prop · H2031d7 · 2014-10-23 00:00:00 — De svenska profilfrågorna, som sträcker sig från fredsfrämjande i bred bemärkelse, nedrustning och icke-spridning, mänskliga rättigheter och humanitära frågor till fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling, kvarstår. kommer fortsätta att betona effektiv användning av FN:s resurser samt frågor om resultatstyrning, ansvarsutkrävande, transparens, revision och granskning. Vidare strävar efter att öka antalet svenskar på höga tjänster inom FN-systemet. är kandidat till en icke-permanent plats i för perioden 2017- 2018. Valet äger rum i generalförsamlingen 2016. Kandidaturen är anmäld inom ramen för det traditionella nordiska samarbetet och har således fullt politiskt stöd från övriga nordiska länder. Den svenska kandidaturen tar sin utgångspunkt i artikel 23, som stipulerar att medlemsländernas bidrag till FN:s verksamhet, inklusive arbetet för internationell fred och säkerhet, ska vara vägledande vid valet av ickepermanenta medlemmar. engagemang i och stöd till FN:s verksamhet och för multilateralt samarbete liksom vårt globala engagemang och olika uttryck för internationell solidaritet utgör kärnan i arbetet med att mobilisera stöd för den svenska kandidaturen. På det säkerhetsfrämjande området verkar för en fungerande FN-struktur i alla konfliktfaser. FN-operationerna, med sina multidimensionella mandat, blir alltmer komplexa och nya strategier måste utvecklas, som inbegriper nya och samordnade angreppssätt. avser att aktivt stödja detta arbete. har en lång tradition av att bidra till FN:s fredsfrämjande insatser. Det väpnade förband som ställer till FN:s förfogande i stabiliseringsinsatsen MINUSMA i är ett uttryck för att återigen ökar sitt engagemang inom området. fortsätter att sekundera militärobservatörer, stabsofficerare, poliser och kriminalvårdare till en rad FN-insatser samt har beredskap att sekundera även annan civil personal. finns en ambition mellan de nordiska länderna om ett gemensamt truppbidrag till FN. kommer vidare att verka för att EU:s krishanteringsresurser ska kunna ställas till FN:s förfogande. Det ligger i intresse att göra EU till en effektiv och pålitlig samarbetspartner till FN. I takt med att engagemanget inom FN ökar kommer andra fredsfrämjande militära insatser att behöva prioriteras ner. Med utgångspunkt i erfarenheterna från medlemskapet i FN:s fredsbyggandekommission 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 och som ordförande i dess landspecifika konfiguration för kommer fortsätta att bidra till utvecklingen av FN:s fredsbyggandearbete. är med sin breda medlemskrets världens största regionala säkerhetsorganisation och ett viktigt forum för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. stöd till organisationen syftar till att främja säkerhet och stabilitet i regionen, utifrån ett brett säkerhetsbegrepp. kommer att fortsätta verka aktivt för att gemensamma åtaganden och principer ska upprätthållas och omsättas i konkret handling samt att detta speglas i EU:s övergripande prioriteringar inom , vilket är särskilt viktigt i ljuset av aggression mot . kommer fortsatt stödja insatser i och verka för att aggression mot står högt på dagordning. Centrala frågor för är en effektiv rustningskontrollregim, stärkt förmåga att hantera konflikter och en lösning på de så kallade utdragna konflikterna. Även mediefrihet kommer fortsatt att ges särskilt fokus. kommer även framledes att fokusera på den mänskliga dimensionen, stödja institutioner och värna fortsatta operativa fältnärvaro genom fältmissionerna och viktiga insatser i bl.a. , och södra . fortsätter att bidra med personal till sekretariat, institutioner och fältmissioner samt ge stöd till särskild projektverksamhet, med fokus på konfliktförebyggande, mänskliga rättigheter, demokrati, rättssäkerhet, mediefrihet, minoritetfrågor och polisverksamhet. består av 47 medlemsländer och är en del av den bredare europeiska säkerhetsarkitekturen. Organisationen, som i realiteten är den enda paneuropeiska, bedriver ett värdefullt arbete för att främja respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och respekt för rättsstatens principer. prioriterar kärnområden, varvid 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 om de mänskliga rättigheterna och dess tillämpning genom främst är särskilt angelägen. fäster stor vikt vid kommissarien för mänskliga rättigheters arbete. EU:s anslutning till den Europeiska konventionen för de mänskliga rättigheterna kommer att få stor betydelse. fortsätter