mindre arbetsgivare med begränsade admi- nistrativa resurser vinner på en enkel automatisk hantering utan ett tidskrävande ansökningsför- farande. För dem blir det en betydande förenkling om frågan om ersättning för höga sjuklönekostnader kan av med en kom- pletterande uppgift i samband med arbetsgivar- deklarationen, som ändå ska lämnas till staten och som alla arbetsgivare får anses redan vara förtrogna med. En nackdel med en ersättning som utbetalas utan någon större motprestation, eller informa- tionsinsats, är att den i förlängningen riskerar att reduceras till en inkomstkälla bland flera. Vidare gäller att en ersättning som krediteras arbets- givarens skattekonto kan med tiden komma att likställas med en skattereduktion. Felaktiga uppgifter och kontroller i systemet , , och Brå har påpekat att den föreslagna administrativa ordningen kan leda till högre risk för felaktiga utbetalningar. Brå påpekar att det inte är svårt att föreställa sig företag som fabricerar frekvent kortvarig sjukfrånvaro i syfte att få skatte- kreditering för höga sjuklönekostnader. ISF påpekar att möjligheter att kontrollera de inrapporterade uppgifterna torde vara begränsade. Regeringen är medveten om denna risk. Regeringen anser att det förhållandet att arbetsgivarna trots allt måste betala skatt och arbetsgivaravgifter på sådana fabricerade kostnader dock torde ha en viss avhållande effekt. Även det faktum att eventuell ersättning inte utbetalas direkt till arbetsgivaren utan i stället krediteras dennes skattekonto torde påverka i samma riktning. Arbetsgivare med skatteskulder kommer således inte att kunna få ersättningen utbetald från sitt skattekonto. Som framgår i yttrande kommer myndigheten att rikta och genomföra kontroller i ärenden med hög risk för fel liksom genomföra slumpvisa kontroller. Regeringen ser positivt på detta och anser att det är en förutsättning för att minska risken för att fattar beslut på felaktiga uppgifter. De uppgifter om sjuklönekostnad som arbetsgivare lämnar till kommer enligt verket att genomgå en rimlighetskontroll i samband med den maskinella registeringen av uppgifter. verket anger ett en eventuell utökad kontroll av den redovisade sjuklönekostnaden kan bli nödvändig för att göra för att minska risken för att beslut fattas på mindre tillförlitliga uppgifter. på- pekar att omfattningen av fel kommer att ha betydelse för i vilken omfattning myndigheten kommer att behöva begära in uppgifter, vilket regeringen anser fullt rimligt. Brå anser att en svaghet med förslaget är att inte , som uppges ha betydligt större kompetens och vana att upptäcka företagare som missbrukar system, ska utreda arbetsgivarnas rätt till skattekontokreditering. Regeringen anser att bör vara den myndighet som utreder rätten till den föreslagna ersättningen eftersom det inte ingår i uppdrag att göra sådana prövningar. Däremot anser regeringen att bör inhämta den kunskap som såväl som Brå besitter om hur arbetsgivare missbrukar välfärds- systemen för att bättre kunna upptäcka even- tuella oegentligheter och brott. När det gäller kontrollfunktionen anser ISF att det är en försvårande omständighet att två myndigheter är inblandade eftersom ansvaret för kontrollerna då blir otydligt. Regeringen anser dock att det tydligt framgår att det är som har ansvaret för att kontrollera de inrapporterade uppgifterna om sjuklönekostnader i och med att bara ska vidarebefordra de uppgifter som in- rapporteras. Brå påpekar att i dags- läget har begränsade möjligheter att underrätta om företagares missbruk av välfärden och att lagen (2008:206) om under- rättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen därför bör utvidgas till att omfatta arbetsgivarstöd om det föreslagna systemet ska