prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — redovisar årli- gen till hur arbetet med sam- ordningen av berörda myndigheters friluftslivs- arbete utvecklas, liksom utvecklingen av samver- kan med andra aktörer såsom friluftslivsorgani- sationerna. Vad gäller statsbidragens användning har riks- dagen beslutat (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38) att hanteringen av ansvaret för för- delning och utbetalning av statsbidrag till fri- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 luftsorganisationer ska ligga hos samarbetsorga- nisationen Svenskt Friluftsliv. Lagen (2010:1539) om överlämnande av vissa förvalt- ningsuppgifter till den ideella föreningen trädde i kraft . Syf- tet med statsbidraget är att stödja att människor organiserar sig för vistelse i naturen och utö- vande av friluftsliv med allemansrätten som grund samt att ge alla människor möjlighet att genom friluftsliv få naturupplevelser, välbefin- nande, social gemenskap och ökad kunskap om naturen och miljön. 15.6.1 Mål för friluftslivspolitiken Den förra regeringen fastställde tio mål för fri- luftslivspolitiken: –Tillgänglig natur för alla. –Starkt engagemang och samverkan där personligt och ideellt engagemang står i centrum. –Allemansrätten är grunden för friluftslivet. –Tillgång till natur för friluftslivet. –Att det finns attraktiv tätortsnära natur för friluftslivet. –Friluftslivet bidrar till en hållbar lands- bygdsutveckling och regional tillväxt. –Skyddade områden är en resurs för friluftslivet. –Ett rikt friluftsliv i skolan. –Goda förutsättningar skapas för att männ- iskor kan vara regelbundet fysiskt aktiva i natur- och kulturlandskapet. –Att det finns god kunskap om friluftslivet. Som ett stöd i genomförandet och uppföljningen av friluftslivsmålen anges ett antal preciseringar. Genom preciseringarna förtydligas innebörden av målen. Preciseringarna utgör även ett un- derlag för såväl mätbarhet och uppföljning som det fortsatta arbetet med att utveckla friluftslivs- politiken. har beslutat om ett generationsmål för miljöarbetet och om 16 miljökvalitetsmål som uttrycker den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rksr. 2009/10:377). Flera av miljökvalitetsmålen har även preciseringar som 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 rör friluftslivet (se utgiftsområde 20 Allmän ta aktiv del i att nå målen genom att genomföra miljö- och naturvård). olika delar av åtgärderna (skr. 2012/13:51). Varje friluftslivsmål berör flera olika myndig- är ansvarigt för att sam- heter och organisationer. För vart och ett av dem ordna uppföljning och utvärdering av frilufts- utpekas en till två myndigheter som ansvariga Uppföljningen ska samordnas med för uppföljning och utveckling av respektive mål. Regeringen anser att alla involverade myndig- ringen sker 2015. heter och organisationer bör ta aktiv del i att nå och uppföljning behöver utvecklas kontinuerligt. målen genom att genomföra olika delar av åtgär- derna (skr. 2012/13:51). ringskansliet hur arbetet med samordningen av berörda myndigheters friluftslivsarbete utveck- Uppföljning ska samordnas med miljömåls- las, liksom samverkan med andra aktörer såsom Arbetet med måluppfyllelse och uppföljning behöver utvecklas kontinuerligt. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De tio mätbara målen för friluftslivspolitiken redovisas ovan. Första återrapporteringsåret för målen är . Då kommer berörda myndigheter rappor- tera om måluppfyllelse enligt de preciseringar som anges i regeringsskrivelse /13:51 Mål för friluftslivspolitiken. används därför inga dataserier i resultatredovisningen. , i likhet , redovisas användningen och där så är möjligt effekterna av de utbetalade statsbi- dragen. Den förra regeringen beslutade om precise- ringar till de tio friluftslivsmålen (skr. 2012/13:51). Genom preciseringarna förtydligas innebörden av målen. Preciseringarna är inte indikatorer, utan de utgör även ett underlag för såväl mätbarhet och uppföljning som det fort- satta arbetet med att utveckla friluftslivsmålen och -politiken. Ett viktigt syfte med friluftslivs- målen och preciseringarna av dem är att de ska vara vägledande för arbetet med friluftslivsfrågor på alla nivåer i samhället. Varje friluftslivsmål berör flera olika myndig- heter och organisationer. För vart och ett av dem