prop · H2031d15 · 2014-10-23 00:00:00 — styrelsen ska också lämna förslag till hur myndigheter och verksamheter kan förebygga, skydda och stödja flickor och kvinnor som riskerar att bli utsatta för könsstympning. Uppdragen ska redovisas 2015. Insatser mot sexuellt våld Sexuella övergrepp är en kränkning av en annan människas rätt till integritet och sexuellt självbestämmande. Det är därför viktigt att ha en stark och effektiv sexualbrottslagstiftning. I den beslutade utredningen om en översyn av våldtäktsbrottet (dir. 2014:123) ingår bl.a. att lämna förslag på åtgärder för att stärka skyddet mot våldtäkt och att särskilt överväga frågan om en samtyckeslagstiftning liksom införandet av ett oaktsamhetsbrott avseende våldtäkt. Regeringen har beviljat medel för att 2011–2014 utveckla och kvalitetssäkra verksamheten vid och Sexualmedicin (CASM). Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att återkomma med besked om fortsatt finansiering. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har i uppdrag att genomföra en jämställdhetssatsning riktad till pojkar och unga män för att förebygga våld och sexistiskt beteende (U2014/4531/UC). MUCF ska stimulera ett antal kommuner och organisationer inom det civila samhället att använda sig av något eller några av de preventionsprogram som visat goda resultat inom området. MUCF ska följa, dokumentera och sprida erfarenheterna av våldspreventivt arbete. MUCF ska vidare ta fram konkreta verktyg och modeller för hur kommuner och aktörer inom det civila samhället kan arbeta med förebyggande våldsprevention ur ett genus-perspektiv. Uppdraget ska redovisas . Prostitution och människohandel för sexuella ändamål Statskontorets utvärdering (dnr. 2013/262-5) av det uppdrag som i har haft för att samordna arbetet mot prostitution och människohandel visar att arbete har bidragit till att sam-verkan mellan myndigheter, organisationer och andra aktörer på området har utvecklats och stärkts. Regeringen bedömer att det är fortsatt angeläget att samordna insatser för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Regeringen ska låta utreda frågan om undantag från kravet på dubbel straffbarhet för köp av sexuell tjänst. Tabell 5.2 Anslagsutveckling 3:1 Särskilda 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 57 539 tkr prisnivå. 3Motsvarar 57 539 tkr prisnivå. 4Motsvarar 57 539 tkr prisnivå. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Anslaget får användas för utgifter för särskilda jämställdhetsåtgärder och för utgifter för statsbidrag för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Anslaget får även användas för administrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet hos berörda myndigheter. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:1 Särskilda jäm-ställd- hetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016. Skälen för regeringens förslag: –2014 har totalt satsats på åtgärder inom jämställdhetsområdet. För att säkerställa ett effektivt resursutnyttjande krävs goda planeringsförutsättningar. Vidare behöver myndigheterna tillräckligt med tid för att förbereda genomförandet i sina verksamheter. Insatser som initieras kan komma att medföra ekonomiska åtaganden under kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 5.3 Beställningsbemyndigande för anslaget 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder Erhållet/föreslaget bemyndigande Jämställdhetspolitiken genomförs med hjälp av jämställdhetsintegrering och särskilda åtgärder. –2014 har satsats på särskilda åtgärder för att skynda på utvecklingen inom prioriterade områden i jämställdhetspolitiken. Regeringen bedömer att ökad tyngdpunkt bör läggas vid att utveckla de långsiktigt strukturella förutsättningarna för genomförandet av jämställdhetspolitiken för att åstadkomma hållbarhet i det förändringsarbete som har bedrivits. Två utredningar som tillsattes kommer att lämna förslag om den fortsatta inriktningen; utredningen om en Nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (dir. 2014:25) och utredningen av utvecklingen mot jämställdhet samt jämställdhetspolitikens genomförande och effektivitet (dir. 2014:55). Regeringen bedömer att fortsatt stöd till särskilda insatser för att motverka mäns våld mot kvinnor, prostitution och människohandel för sexuella ändamål är fortsatt angeläget. De ideella kvinnojourerna utför ett betydelsefullt arbete med stöd och skydd till kvinnor som utsatts för våld. Regeringen avsätter därför för perioden –2018 för att stärka de ideella kvinnojourernas arbete. För att förbättra samordning och samverkan föreslår regeringen att avsätts 2015–2018 till länsstyrelserna för insatser som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor, att barn bevittnar våld, hedersrelaterat våld och förtryck, samt prostitution och människohandel. Regeringen föreslår därför att anvisas under anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 207 539 000 Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd m.m. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd m.m. Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd............................. Målet är jämn könsfördelning........................................................................................ Statliga myndigheters styrelser och insynsråd 2013..................................................... Den udda platsen ............................................................................................................ Statliga myndigheters ordförande.................................................................................. Statliga myndigheters styrelser där regeringen endast utser en del av ledamöterna... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga Tabell.1.1 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på departement 2013 och 2012 ............................................................ Tabell 1.2 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på centrala myndigheter 2013.............................................................. Tabell 1.3 Ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i centrala myndigheter m.m. där regeringen utser en del av ledamöterna fördelade på departement 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd har könsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser på central och regional nivå redovisats för att ge möjlighet att följa utvecklingen. Eftersom många styrelser har omvandlats till insynsråd, redovisas de tillsammans med styrelserna. Bakgrunden är de mål för kvinnorepresentationen i statliga organ som beslutade om med anledning av propositionen Jämställdhetspolitiken inför 90- talet (prop. 1987/88:105, bet. 1987/88:AU17, rskr. 1987/88:364). Det första etappmålet som angavs i propositionen om kvinnor 1992 uppnåddes och redovisades budgetproposition (1992/93:100, bilaga 12, s. 337 f.). Det andra delmålet om kvinnor 1995 uppnåddes i de centrala styrelserna och redovisades i skrivelsen Jämställdhetspolitiken (skr. 1996/97:41, bilaga 2, bet. 1996/97:AU 8, rskr. 1996/97:155). Andelen kvinnor uppgick då till . Slutmålet är kvinnor bland ledamöterna i de statliga myndigheternas styrelser och insynsråd. Målet är jämn könsfördelning Andelen kvinnor bland ledamöterna i de centrala styrelserna har totalt sett utvecklats positivt. hade styrelserna kvinnor. , var andelen . Årets redovisning avser styrelser, insynsråd, nämnder och stiftelser där regeringen utser samtliga eller en del av ledamöterna och gäller förhållanden per . Redovisningen visar att målet om en jämn könsfördelning nästan är uppnått. uppgick andelen kvinnor till och andelen män till . Det är en ökning av andelen kvinnor med en halv procentenhet i jämförelse med . Bland ordförandena har andelen kvinnor ökat från 2013. Andelen kvinnor och män i statliga kommittéer redovisas i kommitté- berättelsen. Tabell.1.1 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på departement 2013 och 2012 Antal, könsfördelning (%) och förändring (procentenheter) 0,5 -0,5 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga Tabell 1.2 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på centrala myndigheter 2013 Antal och könsfördelning (%) 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga (TLV) insynsråd 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga Expertgruppen för oredlighet i forskning för ungdoms- och civilsamhällesfrågor) 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga Statliga myndigheters styrelser och insynsråd 2013 Av tabell 1.1 och 1.2 ovan framgår att andelen kvinnor bland de ordinarie ledamöterna (inklusive ordförande) i statliga myndigheters styrelser och insynsråd har ökat med en halv procentenhet i jämförelse med . är andelen kvinnor och andelen män . Den genomsnittliga andelen kvinnor varierar mellan de olika departementen. Lägst andel kvinnor i styrelser har myndigheter under Försvarsdepartementet med i genomsnitt . Högst andel kvinnor, , har myndigheter under Landsbygdsdepartementet. Två departement, och , har en helt jämn könsfördelning bland ledamöterna. Av totalt 236 styrelser och insynsråd hade 185 en könsfördelning inom intervallet 40–60, dvs. Det är en ökning jämfört med . De styrelser och insynsråd där antalet ledamöter är ojämnt och antingen en kvinna eller en man har den udda platsen (t.ex. en styrelse som har sju ledamöter inklusive ordförande) betecknas ha en jämn könsfördelning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga Det har varit och är fortfarande flest män i styrelser och insynsråd. En delförklaring till detta har varit att när styrelsen eller insynsrådet består av ojämnt antal ledamöter innehas den udda platsen mestadels av en man. styrelser med udda antal ledamöter var andelen kvinnor på den udda platsen och andelen män . har andelen män på den udda platsen ökat och är nu och andelen kvinnor av 112 styrelser och insynsråd med udda antal ledamöter. Efter förra årets minskning av andelen kvinnor som är ordförande har andelen kvinnor ökat från till , vilket innebär att andelen män som är ordförande har minskat till . var det ett departement, , som hade jämn könsfördelning bland sina myndigheters styrelseordförande. Tre departement, , och , har styrelser med män som ordförande. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga Tabell 1.3 Ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i centrala myndigheter m.m. där regeringen utser en del av ledamöterna fördelade på departement 2013 Antal och könsfördelning (%) alkohol- och narkotikaupplysning (CAN) arbetsliv och välfärd (FORTE) områden med anknytning till seringen av högre forskning och utbildning (STINT) för medicin och hälsa 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga miljöteknik (Stiftelsen ) areella näringar och samhällsbyggandes forskningsråd 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bilaga Statliga myndigheters styrelser där regeringen endast utser en del av ledamöterna Tabell 1.3 ovan innehåller statistik gällande könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser där regeringen endast utser en del av ledamöterna. Redovisningen som avser förhållandena per visar att bland samtliga ledamöter är andelen kvinnor och andelen män . Antalet styrelser där regeringen endast utser en del av ledamöterna har ökat från 63 styrelser 2012 till 67 styrelser 2013. När det gäller ordförandena var andelen kvinnor . Andelen män som var ordförande var .