genomföras. Ett liknande förslag har lämnats i betänkandet Det ska vara lätt att göra rätt (SOU 2014:16). Utredningen bakom betänkandet har föreslagit att regeringen bör överväga att i bidragsbrottslagen (2007:612) och lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar inom välfärdssystemen inkludera arbetsgivarstöden inom arbetsmarknads- politiken. Ärendet bereds inom . I fråga om kvalité i de uppgifter som Försäk- ringskassan ska basera sina beslut om ersättning på uppger att det är angeläget att myndigheten kan basera besluten på underlag som har genomgått s.k. kontroll- uppgiftsavstämning. anser att tidpunkten då myndigheten fattar beslut om ersättning bör ligga efter det att kontroll har genomförts. Regeringen har inga invändningar mot att kontroller inför förtryckningen av inkomstdeklarationen avvaktas innan fattar beslut om ersättning. Det innebär i praktiken att beslut om ersättning tas först i mars året efter inkomståret. ISF invänder mot den administrativa ord- ningen utifrån att den ska förändras för enbart ett ändamål som dessutom, enligt ISF, kan beröra relativt få arbetsgivare. Regeringen delar inte denna uppfattning. Antalet ersättnings- berättigade kan beräknas till ca 41 000 vilket knappast kan anses vara få utifrån totalt de ca 250 000 aktiva företag/arbetsgivare som finns i landet. Den administrativa ordningen innebär att informationsöverföringen mellan Försäkrings- kassan och utökas. Allmänt gäller att informationsutbyte ska godkännas med restriktivitet, i synnerhet om det handlar om personuppgifter som ska utbytas. I detta fall kan det i vissa situationer handla om att överföra känsliga personuppgifter vilket enligt rege- ringens uppfattning talar för att användningen av uppgifterna ska vara begränsade till just ett ändamål. anser att konsekvensutred- ningen är bristfällig bl.a. för att det saknas resonemang om alternativa lösningar samt beräkning av kostnad för berörda myndigheter. Att inhämta uppgifter via är den lösning som så långt som möjligt ger ett automatiskt system där arbetsgivare som har rätt till ersättningen får del av den. Regeringen anser i likhet med majoriteten av remissinstanserna att den tillkommande uppgift som det innebär att lämna uppgift om sjuklön i samband med arbets- givardeklarationen därför är att föredra framför andra alternativa lösningar. Kostnaderna för myndigheternas hantering av detta beaktas i denna proposition. Uppgifter som arbetsgivaren ska lämna till För att ska kunna pröva rätten till den föreslagna ersättningen behöver arbetsgivaren i samband med arbetsgivardeklara- tionen lämna uppgift om sin bruttokostnad för sjuklön enligt SjlL för samtliga sina anställda för den månad deklarationen avser. Denna uppgift ska således också omfatta socialavgifter och de skatter som belöper på sjuklönekostnaden enligt 17 § andra stycket SjlL. anför att det måste framgå tydligt av förslaget att det är arbetsgivaren som måste göra den summeringen. Regeringen instämmer i synpunkten och under- stryker att arbetsgivaren måste summera sina sjuklönekostnader och de socialavgifter och skatter som belöper på dessa kostnader för att få fram bruttokostnaden för sjuklön. Arbetsgivaren ska i detta sammanhang inte göra avdrag för sjuklön till arbetstagare som omfattas av särskilt högriskskydd. Sjuklön som på grund av kollek- tivavtal har utbetalats utöver den lägsta nivå enligt SjlL ska inte redovisas då den nya för- månen inte ersätter dessa kostnader. anser att det bör övervägas om inte arbetsgivarna ska redovisa kostnaden för sjuklönen och arbetsgivaravgifterna för sjuklöne- kostnaderna separat och uppdelat i ålders- grupper, i likhet med hur det sammanlagda underlaget för arbetsgivaravgifterna redovisas på arbetsgivardeklarationen. Detta