utpekas en till två myndigheter som ansvariga för uppföljning och utveckling av respektive mål. Ansvaret för måluppfyllelsen bör dock delas mellan samtliga myndigheter som deltar i arbetet. I skrivelsen betonades att alla involverade myndigheter och organisationer bör Resultatredovisningen för statsbidragens an- vändning görs med utgångspunkt i förordningen (2010:2008) om statsbidrag till friluftsorgani- sationer och det övergripande målet för frilufts- liv som beslutat för den statliga fri- luftslivspolitiken (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). Syftet med bidraget är att stödja att människor organiserar sig för vistelse i naturen och utövande av friluftsliv med allemansrätten som grund samt att ge alla människor möjlighet att genom friluftsliv få naturupplevelser, välbe- finnande, social gemenskap och ökad kunskap om naturen och miljön. tog tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten fram en strategi för att främja utvecklingen av fritidsfiske och fisketurism. Strategin syftar även till att stödja ett hållbart nyttjande av fiskeresurserna i hav, sjöar och vattendrag. Åtgärder kommer att konkretiseras i en handlingsplan . I propositionen Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:238) aviserades satsningar för att fort- sätta att utveckla friluftslivspolitiken. I skrivelsen Mål för friluftslivspolitiken (skr. 2012/13:51) redovisades åtgärder som utförts och initiativ som tagits av regering och myndigheter och som berör friluftslivspolitikens utveckling och ge- nomförande. Resultat – friluftsorganisationernas arbete Statsbidrag till friluftsorganisationer fördelas och betalas ut av samarbetsorganisationen Statsbidrag lämnas antingen som organisationsbidrag eller verksamhetsbidrag. Med organisationsbidrag avses stöd till organi- sationer i förhållande till organisationens med- lemsantal och aktivitetsnivå och med verksam- hetsbidrag avses stöd till organisationer för en specifik verksamhet efter särskild prövning. fördelade Svenskt Friluftsliv i bidrag till sammantaget 25 friluftsorganisationer, varav avsåg organisationsbidrag till 14 organisationer och avsåg verksamhetsbi- drag till projekt vid 19 organisationer. Sju orga- nisationer fick endast organisationsbidrag, elva andra organisationer fick endast verksamhetsbi- drag, och åtta organisationer fick bidrag till både organisationen och verksamheter. Organisat- ionsbidragen ger nödvändig grund för friluftsor- ganisationerna att kunna erbjuda sina medlem- mar service och stöd. av bidragen fördelades som verksamhets- eller projektbidrag vilka är förenade med resultatkrav. har organisationsbidrag och verk- samhetsbidrag lämnats till , , Svenskt Friluftsliv, Svenska Livräddningssäll- skapet, , , och . Endast organisationsbidrag har lämnats till Cykelfrämjandet, Båtunionen, Sveri- ges , , och . Endast verksamhetsbidrag har lämnats till , (Scouterna), Svenska Gång- och Vandrarför- bundet, , , , , , , För- bundet Skog och Ungdom och Hembygdsför- bundet. Genom bidragsverksamheten nås stora grup- per av människor som ges möjlighet att få ett upplevelserikt frilutsliv. Organisationsbidragen till friluftsorganisationerna möjliggör stor verk- samhet med många deltagare i olika aktiviteter. Till exempel har Svenska sommarsimskolor besökts av över 20 000 barn, en ökning med 2 500 deltagare jämfört med . Därutöver har 358 simlärare utbildats. Arbetshäftet Barnens livräddningsskola har skickats ut i 56 000 exemplar till skolor. Sport- fiskarna bedömer att 10 000-tals barn och unga 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 engageras i fiske genom de nästan 400 till för- bundet anslutna föreningarna. Cykelfrämjandet har med organisationsbidragets stöd arbetat för att förbättra cykelvägar till skolor och arbetsplat- ser samt för att få bra motions- och rekreations- cykelvägar. , i likhet , prioriterades särskilt satsningar på verksamheter för barn och ungdomar. Nyskapande projekt har lyfts fram och försök har gjorts att nå nya föreningar för att få fler aktörer inom friluftslivet. Några pro- jekt har syftat till att utbilda ledare vilket gynnar möjligheten att i följande aktiviteter öka antalet deltagare. En positiv medlemsutveckling rapporteras av flera organisationer. Bland andra Sportfiskarna, , och och Ung- dom har ökat medlemsantalen för de som är . , i samarbete med skolor i , har i projektet i gett barn och unga en introduktion till vistelse i naturen. Vidare har Svenska Jägarför- bundet genom projektet svenskar i naturen nått cirka 600 ungdomar i åldern 15–. Flera projekt fokuseras på förskole- och skol- verksamhet i utomhusmiljö eller på fortbildning av lärare. Till exempel har 181 pedagoger i 15 kommuner genom projekt friluftsliv i skolan fått fortbildning i utomhuspedagogik. Därutöver har genomfört fortbildningsdagar för pedagoger i projektet som klassrum. Öppna skogsgläntan är ett projekt, startat av , som kan jämföras med Öppna förskolan, fastän bedrivet utomhus. Ge- nom pilotprojektet utbildades 29 ledare och 190 familjer (cirka 250 barn) deltog i pro- jektet. bedömer att Öppna skogsgläntan kommer att bli en ordinarie del av deras verksamhet. Vidare har Orienteringsför- bundet genomfört fortbildningsdagar för 256 lärare för att kunna bedriva enkel och rolig kart- kunskap i skolan. Inom Sportfiskarnas projekt , där 350 skolklasser har deltagit, ges en lärarhandledning. anordnade till- sammans med och ett tjugo- tal myndigheter en tvådagars tankesmedja om friluftsliv på temat Vägar ut – Friluftslivets för- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tankesmedjan fokuserade på tre olika förutsättningar: Fysiska – om leder, anlägg- ningar, planering och tätortsnära natur. – om lagarnas möjligheter för att främja frilufts- liv. Känslomässiga – om kunskapen och känslan för naturen. Årets tankesmedja syftade till att diskutera vad som kan göras för att underlätta för fler människor att komma ut i friluftslivet och vad som behöver utvecklas som stöd. Tankesmedjan ska återkomma och vara en mötesplats där fri- luftslivets aktörer samlas till dialog i syfte att utveckla friluftslivet och friluftslivspolitiken. Det är viktigt att förutsättningarna för männi- skor att utöva friluftsliv utvecklas och stärks, oavsett ålder, kön, sexuell läggning, könsidenti- tet, könsuttryck, livsåskådning, etnisk eller social bakgrund, eller funktionshinder. Vistelse i natur och grönområden skapar förutsättningar för av- koppling och gemenskap. Det är även viktigt att tillgänglighet till naturen skapas för fler besö- kare. En av grundförutsättningarna för friluftsli- vet är att naturen ska vara tillgänglig för alla. Alla människor, oavsett förutsättningar, ska ha möj- ligheter att vistas i naturen och utöva friluftsliv med allemansrätten som grund. Det är av stor betydelse att det finns attraktiva och upplevelserika naturmiljöer i alla delar av landet, inte minst i tätorternas närhet. Läns- styrelsernas program för skydd av tätortsnära natur bidrar bl.a. till detta. Friluftsorganisationerna är viktiga för att skapa intresse och möjlighet för såväl barn och ungdomar som vuxna att utöva friluftsaktivite- ter. De bedriver en verksamhet som bl.a. främjar folkhälsan och möjliggör för olika grupper av människor att få del av motion och naturupple- velser. Andra viktiga uppgifter är att skapa mö- tesplatser i naturen för människor med olika etnisk bakgrund och med olika förutsättningar att vistas ute i naturen samt att uppmuntra barns utevistelse. Vad gäller statsbidragens effekt har Svenskt Friluftslivs medlemsorganisationer nära två mil- joner medlemmar som är aktiva och erbjuds ett rikt friluftsliv av dessa föreningar och organisat- ioner. En undersökning som Svenskt Friluftsliv utförde visar att organisationerna skapar åtminstone för medlemmarna och ytterligare cirka åt övriga samhället. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att Svenskt Friluftslivs bidrag till frilufts-organi- sationer väl uppfyller bidragens syfte och, att anslaget ger goda effekter för samhället. Bidragen har möjliggjort verksamhet som orga- niserat stora grupper människor, särskilt barn och ungdomar. Regeringen bedömer att bidraget ger stor nytta. Se även utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Friluftsliv är ett allmänt intresse som har stor samhällsnytta. Målet för friluftslivspolitiken är att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet att få naturupplevelser, välbefin- nande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö (prop. 2009/10:238). Staten har ett ansvar att skapa förutsättningar för ett rikt och varierat friluftsliv och att försäkra tillgång och förbättra tillgänglighet till naturen. Alle- mansrätten är av avgörande betydelse för ett fritt friluftsliv och är en unik grundlagsfäst rätt som ska värnas. Den ger oss tillgång till naturen och en möjlighet att ta del av det som natur erbjuder på ett ansvarsfullt sätt. Allemansrätten är en viktig tillgång för både stad och land, reg- ional utveckling och lokala turism- och fri- luftsentreprenörer. En grundförutsättning för rekreation och friluftsliv är tillgång till attraktiva natur- och kulturmiljöer. En rik tillgång och mångfald på natur, allemansrätt, individens in- tresse och ideella organisationers engagemang är grunden för människors möjligheter att bedriva friluftsliv i alla delar av landet. stora arealer av skogar, våtmarker, fjäll, sjöar, skärgår- dar och unika tillgång till stadsnära natur ger stora möjligheter för ett aktivt friluftsliv. Alla människor, oavsett förutsättningar, ska ha möjlighet att få naturupplevelser, välbefin- nande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. Friluftslivspolitiken ska stödja alla människors möjligheter att vistas i naturen och utöva friluftsliv. Det är angeläget att förut- sättningarna för människor att utöva friluftsliv utvecklas och stärks, oavsett ålder, kön, etnisk tillhörighet och eventuellt funktionshinder. I statens arbete med att utveckla friluftslivs- politiken har mål för friluftslivet etablerats. Dessa rapporterades till i skrivelsen Mål för friluftslivspolitiken (skr. 2012/13:51). Friluftslivet är brett och spänner över flera politikområden, där naturvårdspolitik, regional tillväxtpolitik, folkhälsopolitik, näringspolitik, jordbruks- och skogspolitik, politik för lands- bygdens utveckling, kulturpolitik samt utbild- nings- och forskningspolitik är några exempel. Regeringen anser att friluftslivets folkhälsoa- spekter är en mycket central del av det hälso- främjande arbetet. Även kulturlivet och sam- hällsplaneringen är viktiga delar. För att värna tätortsnära natur har den kommunala plane- ringen en nyckelroll, inte minst när det gäller upprättande av naturreservat. Kommunalt arbete för att bevara och vårda naturmiljöer ökar den lokala delaktigheten i naturvårdsarbetet, skapar förankring och bidrar till att integrera värnandet av biologisk mångfald och naturmiljöer i plan- arbetet. I skogsområden av stor betydelse för re- kreation och friluftsliv bör större hänsyn tas till dess sociala värden. Friluftsliv samt exempelvis natur-, eko-, mat-, kulturturism samt samisk turism bidrar till att stärka den lokala och reg- ionala attraktiviteten och medverkar till en stark och hållbar utveckling. Friluftsliv tillsammans med rekreation, tur- ism, estetiska värden och kulturarv, är exempel på värdet av naturen och dess ekosystemtjänster. Ekosystemtjänsternas betydelse för samhället har belysts i propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141). Friluftslivet utgör en viktig del i det samhällsekonomiska värde ekosystemtjäns- terna har. Friluftsorganisationernas verksamhet är mycket viktig för möjligheten att bedriva fri- luftsliv. Det är bl.a. genom att människorna utövar friluftsliv som kunskap och intresse för naturvård, kulturmiljöer och folkhälsa upprätt- hålls och utvecklas. Därför är det också en ange- lägenhet för staten att stödja organisationer och enskilda i friluftsarbetet. Svenskt Friluftsliv, som är en samarbetsorga- nisation för 24 ideella friluftsorganisationer, fördelar statsbidragen till frilufts- organisationer. Regeringen konstaterar att de fördelade bidragen till friluftsorganisationer väl uppfyller bidragens syfte, att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 anslaget ger goda effekter för samhället och att bidragen ger stor nytta. 15.7.1 13:1 Stöd till idrotten 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till idrotten. Anslaget får även användas för ut- gifter för statsbidrag till specialidrott inom gym- nasieskolan, idrottsforskning och insatser mot dopning. Tabell 15.4 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 13:1 Stöd till idrotten Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget ökar med i nivå 2015–2016 för platser för funktionshindrade elever vid riksrekryterande idrottsgymnasier. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 13:1 Stöd till idrotten för 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 15.7.213:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. I förordningen (1996:1593) om bidrag till all- männa samlingslokaler finns bestämmelser om bidrag till allmänna samlingslokaler. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till allmänna samlingslokaler. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Bygde- gårdarnas , Folkets Hus och Parker och för organisationernas information, rådgivning, utvecklingsarbete och arbete gällande ansökningar om statligt stöd. Skälen för regeringens förslag: Anslaget an- vänds bl.a. för investeringsbidrag till fleråriga projekt. Detta innebär att bidragen betalas ut ett eller då projektbidrag beslu- tats. Regeringen bör därför bemyndigas att un- der 2015 för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019. Tabell 15.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 15.7 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering finns bestämmelser om statsbidrag för kvinnors organisering. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organisering besluta om bidrag som medför be- hov av framtida anslag på högst 2016. Regeringen bedömer att anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 2015 bör ligga på oför- ändrad nivå jämfört med innevarande år. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler . –2018 beräk- nas anslaget till . 15.7.313:3 Bidrag för kvinnors organisering 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för kvinnors organisering. Skälen för regeringens förslag: För att nå en ökad förutsägbarhet och effektivitet i medelstill- delningen till kvinnors organisering bör Myn- digheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor kunna handlägga stödet . Detta innebär att åtaganden om bidrag för kvin- nors organisering beslutas för och därmed medför behov om framtida anslag. Regeringen bör därför bemyn- digas att för anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organisering besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2016. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 15.9 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organisering Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 15.10 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 13:3 Bidrag för kvinnors organisering Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen bedömer att anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organisering 2015 bör ligga på oföränd- rad nivå jämfört med innevarande år. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organisering 2015. –2018 beräknas an- slaget till . 15.7.413:4 Stöd till friluftslivsorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till friluftsorganisationer. I förordningen (2010:2008) om statsbidrag till friluftsorganisationer finns bestämmelser om statsbidragens hantering. Tabell 15.12 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 13:4 Stöd till friluftsorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 13:4 Stöd till friluftsorganisat- ioner . , 2017 och 2018 be- räknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 15.7.513:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer i enlighet med lagen (2010:473) om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:5 Bidrag till riksdags- partiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016. Skälen för regeringens förslag: För att Parti- bidragsnämndens administration ska kunna bed- rivas effektivt bör stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer handläggas som stödet till de politiska partierna enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Detta innebär att åtaganden om stöd till riks- dagspartiernas kvinnoorganisationer beslutas för och där- med medför behov om framtida anslag. Rege- ringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinno- organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av fram- tida anslag på högst 2016. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 15.14 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:5 Bidrag till allmänna riksdagspartiers kvinnoorganisationer Erhållet/föreslaget bemyndigande 15.7.613:6 Insatser för den ideella sektorn 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 15.16 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 13:6 Insatser för den ideella sektorn Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget.