prop · H20319 · 2014-12-03 00:00:00 — För att ytterligare minska marginaleffekterna togs avräkningen på etableringstillägg och bostadsersättning bort för den som har inkomst av arbete. Folkhögskolor får tillhandahålla särskilda utbildningar. I syfte att införa fler målgruppsanpassade insatser för nyanlända, särskilt personer med kort utbildningsbakgrund, gavs folkhögskolor rätt att ta fram särskilt utformade utbildningar för målgruppen. 18Förslag ingår prop. 2013/14:104 som ännu inte är behandlad av . Förslag om ikraftträdande är . ATT TILLVARATA OCH UTVECKLA NYANLÄNDAS KOMPETENS – RÄTT INSATS I RÄTT TID? om sammanhållna utbildningar med svenska samt orienterande och arbetsförberedande insatser. Förlängd etableringstid för föräldralediga på deltid. För att stärka jämställdheten och förbättra utrikes födda kvinnors möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden ska nyanlända som är föräldralediga på deltid kunna få sin etableringsplan förlängd med högst så att den effektiva tiden motsvarar maximalt heltidsinsatser.19 I linje med Statskontorets utvärdering av myndigheternas genomförande av etableringsreformen (2012:22) deklarerade regeringen att man skulle se över möjligheten att utveckla statistiken över nyanländas frånvaro och dess orsaker. Ändrad starttid för etableringsplanen. I syfte att få en effektiv och sammanhållen etableringstid flyttades startpunkten för etableringsplanen fram för nyanlända i anläggningsboende till dess att de blivit mottagna i en kommun.20 Utvidgad målgrupp för etableringsuppdraget. Regeringen föreslog att den tid inom vilken en anhörig ska ha ansökt om uppehållstillstånd skulle förlängas från två till från det att anknytningspersonen togs emot i en kommun. beslutade i enlighet med regeringens förslag.21 Praktiskt basår och arbetsträning. För att stärka fokus på arbetsmarknaden i etableringsprocessen har regeringen infört två målgruppsanpassade insatser med koppling till arbetslivet. Av regleringsbrevet till Arbetsförmedlingen för framgår bl.a. att myndigheten ska redovisa kommenterad och analyserad statistik kring etableringsuppdragets olika delar. Redovisningen ska ge en relevant bild av insatser, aktiviteter och ledtider inom etableringen samt skälen till att etableringsplaner avbryts eller avslutas. Redovisningen ska lämnas till och den 1 november 2014.22 Regeringen har även tagit vissa initiativ som inte är begränsade till etableringsuppdraget men som är av särskild vikt för den här granskningens inriktning. Arbetsförmedlingen fick i uppdrag av regeringen att utveckla metoderna för och öka omfattningen av validering av nyanlända invandrares kompetens. Enligt regeringen syftar uppdraget även till att förbättra Arbetsförmedlingens kompetens. Arbetet ska främst omfatta nyanlända inom etableringsuppdraget men även andra nyanlända invandrare kan omfattas. Vidare framgår att Arbetsförmedlingen ska 19Förslag ingår prop. 2013/14:104 som ännu inte är behandlad av . Förslag om ikraftträdande är . 2012/13:188, bet. 2013/14:AU1, rskr. 2013/14:110. 22Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, Regeringsbeslut , s. 7. redovisa och analysera insatser för att synliggöra kompetens i form av yrkeskompetensbedömning och validering. I sitt regleringsbrev till Arbetsförmedlingen betonar regeringen att förmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter ska stärkas. Dels för att stödja personer att hitta arbete, dels för att underlätta för arbetsgivare som behöver rekrytera. Arbetet ska bl.a. omfatta uppsökande aktiviteter hos arbetsgivare. Arbetsförmedlingen ska och i samband med årsredovisningen redovisa och analysera om de ökade kontakterna med arbetsgivare bidragit till en effektivare matchningsprocess samt om arbetssökande som står långt från arbetsmarknaden kunnat dra nytta av de ökade arbetsgivarkontakterna.23 Enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare har Arbetsförmedlingen ett samordnande ansvar för etableringsinsatserna och ska tillsammans med den nyanlände upprätta en etableringsplan med insatser för att underlätta och påskynda etableringen i arbets- och samhällslivet. Förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare innehåller bestämmelser om Arbetsförmedlingens uppgifter i samband med sådana aktiviteter. Av lagen framgår också att Arbetsförmedlingen ska tillhandahålla arbetsförberedande insatser, beräkna och besluta om etableringsersättning och, vid behov, anvisa plats för bosättning till personer som har rätt till etableringsplan och deras familjemedlemmar. Vidare ska myndigheten tillhandahålla ett eller flera valfrihetssystem som ger nyanlända rätt att välja etableringslots.24 Lotsen är en fristående aktör som ska vara stödjande och pådrivande och tillsammans med den nyanlände utveckla etableringsplanen. Utrikes födda som inte ingår i etableringsuppdraget ska få stöd och service utifrån sin situation och inom ramen för de generella insatser och program som Arbetsförmedlingen har till sitt förfogande.25 Deltagande i insatser är ingen rättighet utan omfattning och innehåll bygger på en individuell behovsprövning av Arbetsförmedlingen.26 23Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, Regeringsbeslut , s. 4. 2411–13 §§ lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 2013/14:1, UO 14, s. 40. 26Arbetsträning med handledare, praktiskt basår och etableringslots kan bara ges till etableringsdeltagare. ATT TILLVARATA OCH UTVECKLA NYANLÄNDAS KOMPETENS – RÄTT INSATS I RÄTT TID? har avdelningen Integration och etablering ansvar för myndighetens arbete inom etableringsområdet. Upphandlingsavdelningen har också en central roll i sammanhanget eftersom man har hand om myndighetens upphandling av bl.a. arbetsmarknadspolitiska insatser. Avdelningen Integration och etablering Avdelningen Integration och etablering ansvarar för myndighetens arbete inom etableringsområdet. Det innebär framför allt: att säkerställa och utveckla matchning av nyanlända invandrare för att främja deras etablering på arbetsmarknaden, att samarbeta med andra myndigheter och organisationer på nationell nivå inom sakområdet, att i samråd med Personalavdelningen aktivt bidra till myndighetens arbete med att främja jämställdhet och mångfald samt motverka diskriminering på arbetsmarknaden, särskilt med avseende på diskrimineringsgrunderna etnicitet och religion, att fullgöra myndighetens uppdrag avseende bosättning av nyanlända, att utveckla arbetssätt och innehållet i arbetsmarknadspolitiska program inom sitt sakområde, att säkerställa en korrekt och enhetlig tillämpning av regelverket inom sakområdet, att beställa upphandlingar av kompletterande arbetsförmedlingstjänster, förberedande insatser, arbetsmarknadsutbildningar och tolktjänster inom sitt sakområde, och att förvalta, följa upp användningen av och utveckla internt och externt levererade tjänster och utbildningar inom sitt sakområde. Avdelningen består av två enheter – Integration strategi respektive Verksamhetsstöd – samt en stab. Till enheten för verksamhetsstöd hör sektionen för bosättningsfrågor som är lokaliserad i . Arbetsförmedlingen har en centraliserad upphandlingsavdelning som bildades . Där arbetar 49 anställda varav 27 är upphandlare. På avdelningen hanteras upphandlingar inom både förvaltningsanslaget och programanslaget. Upphandlingar inom programanslaget delas in i de tre huvudkategorierna KA-tjänster (kompletterande aktörer t.ex. etableringslotsar), arbetsmarknadsutbildningar, samt stöd och hjälpmedel för arbetsplats.27 27 Indelningen i kategorier har dock inte fått sin slutgiltiga form utan är ett pågående arbete. När en tjänst ska upphandlas tar den berörda sakavdelningen på Arbetsförmedlingen (vanligen Förmedlingstjänster) fram en Avdelningen Integration och etablering ansvarar för tolkar, etableringslotsar och Meritportfölj.28 En viktig del av processen handlar om att lyfta upp och tillgodose de behov som finns på lokal nivå. Arbetsförmedlingen införde en ny leverantörsuppföljningsmodell. Modellen innebär att det finns ett leverantörsråd i varje marknadsområde där synpunkter på befintliga leverantörer och på ytterligare behov av tjänster förs fram av kvalificerade handläggare. Handläggarna har egna ansvarsområden som kan vara geografiskt baserade eller avse leverantörer inom en viss bransch i ett större område. Avdelningen Förmedlingstjänster ansvarar för leverantörsuppföljningen.29 2.3.2Intern styrning och uppföljning En stor del av Arbetsförmedlingens verksamhet styrs av lagar, förordningar och föreskrifter. I de årliga regleringsbreven anger regeringen uppgifter och prioriteringar för Arbetsförmedlingens verksamhet . Med utgångspunkt i regleringsbrevet beslutar om interna riktlinjer för verksamheten. Dessa riktlinjer ligger sedan till grund för verksamhetsplanering på olika nivåer i organisationen. Riktlinjerna anger även hur resurserna ska fördelas samt vilka prioriteringar som ska göras för att nå målen. Arbetsförmedlingen använder styrkort för att konkretisera de uppdrag som lämnats. Styrkortet ska underlätta för verksamheten att på ett strukturerat sätt bryta ner övergripande uppdrag till enskilda aktiviteter och mått. I den operativa planeringen på varje arbetsförmedling omvandlas sedan verksamhetsmålen till konkreta aktiviteter för arbetslaget och för den enskilde medarbetaren. Vissa aktiviteter är formulerade som operativa mål. Där framgår tydligt vad som ska göras, på vilket sätt, vem som ska göra det, hur resultatet ska mätas och när aktiviteten ska utföras. Uppföljningen av verksamhet inom etableringsuppdraget kan delas in i tre kategorier. En del handlar om det som styrs av regler, t.ex. att etableringsplan ska upprättas från erhållet uppehållstillstånd. De övriga två delarna handlar dels om insatserna som ges till etableringsdeltagarna, dels om hur många som går till olika typer av anställningar och utbildning efter etableringsperioden. Resultatdialoger som baseras på dessa underlag hålls mellan Arbetsförmedlingens produktionsdirektör och marknadsområdescheferna. Det finns även ett nätverk med biträdande marknadsområdeschefer som används för 28Intervju med Arbetsförmedlingen, . 29Intervju med Arbetsförmedlingen, . ATT TILLVARATA OCH UTVECKLA NYANLÄNDAS KOMPETENS – RÄTT INSATS I RÄTT TID? att sprida information. Inom respektive marknadsområde hålls dialoger med de enskilda förmedlingskontoren.30 För nyanlända invandrare som omfattas av etableringsreformen ska kommunerna tillhandahålla svenska för invandrare (sfi) och samhällsorientering. Även nyanlända som inte omfattas av etableringsuppdraget är berättigade till sfi. utvidgades målgruppen för samhällsorientering.31 I likhet med vad som gäller för alla kommuninvånare har kommunerna ett ansvar även för de nyanländas bostadsförsörjning samt för skola och förskola. 2.4.1Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Hemkommunen är skyldig att se till att sfi erbjuds dem som har rätt att delta i utbildningen. Utbildningen ska finnas tillgänglig . Om det inte finns särskilda skäl, ska utbildningen påbörjas (från det att rätten har inträtt). Varje kommun ska aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av etableringsuppdraget kan påbörja utbildningen inom en månad från anmälan. Varje kommun ska också aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till utbildningen och för att motivera dem att delta i utbildningen.32 Det övergripande målet för sfi är att vuxna invandrare ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar.33 De flesta kommuner bedriver sfi i egen regi, men ibland har tjänsten upphandlats från enskilda leverantörer eller bedrivs som en kombination av båda.34 Cirka en tredjedel av alla sfi-elever bedriver sin utbildning hos en annan anordnare än kommunen.35 Utbildningen ska i princip vara avgiftsfri och eleverna ska ha fri tillgång till läromedel. I genomsnitt ska utbildningen omfatta minst 15 timmars undervisning . Omfattningen får dock minskas om eleven så begär och om 30Intervju med Arbetsförmedlingen, . 31Lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 3222 kap. 11–12 §§ skollagen (2010:800). 3322 kap. 2 § skollagen (2010:800). 34SOU 2013:76, Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning, s. 137–138. drivs i regi, av enskilda anordnare och i kombination av båda. 35SOU 2013:76, s. 141. huvudmannen anser det förenligt med utbildningens syfte. Huvudmannen ska i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven får möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och att sfi kan kombineras med andra aktiviteter såsom arbetslivsorientering, validering, praktik, eller annan Utbildningen ska kunna kombineras med förvärvsarbete. För varje elev ska det finnas en individuell studieplan. Planen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna.36 Utbildningen består av tre studievägar som riktar sig till personer med olika bakgrund, förutsättningar och mål. utgörs av kurserna A och B, studieväg 2 av kurserna B och C samt studieväg 3 av kurserna C och D (se tabell 2.1). De fyra kurserna ska tydliggöra progressionen inom vänder sig i första hand till personer med mycket kort studiebakgrund och studieväg 3 till dem som är vana att studera. En elev kan avsluta utbildningen efter respektive kurs eller studieväg men intentionen är att alla elever ska ges möjlighet att studera till och med kurs D.37 Tabell 2.1 Studievägar och kurser för sfi Bedömningen av vilken nivå en elev ska börja sina studier på ska utgå från en kartläggning av hans eller hennes kunskaper och förutsättningar och vad som i övrigt kan ha betydelse för möjligheterna att uppfylla kraven.38 Personer som har kort eller ingen utbildning eller som av någon anledning inte är funktionellt litterata kan få läs- och skrivinlärning som en del av sfi. inte kopplat till kursnivåerna utan är en egen del som kan läsas fristående eller kombinerat med övrig sfi.39 Den som har antagits till en kurs har rätt att fullfölja kursen. Huvudmannen får dock besluta att utbildningen på kursen ska upphöra, om eleven saknar 3622 kap. 5–8 och 10 §§ skollagen (2010:800). 39SOU 2013:76, s. 145. ATT TILLVARATA OCH UTVECKLA NYANLÄNDAS KOMPETENS – RÄTT INSATS I RÄTT TID? förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller inte gör tillfredsställande framsteg.40 I betänkandet Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning (SOU 2013:176) föreslås att sfi upphör som en egen skolform. Sfi föreslås i stället ingå som en del i komvux. Tanken är att en gemensam lagreglering och en organisatorisk närhet ska göra den övriga vuxenutbildningen mer tillgänglig för sfi-elever.41 Förslaget innehåller även ett system med sfi-peng där eleverna i ökad grad ska få möjlighet att välja bland olika utbildningsanordnare.42 Även i fortsättningen ska dock kommunerna vara skyldiga att erbjuda sfi i egen regi om alternativ saknas.43 Utredarna föreslår även att Arbetsförmedlingen ska ges möjlighet att upphandla sfi som kombineras med arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom etableringsuppdraget. Syftet är att minska de samordningsproblem och praktiska svårigheter som kan uppstå.44 Enligt lagen (2010:197) om etablering av vissa nyanlända invandrare är varje kommun skyldig att se till att nyanlända erbjuds samhällsorientering och att etableringsplanen ska omfatta samhällsorientering. Av lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare framgår att främst nyanlända som har beviljats uppehållstillstånd eller uppehållskort som anhörig med anknytning till en person som har rätt att vistas i också har rätt till samhällsorientering. För att omfattas ska den nyanlände vidare ha fyllt 18 men inte och vara folkbokförd i kommunen. Regeringen har utfärdat en förordning om samhällsorienteringen. Av denna framgår att samhällsorienteringen syftar till att underlätta de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet, samt att ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället och en grund för fortsatt kunskapsinhämtande. Målet är att deltagarna utvecklar kunskap om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna, den enskildes rättigheter och skyldigheter i övrigt, hur samhället är organiserat samt praktiskt vardagsliv. Regeringen har också bestämt att omfattningen ska vara minst och att samhällsorienteringen ska gå att kombinera med arbete, studier och andra aktiviteter för att underlätta och påskynda etableringen i arbetslivet.45 4022 kap. 16 § skollagen (2010:800). 41SOU 2013:76, s. 211–237. 42SOU 2013:76, s. 272. 43SOU 2013:76, s. 277. 44SOU 2013:76, s. 430. 45Förordning (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 2.4.3Kommunala vuxenutbildningen (komvux) De som inte har motsvarande grundskole- eller gymnasieutbildning då de anländer till har möjlighet att bygga på sin utbildning. De som är går in i gymnasieskolan. De som är äldre har möjlighet att läsa inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux).46 Utbildningen är en rättighet för vuxna som saknar kunskaper motsvarande och som har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Målet är att de studerande ska utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling.47 började skollagen (2010:800), en ny förordning och nya kursplaner tillämpas för vuxenutbildningen och fick vuxenutbildningen en ny läroplan. I skollagen anges att kommunerna har skyldighet att tillhandahålla vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå. Varje kommun ska informera om möjligheterna till utbildning på gymnasial nivå och aktivt verka för att vuxna i kommunen deltar i sådan utbildning. Även landsting får tillhandahålla utbildning på gymnasial nivå inom naturbruk och omvårdnad, och efter överenskommelse med en kommun får de tillhandahålla utbildning på gymnasial nivå även inom andra områden. För varje elev ska det utarbetas en individuell studieplan. Den ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna. Planen ska utarbetas i samverkan med eleven, och studie- och yrkesvägledning ska också erbjudas.49 Skollagen föreskriver även att elever i vuxenutbildning ska ges möjlighet att få sina kunskaper och sin kompetens validerad och den kompetens den besitter skriftligt dokumenterad. Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens. Utländska medborgare som är bosatta i och som har permanent uppehållstillstånd har rätt att få studiehjälp, om den sökande är , eller studiemedel, om den sökande är över 20 år.51 I betänkandet vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20) betonas att utbildning på grundläggande nivå 46Från och med det år man fyller 20 har man möjlighet att läsa inom komvux (tidigare om man är klar med gymnasiet). 47Skollagen (2010:800), 20 kap. 2 och 4 §. 48Skollagen (2010:800), 20 kap. 4, 17, 18 och 29 §. 49Skollagen (2010:800), 20 kap. 3, 4, 8, 11, 29 §. 50Skollagen (2010:800), 20 kap. 32 och 33 §. 51Studiestödslagen (1999:1395), 1 kap 5 § och 3 kap. 4 §. ATT TILLVARATA OCH UTVECKLA NYANLÄNDAS KOMPETENS – RÄTT INSATS I RÄTT TID? inom komvux i praktiken ofta fungerar som en integrationsåtgärd, vilket sällan uppmärksammas i integrationsdebatten. Utbildningen berör en liten grupp, men har stor betydelse för individ och samhälle.52 I betänkandet föreslås att kommunerna vidtar åtgärder mot en ökad kvalitet och flexibilitet i verksamheten. Vidare föreslås att Skolinspektionen ges i uppdrag att genomföra systematisk tillsyn även på enhetsnivå inom vuxenutbildningen, i stället för enbart på huvudmannanivå. Utredningen föreslår också reformer i studiefinansieringssystemet. Bland annat föreslår man att antalet veckor med studiemedel på grundskolenivå bör utökas till 50, 80 eller , beroende på utbildningsbehovet. Det är en ökning jämfört med dagens nivåer på 40, . Utredningen föreslår också att antalet studiemedelsveckor som en person har rätt till ska fastställas utifrån en bedömning av hans eller hennes utbildningsmål, förkunskaper och stödbehov. Vidare förslår utredningen bättre studieekonomisk rådgivning och att en ny deltidsnivå motsvarande av heltid införs vid studier på grundskolenivå. Arbetsmarknadspolitiken är huvudsakligen ett statligt ansvar och formellt sett är kommunernas ansvar begränsat. Kommunerna har dock ett omfattande samarbete med Arbetsförmedlingen.53 Samarbetet handlar bl.a. om att utveckla den lokala arbetsmarknaden och insatser för olika arbetslösa. Kommunerna spelar också en viktig roll som arbetsgivare när det gäller subventionerat arbete eller arbetspraktik. Det absoluta flertalet kommuner har en Dessa har ingen enhetlig utformning utan har som regel organiserat sin verksamhet utifrån den lokala problembilden. Vissa kommuner träffar avtal med Arbetsförmedlingen om att åta sig uppgifter inom ramen för ett arbetsmarknadspolitiskt program, men många kommuner bedriver också egen verksamhet för arbetslösa som av olika anledningar inte får stöd från Arbetsförmedlingen. En viktig anledning till att kommunerna är aktiva i inom arbetsmarknadspolitiken är att arbetslöshet innebär stora kostnader för kommunerna. Dels i form av minskade skatteintäkter, dels i form av ökade biståndskostnader. Kommuner kan emellertid inte utan särskilt lagstöd ge understöd till en enskild kommunmedlem, eftersom det skulle innebära ett avsteg från den s.k. likställighetsprincipen. har emellertid kommunerna enligt lagen (2007:1360) om kommuners medverkan i arbetsmarknadspolitiska åtgärder möjlighet att anordna aktiviteter för arbetslösa. Lagen innebär en möjlighet för Arbetsförmedlingen att teckna överenskommelser med en kommun 52SOU 2013:20, vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet, s. 124. 53SKL (2011a), Kommunerna och arbetsmarknadspolitiken, s.23. att kommunen ska genomföra åtgärder för bl.a. deltagare i dels jobb- och utvecklingsgarantin, dels jobbgarantin för ungdomar. Kommunerna kan få ersättning från Arbetsförmedlingen för vissa åtgärder, t.ex. arbetsträning och praktiskt basår.54 Arbetsförmedlingen kan också bevilja olika stöd i samband med en anställning i kommunen, t.ex. lönebidrag, instegsjobb, nystartsjobb och särskilt anställningsstöd. Länsstyrelserna ska medverka till att det ska finnas beredskap och kapacitet hos kommunerna att ta emot nyanlända respektive ensamkommande barn.55 Dit hör bland annat att teckna överenskommelser med kommuner om mottagande av nyanlända.56 Länsstyrelserna ska även verka för att öka regional samverkan mellan kommuner, myndigheter, organisationer och företag som anordnar aktiviteter för nyanlända, främja och stödja samarbete mellan kommuner om samhällsorienteringen samt att följa upp verksamheten.57 Vidare ska följa upp organisering och genomförande av insatser för nyanlända på regional och lokal nivå.58 Länsstyrelserna kan också lämna ersättning till kommuner och för beredskap och tillräcklig mottagningskapacitet samt för att utveckla samverkan, samt lämna ersättning till kommuner för att stärka och utveckla verksamhet med flyktingguider och familjekontakter.59 På sin webplats formulerar sina relevanta uppgifter i sammanhanget på följande sätt: Verka för att det finns god beredskap och kapacitet i länet för mottagande av nyanlända flyktingar och andra skyddsbehövande. Träffa överenskommelser med kommunerna om mottagande av nyanlända flyktingar och andra skyddsbehövande. Främja samverkan mellan kommuner, myndigheter, företag och organisationer som anordnar aktiviteter för nyanlända. 54Dessa möjligheter ser olika ut beroende på vilken målgrupp den sökande tillhör.