att verka för ökad fokusering av verksamhet i linje med generalsekreterarens initiativ, samt en modernisering av organisation och arbetsmetoder. Ambitionen är att reformarbetet ska vara avslutat i och med att nuvarande generalsekreterarens mandat löper ut . Partnerskapet med Nato bygger på Partnerskapet för fred och . I samband med i 2014 inbjöds en mindre grupp länder, bland dem och , till möjligheten att fördjupa och utveckla partnerskapet (Enhanced Opportunities Programme) utifrån varje enskilt lands specifika vilja, behov och förmåga. dåvarande regering tecknade med stöd av Socialdemokraterna och de gröna ett samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd. Bedömningen gjordes att samarbetet med Nato är avgörande för att utveckla en modern och flexibel och användbar försvarsmakt både för det nationella försvaret och för förmågan att genomföra militära operationer i och utanför vårt närområde. ska inte söka medlemskap i . Regeringen avser återkomma till med en redovisning av hur man avser att utveckla partnerskapet med Nato. Då värdlandsstöd kan omfatta många samhällssektorer, kan redovisningen bland annat inrymma hur regeringen avser utveckla samverkan mellan civila och militära aktörer. ska fortsatt utnyttja och bidra till mervärde som multilateral organisation för att utveckla och föra ut gemensamma standarder och regler såväl nationellt som stödjer kunskapsutbyte och utvecklande av välfungerande lösningar på de politikområden som täcks av organisationens mandat. ska även utnyttja de möjligheter som finns i för att få information om och påverka arbetet i G20, liksom delta i övrig dialog med länder som , , , och . Även samarbetet mellan och EU är viktigt. arbete med att ta fram underlag för tillväxtfrämjande strukturella reformer är av särskild betydelse. Övriga sakfrågor som ska prioriteras i OECD-arbetet är –globala ekonomiska frågor, t.ex. samspelet mellan stimulanspolitik och strukturella åtgärder samt arbetsmarknads- och skattepolitik, –den digitala ekonomin, –arbetet mot protektionism och för ett starkt multilateralt handelssystem samt öppnare flöden av internationella investeringar, –en rättsäker och effektiv offentlig förvaltning och arbete mot korruption, –samspelet mellan miljö och ekonomi, inklusive klimatfrågor och kemikalier, –multidisciplinära arbete med samstämmighet för utveckling (PCD), liksom utvecklings- och biståndspolitik, –relationer med omvärlden –hållbar produktivitetsökning inom jordbruket samt antibiotikaresistens, –kvalitetsutveckling inom välfärd och hälsa, –IEA:s arbete. Forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och ickespridning är av stor vikt och stärker möjligheter att utforma och ta ställning till olika handlingsalternativ. Följande prioriterade områden har identifierats för den säkerhetspolitiska forskningen: –finansiering av Utrikespolitiska institutets (UI) särskilda forskningsprogram, analys och policyutveckling av EU:s utrikes- och säkerhetspolitik; –konfliktförebyggande, fredsbyggande och krishantering; –den transatlantiska relationen; –geopolitiska tyngdpunktsförskjutningar; –/Nordområdena; –närområdesrelaterade säkerhetspolitiska frågor; –transnationella utmaningar och hot mot t.ex. hälsa, miljö och klimat. UI fortsätter att spela en viktig roll för att öka kunskapen om och främja intresset för internationella frågor samt för att föra forskning och debatt kring utrikespolitiska och internationella frågor framåt. Regeringen bedömer därför att UI bör stärka sin roll som en plattform för policy och information om utrikespolitiska frågor, och intensifiera arbetet med andra tankesmedjor. FOI ska fortsatt stödja regeringens arbete i nedrustnings- och icke-spridningsfrågor inom ramen för NPT och . FOI ska även driva det nationella datacentret i enlighet med åtaganden enligt CTBT och bistå med expertstöd på områdena biologiska och kemiska vapen samt rymd- och missilfrågor. Programmet på området kärnvapen kommer att inrymma arbete för att utveckla nästa generations SAUNA-system. spelar en betydelsefull roll genom sin forskning, sina publikationer och sin utåtriktade verksamhet. Detta gäller inte minst frågor om nedrustning, icke-spridning och rustningsdata, men även andra aktuella frågor på freds- och konfliktområdet. Regeringssamarbetet inom fortsätter att fördjupas. driver tillsammans med övriga nordiska länder ett aktivt arbete för att förändra och modernisera strukturen. Prioriteringsbudgeten, politiskt prioriterade projekt, introducerades med stor framgång under det svenska ordförandeskapet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 projekten löper ut . Det är då hög tid att blicka framåt, för att identifiera och förankra de områden som väljer att prioritera under ordförandeskapet 2018. På initiativ av det svenska ordförandeskapet gjordes en gemensam deklaration om visionerna för det nordiska samarbetet. Ett huvudbudskap är att man vill öka den politiska dynamiken inom . Verksamheten bör också bli väsentligt mer konkret och synlig. Det finns en stark tro på möjligheterna att utveckla varumärket , såväl internt som externt. I internationellt samarbete kan utgöra en stark plattform för genomslag. En genomförd förstudie visar att det finns ett stort internationellt intresse för och det nordiska samarbetet. Nordiska ministerrådets generalsekreterare har mot denna bakgrund fått i uppdrag att utarbeta en gemensam nordisk strategi för hur vi kan utnyttja varumärket i internationella sammanhang. En referensgrupp för internationell proliferering och positionering har tillsatts. Strategin kommer att presenteras vid samarbetsministrarnas möte . Vidare har generalsekreteraren fått i uppdrag att genomföra en bred effektivitetsöversyn av organisationen. Resultatet av denna översyn ska ligga till grund för reformförslag. har aktivt drivit önskemålet om en större modernisering av Nordiska organisation och arbetsformer. Det gäller allt från styrning och ansvarsfrågor till budgetsystem och praktiska arbetsformer. Resultatet kommer att prägla den framtida nordiska organisationen och arbetsformerna inom det . Som ett led i att effektivisera samarbetet har man minskat Nordiska ministerrådets budget . Gränshinderfrågan var högt prioriterad under det svenska ordförandeskapsåret och fortsätter att vara så. Det nyinrättade är nu det samordnande organet för arbetet med att undanröja gränshinder. Till grund för arbetet ligger en särskild handlingsplan för 2014-2017. I ingår förutom representanter för de nordiska länderna även generalsekreteraren i samt en särskild representant för . Under session i kommer att presentera sitt 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 program inför ordförandeskapet i och de nya prioriteringsprojekt som då ska lanseras. Det författningsstyrda konsulära biståndet är en kärnverksamhet för utrikesförvaltningen. Verksamhetens mål är att bl.a. snabbt och effektivt bistå svenska medborgare samt i vissa fall utländska medborgare fast bosatta i som råkar i svårigheter vid vistelse utomlands. Beredskap måste även finnas för att hantera större konsulära kriser och katastrofer utomlands som drabbar svenska medborgare och den personkrets som framgår av lagen (2010:813) om konsulära katastrofinsatser. Lagen fastslår statens ansvar vid konsulära kriser och katastrofer utomlands. I detta ingår nära samarbete med svenska myndigheter. Det allmänna Sverigefrämjandet ska verka för att synliggöra , de värden landet står för och de möjligheter det erbjuder. I en värld med stora utmaningar ska fria och öppna samhälle vara och uppfattas som ett drivhus för innovation och samskapande, där hållbarhet, innovation, kreativitet och samhällslösningar lyfts fram som svenska profilfrågor. Målet med Sverigeinformationen och arbetet med Sverigebilden är att bidra till ökad kunskap, intresse och förtroende för i utlandet och därmed till ökad tillväxt och sysselsättning. Genom Svenska institutets strategiska kommunikation och relationsskapande verksamhet ska kännedomen om och förtroendet för öka, internationella nätverk etableras och en positiv miljö skapas för förverkligande av svenska internationella målsättningar. Tillsammans med utlandsmyndigheterna och övriga berörda myndigheter och organisationer främjar kontakter och förtroenden mellan utländska och svenska företrädare för samhällsliv, näringsliv, kultur och forskning. Institutets uppdrag spänner över utrikespolitik, utvecklings- och reformsamarbete, näringslivsfrämjande samt utbildningspolitik och berör sektorer som kultur och samhälle, utbildning och forskning, näringsliv och innovation, miljöteknik samt demokrati och global utveckling. kommer fortsatt fokus att läggas på aktiviteter inom de profilområden som identifierats i Sverigebildsstrategin, kreativitet, innovation, hållbarhet och samhälle. Dessa kommer även att vara de gemensamma kommunikativa nämnarna hos alla främjandeaktörer inom i utlandet. Resultaten av förstärkta informationsinsatser avseende handel, ekonomi och näringsliv som , i enlighet med uppdrag inom utgiftsområde 24, genomfört 2014, ska komplettera och fördjupa aktiviteterna inom Sverigebildsarbetet. Inom de kulturella och kreativa näringarna har vissa områden särskilt stor exportpotential, t.ex. musik, film, marknadskommunikation, den digitala spelbranschen, mode/design och litteratur. Prioriterade områden inom Sverigebildsstrategin, jubileer och särskilda evenemang samlas i en ny tematisk kalender 2015, som vägledning och stöd för utlandsmyndigheterna i deras främjandesatsningar. Svenska institutets långsiktiga arbete inom talangmobilitet kommer att vara fortsatt prioriterat, med fokus på att ytterligare fördjupa de synergier som institutets många uppdrag genererar. Tilldelningen av stipendier inom detta verksamhetsområde, med en ökad aktivitet i alumnnätverken som följd, visar på verksamhetens vikt och relevans för som destination för högskoleutbildning. Marknadsföringen av svensk högre utbildning syftar till att stärka omvärldens bild av som studiedestination samt locka forskare och nyckelkompetens till . Satsningen ”Global Swede” som särskilt uppmärksammar framstående utländska studenter från länder utanför EU/EES i inom innovation och entreprenörskap har fått ett allt större genomslag i högskolesektorn och kommer att fortsätta även . Insatserna inom Östersjösamarbetet kommer fortsatt att verka för att förbättra relationer och samarbeten i regionen. att svenska aktörer från civilsamhälle, myndigheter, näringsliv samt högskolor ska utöka sitt deltagande i Östersjösamarbetet inom prioriterade områden samt att verksamheten ska bistå och komplettera genomförandet av för . Därigenom kan regionens hållbarhet utvecklas och globala konkurrenskraft stärkas. En strategi för Östersjösamarbetet kommer att utarbetas i syfte att stärka verksamheten. Vad gäller är det övergripande målet med verksamheten att bidra till en demokratisk utveckling i det ryska samhället samt till ökad respekt för mänskliga rättigheter och minskad miljöpåverkan och att därvid aktörer från olika samhällsområden ska intensifiera sina kontakter med . Det är väsentligt med ett fortsatt stöd till en demokratisk utveckling i samt miljöinsatser i närområde och utökade folkliga kontakter. olagliga aggression mot , inklusive annekteringen av och utvecklingen med allt tydligare auktoritära drag med inskränkta mänskliga rättigheter understryker vikten av intensifierade kontakter med aktörer från olika samhällsområden i syfte att främja samarbete och demokratisk utveckling. Miljöinsatserna i kommer att inriktas på projekt med påverkan på den gemensamma miljön i . Även insatser för ökad hushållning med energiresurser och minskad klimatpåverkan är en väsentlig del i miljöarbetet. Arbete för minskad klimatpåverkan, god miljö och en hållbar utveckling sker även inom ramen för och . arbete med att åtgärda miljömässigt förorenade områden i nordvästra , s.k. hot spots, liksom arbetet med en klimataktionsplan för regionen, kommer fortsätta. Rådets sekretariat spelar också en viktig roll i genomförandet av . prioriterar att fortsätta att verka för att förblir ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde. har en tydlig politisk roll i samtliga frågor som rör , inte minst när det gäller klimat- och miljöfrågor. kommer att verka för ett fortsatt och fördjupat nordiskt samarbete inom Barents- och Arktisregionen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Arbetet inom Östersjöstaternas råd (– ) förutses fortsätta som planerat, men kommer att ytterligare projektinriktas och fördjupas. Rådets sekretariat spelar fortsatt en viktig roll i genomförandet av . 2.6.11:1 Avgifter till internationella organisationer Tabell 2.4 Anslagsutveckling 1:1 Avgifter till internationella organisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för avgifterna avseende medlemskap i internationella organisationer, främst (), , (), och och utveckling (). Kompletterande information: Belastningen på anslaget påverkas såväl av valutafluktuationer som av antalet freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Stödet till de organisationer är medlem i är centralt i svensk utrikespolitik. Kostnaderna på anslaget har minskat. Anslaget minskas med . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Regeringen föreslår att 1 anvisas för anslaget 2015. Tabell 2.5 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Avgifter till internationella organisationer Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2.6.2 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Tabell 2.6 Anslagsutveckling 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 138 759 tkr prisnivå. 3Motsvarar 138 766 tkr prisnivå. 4Motsvarar 138 779 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för att främja fred och säkerhet, förebygga konflikter, genomföra sanktioner och humanitär verksamhet samt främja respekten för folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Det får ske genom stöd till projekt, seminarier, konferenser, utbildnings- och forskningsinsatser och andra särskilda insatser, samt som statsbidrag till mellanstatliga eller enskilda organisationer och institutioner. Anslaget får även användas för utgifter för att ställa svensk personal till förfogande för fredsfrämjande-, säkerhetsfrämjande- och konfliktförebyggande verksamhet inom ramen för (), Europeiska unionen (EU), (), Nato/PFF eller andra mellanstatliga eller enskilda organisationer. Anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 2015. Tabell 2.7 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Minskat anslag med i syfte att bidra med finansiering till Tabell 2.8 Anslagsutveckling 1:3 Nordiskt samarbete 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för nordiskt bilateralt och multilateralt samarbete. Anslaget får också användas för utgifter för statsbidrag till Svenska . Anslaget får även användas för utgifter för insatser för att främja samarbetsprojekt i , särskilt projekt med specifikt gränsregional prägel samt till samarbetsprojekt företrädesvis i närområdet. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 2015. Tabell 2.9 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Nordiskt samarbete Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2.6.41:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Tabell 2.10 Anslagsutveckling 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter: –enligt lagen (2003:491) om konsulärt ekonomiskt bistånd –för konsulära insatser vid en kris eller en katastrof utomlands enligt lagen (2010:813) om konsulära katastrofinsatser eller liknande händelser –för höjd beredskap och initiala åtgärder vid en konsulär kris –för insatser för bortförda och kvarhållna barn i utlandet samt utgifter för resor och andra utgifter som har till syfte att främja rätten till umgänge mellan barn och föräldrar –i samband med rättegång inför internationell domstol eller liknande organ där svenska staten är part eller deltar på annat liknande sätt –för särskilda informationsinsatser riktade till utlandsresenärer –för ersättning enligt sjöförklaringskungörelsen (1967:294) till person som enligt sjölagen (1994:1009) tillsammans med svensk utlandsmyndighet deltar vid sjöförklaring och enligt sjöförklaringskungörelsen till annan än befälhavaren och medlem av besättningen för inställelse till förhör vid sjöförklaring inför svensk utlandsmyndighet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 2015. Tabell 2.11 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 2.12 Anslagsutveckling 1:5 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 28 414 tkr prisnivå. 3Motsvarar 28 416 tkr prisnivå. 4Motsvarar 28 418 tkr prisnivå. Anslaget får användas för () förvaltningsutgifter. Kompletterande information: ISP är förvaltningsmyndighet för ärenden och tillsyn enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel och lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd, om inte någon annan myndighet har detta till uppgift. Inspektionen är därtill nationell myndighet med de uppgifter som följer av lagen (1994:118) om inspektioner enligt konvention om förbud mot kemiska vapen och förordningen (1997:121) om inspektioner enligt konvention om förbud mot kemiska vapen m.m. Inspektionen ska också fullgöra de uppgifter som myndigheten tilldelas enligt sådana förordningar om ekonomiska sanktioner som beslutas av Europeiska gemenskapen, enligt beslut som regeringen meddelar med anledning av sådana förordningar eller enligt föreskrifter som regeringen beslutar med stöd av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner. Inspektionen prövar även frågor om tillstånd enligt och rådets förordning (EU) nr 258/2012 och utför de uppgifter som följer därmed. Vissa delar av inspektionens verksamhetskostnader ska inte täckas av avgifter. Det gäller internationell verksamhet som inte är kopplad till tillstånds- och tillsynsarbetet, inklusive exportkontrollstöd utomlands, samt den verksamhet som inspektionen bedriver som behörig myndighet för genomförandet av vissa internationella sanktioner. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget .