prop · H103130 · 2014-05-26 00:00:00 — men Andra och skiljer ut sig genom en något högre risk i termer av VaR. tidsperioder (se figur 5.10) har därmed skapats genom att ta högre risk. Man kan också notera att samtligafonder avkastning i förhållande till risk den senaste femårsperioden jämfört med tioårsperioden –2013. Regeringen anser det positivt att Första–Fjärde AP-fonderna intar olika preferenser för avvägningen mellan avkastning och risk. Sammantaget ökar det riskspridningen och robustheten i statens samlade fonderade buffertkapital. Figur 5.10 Value-at Risk för Första–Fjärde AP-fondernas likvidportföljer Not 1: Value at Risk (VaR) är ett riskmått som med 95 procents sannolikhet anger en portföljs maximala förlust . Not 2: Jämförelse visar ungefär samma mönster för totalportföljen. Källa: , bilaga 9. Jämförelser mellan Första–Fjärde AP-fondernas beräkningsmetoder Regeringen har tidigare efterlyst mer enhetliga metoder och nyckeltal för att öka jämförbarheten och transparensen mellan Första–Fjärde AP- har AP-fonderna fortsatt arbetet med att ta fram mer enhetliga riskmått. Vad gäller sharpekvoten har definitioner och metoder m.m. i vissa delar skiljt sig åt mellan fonderna men har en konvergering skett. Även vad gäller jämförelsemått som Value-at- Risk så har en ökad sammanstämmighet uppnåtts. skillnader i antaganden och beräkningsmetoder m.m. Regeringen ser positivt på arbetet med att öka jämförbarheten i AP- fondernas olika nyckeltal men betonar vikten av att AP-fondernas samarbete i dessa delar fortsätter. Faktaruta 5.1 Risk- och avkastningsmått Risk definieras ofta med utgångspunkt i statistiska spridningsmått som beskriver hur tillgångs- priser eller räntor varierar omkring ett medelvärde. Ett sådant ofta använt spridningsmått är standardavvikelse, som mäts i procent. Ett vanligt mått på riskjusterad avkastning ärSharpekvoten som är erhållen avkastning utöver riskfria räntan dividerad med avkastningens risk, dvs. Man kan alternativt uttrycka det som att Sharpekvoten mäter erhållen riskpremie per riskenhet. Ett riskmått som är viktigt för förvaltare aktivär risken visar i hur hög grad en förvaltare avviker från jämförelseindex. Den aktiva risken mäts med standardavvikelsen avseende förvaltarens avkastning i förhållande till jämförelseindex. Ett mått på riskjusterad avkastning som utgår från graden av avvikelse från jämförelseindex är informationskvoten som jämför överavkastning (s.k. aktiv avkastning) i förhållande till jämförelseindex med aktiv risk. informationskvoten förhållandet mellan aktiv avkastning och aktiv risk. Avkastningen på det totala fondkapitalet beräknas som enkapitalvägd avkastning i form av en internränta (internal rate of return, IRR). Därmed beaktas inte bara ingående och utgående fondkapital utan också effekterna av alla flöden till och från den aggregerade buffertfonden. avkastningen ger ett korrekt uttryck för den procentuella avkastning som har kommit pensionssystemet till del, justerad för flödeseffekter, och kan därför jämföras med inflationen eller med andra förvaltares resultat. Alternativet är att beräkna entidsvägd avkastning, som bortser från konsekvenserna av flöden. Den tidsvägda avkastningen mäter den skulle ha blivit resultatet om det inte förekommit några flöden alls. Detta senare mått anses vara relevant vid utvärdering av fondförvaltare, eftersom dessa inte rår över andelsägarnas beslut att köpa och sälja tidsvägd avkastning, eftersom de inte har inflytande utbetalningar av pensionsavgifter och pensioner. förvaltning brister i jämförbarhet och det är svårt överdrivas, eftersom resultaten utgör en begränsad utgjorde andelen av resultatet. tillgångsallokeringen som dominerar utvecklingen av resultat och risk i Första–Fjärde AP-fondernas strävan att i ökad utsträckning fokusera på medelfristiga strategiska allokeringsbeslut i förhållande till kortsiktig aktiv förvaltning välkomnas. förbättrats , både de årliga utfallen och på femårssikten. Andra och Fjärde AP-fonderna, somäven redovisar riskjusterade mått, har nått sina mål och en överavkastning i förhållande till tagna risker. I övrigt är det viktigt, i den utsträckning aktiv förvaltning bedrivs, att fonderna är transparenta i redovisningen av resultaten. Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: Genomgående goda resultat har bidragittill att Första–Fjärde AP fondernas uppnår eller ligger nära realistiska mål i tre fall av fyra, vilket framstår som positivt i jämförelse med tidigare erfarenhet. redovisning av resultaten av verksamhet som fonderna faktiskt bedriver : Första–Fjärde AP-fonderna arbetar på olika sätt med minskat fokus på traditionell aktiv femårsperioden genererade samtliga fonder en positiv avkastning från sin aktiva förvaltning efter kostnader. Skälen för regeringens bedömning: Aktiv definieras i linje med grundläggande utvärdering, dvs. förvaltning avser avvikelser mot jämförelseindex i syfte att tjäna pengar. AP-fonderna har olika mål och jobbar med aktiv förvaltning på definitioner ändrats , vilket försvårar jämförelse mellan Andra och Fjärde AP-fonderna förvaltning som uppgår till 0,5 fonderna genererade aktiv avkastning definierad på detta sätt på 0,5 procentenheter, vilket innebar att de nådde sina mål för året. gäller på femårssikten då den aktiva avkastningen för Andra och Fjärde Första och Tredje AP-fonderna säger sig inte bedriva aktiv förvaltning i traditionell mening , men det bör noteras att ändå redovisar uppgifter för dessa fonder i de fall där förvaltningssegment passar in i definitionen ovan. det här sammanhanget ingår t.ex. avvikelsen från jämförelseindex för betaförvaltningen. 10 Andra AP-fonden avser aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl. alternativa inv.) och avkastning från overlay-mandat. avser förvaltning inom tillgångsslag med investeringshorisont och overlay-mandat (den s.k. taktiska förvaltningen). Tabell 5.4 Första–Fjärde AP-fondernas aktiva avkastning 2009–2013 -0,2 -0,2 Källa: , bilaga 9. Fondernas aktiva förvaltning gav enligt redovisning ett 0,2–0,5 femårsperioden steg betydligt, främst för att de negativa resultaten från 2008 föll ur utvärderingsperioden, men även för att resultaten Resultatutfallen sträcker sig mellan 0,6–0, för perioden –2013. Samtliga fonder visar positiv avkastning för 2013 och femårsperioden. Riskjusterad avkastning i aktiv förvaltning Ett mer ändamålsenligt sätt att utvärdera den aktiva förvaltningen är att överavkastning (s.k. aktiv avkastning) per enhet risk där måttet anger i hur hög grad en förvaltare avviker från ett jämförelseindex (se faktaruta En hög informationskvot för en fond indikerar hög överavkastning i Det är positivt att Andra och Fjärde AP-fonderna publicerar detta mått, mot bakgrund av den genomlysning av fondernas resultat som detta ger. AP-fondernas informationskvot uppgick till 1,7–1,8 2009–2013. 2013 var utfallet 2,0 och 1,6. Tabell 5.5 Informationskvot avseende Första–Fjärde AP-fondernas aktiva förvaltning 2009–2013 och 2004-2013 -1,0 Underlag saknas för att beräkna genomsnittlig informationskvot för Första och Tredje AP-fonderna. Källa: , bilaga 9. Regeringen har under en följd av år varit tveksam till Första–Fjärde AP- fondernas aktiva förvaltning, till den del förvaltningen syftar till att överträffa marknadens genomsnittliga avkastning (s.k. aktiv förvaltning). Regeringen noterar dock att utfallen för den aktiva förvaltningen har förbättrats – både de årliga utfallen och på femårssikten. Samtliga fonder täcker, enligt den utvärdering som redovisar, mer än väl kostnaderna för aktiv (och övrig) förvaltning över den senaste femårsperioden. Andra och Fjärde AP-fonderna, som även redovisar tydliga riskjusterade mål och mått, har nått sina avkastningsmål och en Det bör också noteras att argument som talar till förmån för aktiv förvaltning, t.ex. det att fonderna genom förvaltningen även får tillgång till information som kan utnyttjas produktivt i den mer strategiska och långsiktiga tillgångsförvaltningen. dock konstatera två saker; dels är det svårt att dra några långtgående slutsatser om utfallen i den aktiva förvaltningen i Första–Fjärde AP-fonderna. Samtliga fonder har under utvärderings- perioden ändrat sina definitioner, vilket minskar jämförbarheten . Dessutom skiljer sig definitionerna åt mellan fonderna. att fondernas metoder och redovisning behöver utvecklas framöver om mer kvalificerade bedömningar om resultatbidraget från den aktiva förvaltningen ska kunna göras. Första–Fjärde AP- fondernas resultatutveckling bör heller inte överdrivas. förvaltning till 2013, vilket endast utgör drygt 2 procent av fondernas samlade resultat för året. strategiska besluten och den övergripande tillgångsallokeringen som dominerar vad gäller hur avkastning och risk utvecklas i den samlade Det är också tydligt att Första–Fjärde AP-fonderna allt mer kommit att fokusera på de medelfristiga strategiska allokeringsbesluten i förhållande till de mer kortfristiga perspektiven – vilket regeringen välkomnar. aktiva förvaltningen under de flesta år sedan den aktiva förvaltningen tenderar samvariera med respektive fonds totala avkastning. Därigenom riskerar fondernas aktiva förvaltning i viss mån motverkat ambitioner att Första–Fjärde AP-fondernas samlade resultat begränsad. Påverkan på robustheten i fondernas portföljer torde därmed vara små. dock ett utrymme för förbättringar i funktionaliteten av den aktiva förvaltningen så att den i större utsträckning bidrar kontracykliskt till portföljresultatet då marknaderna utvecklas svagt. Regeringens bedömning: Sjätte avkastning på 2013 bidrog till att lyfta resultaten på längre löptider, men resultatet är fortsatt väsentligt lägre än det nya ambitiösa mål som fondens styrelse fastställde 2012. Den nya investeringsstrategi som tog form 2011 mot mogna onoterade företag har välkomnats av regeringen. Det är dock fortsatt stor variation i resultatet mellan olika delar av investeringsverksamheten; investeringar i mogna företag presterar bra, men investeringar i expansionsbolag 11 , bilaga 9. Strategiskiftet 2011 verkar dock tendenser till förbättrad lönsamhet kan skönjas. Även om Sjätte avkastning inte når upp till målet verksamheten så överstiger den utvecklingen i inkomstindex – innebär att fonden bidragit till tillgångarna i inkomstpensionssystemet. Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: Till förändringar i Sjätte strategi saknas ett relevant mål för utvärdering av fondens långsiktiga resultat. avkastning har stärkts men avkastningen både sedan start och –2012 är lägre än fondens tidigare mål och det nya mål som gäller . fondens nya mål, som för den historiska perioden varit väsentligt högre än fondens tidigare mål, bör kunna läggas till grund för utvärdering. I likhet finns det en stor variation i resultat mellan olika delar i fondens investeringsverksamhet, vilket speglas i fondens strategi att fokusera på investeringar i investeringar i bolag i tidig utvecklingsfas (expansionsbolag) har fortsatt Den renodling av portföljen som fortgår bedöms har regeringen låtit genomföra en fördjupad granskning av Sjätte nedskrivningar av innehav i expansionsbolag under Granskningen visar att fondens nedskrivningar var motiverade och i stort sett korrekta i sin omfattning. Nedskrivningarna var ett resultat av det arbete Sjätte inledde med att se över strategi, värderingsprinciper och intern kontroll. Detta arbete är i linje med de behov som framkommit i granskningen. granskningen inte brustit i sin revision men kritik riktas mot revisorernas granskning på några områden. : Sjätte utveckling –2013 motsvarar en avkastning på , 2004–2013 samt 2009–2013 efter kostnader. Det här innebär att fonden inte har nått upp till styrelsens nya kastningsmålv under någon av dessa samt förhållandet att fonden är stängd försvårar endirekt jämförelse av fondens avkastning med externa benchmark. Som referens har dock fondens avkastning –2013 varit lägre än index för noterade svenska småbolag (MSCI Swedish Cap) och svenska mellanstora bolag (MSCI Swedish Mid Cap), men högre än inkomstindex. Skälen för regeringens bedömning: är en av de fem buffertfonderna i det svenska inkomstpensionssystemet, men skiljer sig från de andra fyra i flera avseenden. Sjätte uppdrag är, enligt tillfredställande riskspridning genom att investera i riskkapital främst i privata bolag i . innebär att fonden inte har några in- eller utflöden via pensionssystemet. Sjätte verksamhet har sedan starten genomgått flera bestod kapitalförvaltningen främst i att investera i noterade aktier. mot onoterade investeringar. År2011 genomfördes omfattande för- verksamheten fick en tydligare strategisk inriktning. AP-fondens investeringar fokuseras på det s.k. buyout-segmentet (mogna bolag) där marknadens, liksom AP-fondens, investeringshistorik gör det rimligt att förvänta sig en Sjätte kapital har vuxit Portföljen har som helhet genererat en årlig avkastning på sedan start. , samma som . jämförelseindex (SIX Nordic 200 CAP GI), med påslag för en riskpremie för onoterade bolag om (rullande femårsperiod). avkastningsmålet har underpresterat över samtliga utvärderingsperioder (se figur 5.11). Jämfört med Sjätte tidigare, mindre ambitiösa, avkastningsmål var avkastningen för de olika tidsperioderna grovt sett i nivå med målen. Figur 5.11 Sjätte totala portfölj. Genomsnittlig årliga avkastning efter kostnader [procent] Not 1: Nytt avkastningsmål : SIX Nordic 200 Cap GI (gamla SHB Nordix All- Share) + riskpremie om baserat på fondens riskprofil och kassaallokering Not 2: Baserat på målet 2003–11: plus reporänta. var målet ett börsindex. Not 3: Total avkastning för MSCI Swedish Mid cap (för svenska mellanstora bolag) Not 4: Total avkastning för MSCI Swedish Small cap (för svenska småbolag). Källa: (bilaga 9) och . Det bör dock noteras att för samtliga tidsperioder väl har överträffat inkomstindex – det index som utgör benchmark för buffertfonderna i förhållande tillnkomstpensionssystemet. fonden har därmed bidragit till den långsiktiga tillgångssidan i inkomstpensionssystemet, även om fonden är sluten och inte ombesörjer in- och utflöden till inkomstpensionsSkr- . 2013/14:130 systemet i övrigt. Det bör även påpekas att fondens uppdrag och portföljsammansättning samt förhållandet att fonden är stängd försvårar endirekt jämförelse av fondens avkastning med andra externa referenspunkter. Skälet är att behöver hålla en stor reserv för likviditet (uppgående till ca en tredjedel av kapitalet 2013, ) eftersom man inte har tillgång till inflöden av kapital. Sjätte investeringsverksamhet ger i ett lönsamhetsperspektiv en splittrad bild. Det mogna marknadssegmentet har generellt presterat bra, t.ex. runt 15–för perioden –2013 och grovt sett lika mycket på tioårssikten. För femårsperioden –2013 var siffror 10–och var de 5–. Generellt har fondinvesteringar genererat en högre avkastning än företagsinvesteringar. affärsområdet venture capital (expansionsbolag) har utvecklingen För företagsinvesteringar var avkastningen positiv () 2013, men i övriga perioder kraftigt negativ (sämre än generellt bättre, men är negativ för de längre utvärderingsperioderna. Figur 5.12 Resultat Sjätte investeringsverksamhet (procent) Not 1: inkluderas endast investeringar i företag och fond (ej noterade småbolag) i investeringsverksamheten. Den historiska analysen utgår ifrån denna definition. Not 2: Nytt avkastningsmål : SIX Nordic 200 Cap GI (gamla SHB Nordix All- Share) + riskpremie om baserat på fondens riskprofil och kassaallokering. Källa: och . Sammantaget för investeringsverksamheten, liksom för totalportföljen, är Omriktningen av verksamheten 2011 framstår som välgrundad eftersom det mogna marknadssegmentet genomgående uppvisat positiva siffror tidig utvecklingsfas (expansionsbolag) Detsamma gäller det interna utvecklingsarbetet, bl.a. med interna processer och ägarstyrningsfrågor, som gjordes 2013. Det finns även skäl att se positivt på den framtida utvecklingen i Sjätte bolag – en minskning från 75 till färre än 30 – har även tendensen till vändning i resultaten blivit alltmer tydlig. utfallen totalt för investeringsverksamheten sammantaget jämfört för femårsperioden –2013. går därmed åt rätt håll. Man ska vara medveten om att de fulla effekterna av den nya strategin inriktat mot det mogna marknadssegmentet kommer att ta att utveckla sin fulla potential. Faktaruta 5.2 Värdering av onoterade aktier och regeringens utvärdering av fondens onoterade portfölj, baseras på Principiellt gäller att värderingen ska avspegla verkligt Det finns olika metoder för att fastställa verkligt värde beroende på vilken information som finns tillgänglig. Om det under det senaste året har genomförts en transaktion med en tredje part avseende aktuellt innehav värderas innehavet med ledning av beaktas även transaktioner där endast befintlig ägarkrets deltagit (s.k. Om denna transaktion indikerar en nedvärdering görs en mer detaljerad analys. Nedvärdering sker om försök att få in en extern part har misslyckats eller om intresset för bolaget på marknaden är I båda fallen justeras värderingen med hänsyn till händelser mellan tidpunkten för transaktionen och rapporteringstillfället. sker också baserat på framtida kassaflöde som nuvärdesberäknas med en En tredje metod baseras på värdering av företagets Andra metoder utgår från att använda värderingsmått baserade på finansiella nyckeltal (s.k. multipelvärdering) eller specifika jämförelser inom en viss bransch (s.k. industriella benchmarks). sistnämnda metoderna används endast som komplement till värderingar baserade på någon annan metod. genomför även känslighetsanalyser. av ett innehav visar stor variation i olika scenario gör fonden en mer För investeringar i bolag i tidig utvecklingsfas kan det vara svårt att tillämpa någon enskild värderingsmetod. baserat på bolagets utveckling i förhållande till ursprunglig ägarplan. nedskrivning ska genomföras i det fall en stadigvarande och väsentlig minskning av värdet på investeringen bedöms ha ägt rum (t.ex. konkurs). Enligt branschpraxis beräknas avkastning avseende onoterade aktier med hjälp av en internränta, dvs. en kapitalvägd avkastning, eftersom förvaltaren bestämmer tidpunkten för omfattning (se även faktaruta 5.1). Utvärdering av Sjunde AP-fondens förvaltning Skr. förvalsalternativ (AP7 Såfa) uppgick till 32 dubbelt så högt som den genomsnittliga avkastningen för privata fonder i Även sett över tidsperioden –2013 konstateras att AP7 Såfas stora aktieexponering, förstärkt med en s.k. strategisk hävstång, ger bra utdelning i tider av kraftig uppgång på Man ska dock vara medveten om att hävstången även aktiemarknaden, vilket innebär att AP7 Såfa riskerar gå sämre än index när aktiemarknaden utvecklas svagt. Mot bakgrund av att Sjunde AP-fonden är den enskilt största aktören i Sedan start har den genomsnittliga avkastningen i Sjunde AP-fondens förvalsalternativ väl överträffat utvecklingen i förvalsalternativ utvecklats bättre än den utvecklingen i samhället. Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: Den långsiktiga den genomsnittliga avkastningen för privata fonder i premiepensionssystemet över alla undersökta horisonter. innebär att premiepensionssparare som har avstått från att välja någon annan fond har fått en något högre avkastning än genomsnittet av andra pensionssparare, vilket är positivt.Det är också positivt att Sjunde AP- allmänheten om förvalsalternativets inriktning och risknivå. av totala premiepensionssystemets kapital. till genererade förvalsalternativet AP7 Såfa i genomsnitt en avkastning på , medan en genomsnittlig avkastning på var avkastningen för Såfa , jämfört med har förvalsalternativet i genomsnitt avkastat (justerat för rabatter) mer än premiepensionsindex . Skälen för regeringens bedömning: förnyade Sjunde AP- fonden på uppdrag det statliga erbjudandet i premie- målsättningen att den sammanlagda statliga pensionen ska bli högre (prop. 2009/10:44). I och med detta ersattes Premiesparfonden och Premievalsfonden av byggstensfonderna AP7 (kombinationer av de två byggstensfonderna), varav AP7 Såfa (Statens Årskullsförvaltningsalternativ) är förvalsalternativet för dem som inte aktivt väljer en annan förvaltare i premiepensionssystemet. Sjunde AP-fonden förvaltade drygt kronor (av medlen i premiepensionssystemet) för drygt Målet för förvalsalternativet är att avkastningen ska vara minst lika bra som den genomsnittliga avkastningen för de privata fonderna på Vid utgången av 2013 var avkastningen för AP7 Såfa (efter kostnader), införandet av ny förvaltningsmodell imaj 2010 betraktas är avkastningen i AP7 Såfa , jämfört med de privata fondernas avkastning på (se tabell 5.6). det statliga förvalsalternativet var därmed dubbelt så hög jämfört med de Tabell 5.6 Utveckling för Sjunde AP-fondens nya förvaltningsmodell maj 2010–2013 och 2001–2013 (procent) AP7 (PSF och SÅFA)1 Not 1: Utgörs av PSF (Premissparfonden) – och SÅFA dec. SÅFA bestod den . 2013 av 93,AP7 Aktiefond och 6,AP7 Räntefond. Not 2: I SEK men ej valutasäkrad. Genomsnittlig avkastningen för fonderna i premiepensionssystemet (exklusive AP7:s produkter). Not 3: Geometriskt snitt av den årliga avkastningen – . Not 4: Genomsnittlig avkastning för premiepensionsindex justerat för avgift och rabatt. Källa: , AP7 Årsredovisning, McKinsey-analys Sedan start har Sjunde AP-fondens förvalsalternativ genererat en årlig avkastning på (justerat för rabatter)13 för perioden –2013 Även i det längre perspektivet för rabatter). förvalsalternativet som förmånligt genom att fondtorget för perioden –2013. Regeringens anser det positivt att Sjunde med beaktande av att perioden styrdes av regler som angav att risken skulle vara lägre än för genomsnittet av de privata fonderna (vilket, allt annat lika, begränsar möjligheterna till högre avkastning). Regeringen noterar också att avkastningen tydligt har förbättrats, både i absoluta termer och relativt jämförelseindex, vilket indikerar att ambitionen i förvaltningsmodellen gett resultat. 12Genomsnittet mäts genom premiepensionsindex, som tas fram av . 13Avgiften för Premiesparfonden var till och med , som den genomsnittliga rabatten var . Från och har avgiften för förvalsalternativet varit , vilket är under gränsen för när rabatt ska ges till pensionsspararna. 14Avkastning för Premiesparfonden –och för AP7 Såfa fr.o.m. . Det bör noteras att resultatet för AP7 Såfa bygger på att Sjunde APSkr- . fonden skapar en hög aktierisk genom en hög aktieexponering och en AP7 Såfa bestod /2014 till drygt av AP7 Aktiefond (och resten AP7 Räntefond) som har nära globala aktier i portföljen och en hävstång på normalt 50 procent av värdet på portföljen. Detta ger sammantaget AP7 Såfa en mycket hög exponering mot aktiemarknaden och en hög avkastning när marknaden utvecklas väl (såsom 2013). Å andra sidan verkar hävstången även åt andra hållet, dvs. i nedåtgående marknader presterar AP7 Såfa sannolikt sämre än motsvarande aktieportföljer utan hävstång. Mot bakgrund av att statens förvalsalternativ utgör av kapitalet i premiepensionssystemet 2013 och att Sjunde AP-fonden den enskilt största aktören inom systemet, kan andra jämförelsenormer Vid sådana jämförelser är det lämpligt att använda en kapitalviktad avkastning som jämförelsemått, i stället för den tidsviktade avkastningen som redovisats i tabell 5.6 ovan. avkastning används bl.a. vid jämförelser mellan fonder eller fonder mot index, men har nackdelen att den inte tar hänsyn till flöden av kapital eller storleken på det kapital som genererar avkastning (se även faktaruta Kapitalviktad avkastning beaktar å sin sida både kapitalflöden till och från ett konto och flödenas tidpunkt. internränta (IRR. Internal Rate of Return) och kan jämföras med den ränta som beräknas för ett bankkonto. Mätt som kapitalviktad avkastning har premiepensionsindex avkastat till 2013, jämfört med 2,4 procent för inkomst/balansindex.15 har värdeutvecklingen i det statliga förvalsalternativet för samtliga inträdesår – 2013 överträffat utvecklingen för en premiepensionssparare med egen