mot bakgrund av att har uppfattat att det lätt blir fel i de arbetsgivavgifter som lämnas i ansökan om högkostnadsskydd till myndig- heten. Syftet skulle vara att uppgifterna kan kontrollräknas på samma sätt som görs för arbetsgivaravgifterna för det sammanlagda underlaget för arbetsgivaravgifter. Enligt regeringens bedömning saknas beredningsunder- lag för att ålägga arbetsgivare ytterligare krav, utöver vad som föreslås, önskemål kan således inte behandlas i detta lag- stiftningsärende. Det får anstå till utvärderingen av bestämmelserna med att överväga ytterligare uppgiftsskyldighet. Uppgifter som ska lämna till ska på månadsbasis lämna uppgifter till om arbetsgivarnas brutto- kostnad för sjuklön enligt SjlL samt uppgift om lön med därpå belöpande arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt på förvärvsinkomster för sina anställda. Det är således tre uppgifter som ska lämnas; brutto- kostnad för sjuklön (som arbetsgivarna har sum- merat), avgiftsunderlag respektive de arbets- givaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt som belöper på avgiftsunderlaget. Regeringen bedömer att inte behöver få uppgift om på vilken grund summan har beräknats. Det är således endast de uppgifter som arbetsgivaren har lämnat i samband med arbetsgivardeklarationen som ska lämnas vidare. Genom dessa uppgifter kan beräkna förhållandet mellan arbetsgivarens bruttolönekostnader och bruttokostnad för sjuklön för att utreda rätten till ersättning för höga sjuklönekostnader. Undantag från detta gäller vid skönsbeskattning. påpekar att vid skönsbeskattning, i avsaknad av deklara- tion, fastställs inget underlag för avgifterna, utan endast arbetsgivaravgifterna. behöver få information från om att har beslutat om skönsbeskattning eller meddelar omprövningsbeslut. I de fall får sådan information kom- mer att behöva begära kom- pletterande uppgifter från arbetsgivaren för att rätten till ersättning ska kunna prövas. Eventuella rättelser av uppgiften om sjuk- lönekostnad kan följa motsvarande rutiner som övriga uppgifter på arbetsgivardeklarationen. För det fall att arbetsgivare underlåter att redovisa uppgift om sjuklön ska dock inga sanktioner komma ifråga trots att uppgiften är obligatorisk. framför att det inte framgår om dessa rättelser ska skickas löpande under kalen- deråret eller om de ska skickas efter kalender- årets utgång. Det framgår enligt inte heller efter utgången av kalenderåret som rättade uppgifter om sjuklöne- kostnad ska skickas. Regeringen anser att och bör komma överens om när och hur rättade uppgifter om sjuklönekostnader ska lämnas. Rättade uppgifter bör skickas till utan tids- begränsning. anser att det är bra att rättelser av uppgifterna följer samma principer som övriga uppgifter på arbetsgivar- deklarationen. nämner att detta borde innebära att då också automatiskt bedömer om rätt till ersätt- ning för höga sjuklönekostnader förelegat , och retroaktivt beviljar ersättning till företaget. Enligt 28 § SjlL ska vissa angivna föreskrifter i 113 kap. socialförsäkringsbalken (SFB) tillämpas vid omprövning och ändring av Försäkrings- kassans beslut samt vid överklagande av Försäk- ringskassans eller domstols beslut. i 113 kap. 6 § SFB innebär att har möjlighet att ändra ett beslut efter det att beslutet meddelades. Detta gäller således även beslut om ersättning för höga sjuklöne- kostnader. Om synnerliga skäl föreligger får ändra ett beslut även senare än efter den dag då beslutet meddelades. Om det till kommer in rättade (ändrade) uppgifter har myndigheten enligt 113 kap. 3 § SFB att ta ställning till om beslutet ska ändras. Vidare kan nämnas att ska ompröva ett beslut enligt 113 kap. 7 § SFB, om det begärs av en enskild som beslutet angår, dvs.