prop · H103130 · 2014-05-26 00:00:00 — portfölj.16 T.ex. var värdeutvecklingen för en pensionssparare inträdesår 2001 i genomsnitt ca 8 sin tur överträffat utvecklingen i Slutsaten blir att Sjunde AP-fondens förvaltning av det statliga förvalsalternativet i termer av kapitalviktad avkastning utfaller förmånligt – i synnerhet jämfört med inkomstindex (jämförelsenormen för buffertfonderna inom ramen för inkomstpensionssystemet). perioden var inflationen , vilket förstärker slutsatsen ovan. Regeringen har i tidigare års utvärderingar tryckt på behovet av har Sjunde AP-fonden anställt en kommunikations- ansvarig och lanserat en webbguide med information om AP7 Såfa anpassad för pensionsspararare. Det kan också nämnas att Sjunde AP- fonden har bidragit genom samråd i svar till risknivå i AP7 Såfa. 15Pensionsmyndigheten, – Pensionssystemets årsredovisning 2013. 16Pensionsmyndigheten – Pensionsspararna och pensionärerna 2013. Avgifterna sänks , vilket är positivt för pensionsspararna. Regeringens bedömning: Sjunde AP-fondens aktiva förvaltning 2013 har, jämfört med valda jämförelseindex, inte lyckats prestera positiva resultat. Även om den taktiska allokeringen inte fullt ut är mogen för utvärdering så ligger utfallen långt från uppsatt mål. För att öka transparansen i nyttan av den aktiva förvaltningen bör Sjunde AP-fonden redovisa en utvärdering av den aktiva förvaltningen och dess tre delar (taktisk förvaltning, absolutavkastande alfaförvaltning och förvaltning av onoterade tillgångar). Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: Sjunde AP- fondens förvaltning av AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond har ännu inte bedrivits för att några definitiva slutsatser ska kunna dras. : Den aktiva avkastningen 2013 för Sjunde AP-fondens aktiefond respektive räntefond var -66 respektive 3 baspunkter. var den aktiva avkastingen för aktiefonden och räntefonden -26 respektive -46 baspunkter . Skälen för regeringens bedömning: Sjunde AP-fondens produkter är till övervägande del passivt förvaltade, men av kapitalet uppges vara aktivt förvaltat. Den aktiva avkastningen för AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond var -0,2013. För perioden –2013 var motsvarande siffror -0,3 respektive -0,. Tabell 5.7 Sjunde AP-fondens avkastning (före kostnader) i förhållande till jämförelseindex 2013 och –2013 (procent) -0,6 (%/år) -0,3 (%/år) -0,5 Not 1: AP7:s benchmark för AP7 Aktiefond kommer ett normalår bestå av 1 x MSCI ACWI (i SEK) + 0,5 x MSCI ACWI (i USD) samt justering för finansiering av hävstång. är benchmark anpassat för hävstångens successiva uppbyggnad . För räntefonden är benchmark HMSC13 och HMT74 ; Källa: , bilaga 9. Inom ramen för den aktiva förvaltningen av AP7 Aktiefond har Sjunde AP-fonden mål för medelfristig (taktisk allokering), absolutavkastande förvaltning (alfamandat) och onoterade tillgångar (). Den taktisk allokering ska generera över en Skr. taktisk allokering avses avsteg från hävstångens normalnivå på med ett tillåtet avvikelseintervall inom 38–. av 2013 motsvarade hävstången 48,3 procent av kapitalet i årlig avkastning på . Även om det är för tidigt att fullt ut bedöma resultatet i den taktiska allokeringen så är utfallet relativt långt ifrån det mål som satts upp för verksamheten. För är målet att ge en avkastning på . Utfallet blev -, vilket innebar att förvaltningen klart understeg målet 2013. Sjunde AP-fonden har även mål för onoterade aktier att generera en avkastning som överstiger jämförelseindex (MSCI All Country Index) över rullande tioårsperioder. Resultatet för förvaltningen av onoterade aktier redovisas inte i Sjunde AP-fondens årsredovisning eller i rapport. Regeringen konstaterar att Sjunde AP-fondens aktiva förvaltning 2013, valda benchmark, inte lyckats prestera positiva Även om den taktiska allokeringen inte fullt ut är mogen för utvärdering utfallen långt ifrån uppsatt mål. transparensen av nyttan av den aktiva förvaltningen bör öka och önskar en tydligare redovisning av den aktiva förvaltningen och dess tre delar (taktisk allokering, absolutavkastande alfaförvaltning och förvaltning av onoterade aktier). Hållbarhet och övriga förvaltningsfrågor Hållbarhet, ägarstyrning, och ersättningar Regeringens bedömning: Hållbarhetsfrågor är centralt för AP-fondernas Integration av hållbarhet är strategiskt viktigt för att uppnå långsiktigt uthållig hög avkastning och en god riskhantering. är av särskild betydelse för allmänhetens förtroende för AP-fonderna och Årets granskning visar att AP-fonderna fortsatt utvecklingsarbetet med att integrera hållbarhet i Fonderna kommer väl ut i en internationell jämförelse med andra pensionsfonder som är valda för att de har kommit långt i arbetet med integration av hållbarhetAP.-fondernas arbete hållbarhet är positivt och fonderna bör fortsätta att agera som föredömen rekommendationer som lämnas av och revisorerna. AP-fondernas väl utarbetade riktlinjer för ägande och ägarrapportering Fonderna kan dock bli tydligare i att lyfta huvudfrågor de driver, resultatet av arbetet och eventuella mellan fondens drivna linje och utfallet. Dessutom finns det anledning Stor vikt läggs vid ersättningsfrågor. Stickprov samt en uppföljning av tjänsteresor i revisionen 2013 visar att AP-fonderna följer sina interna befattningshavare inom fonderna. fortsatt har starkt fokus på ersättningar, eftersom det är av stor betydelse för allmänhetens förtroende för AP-fonderna. AP-fonderna kan bli tydligare i redovisningen t.ex. varför de i vissa fall fullt ut följer regeringens riktlinjer, men i andra fall väljer att avvika. AP-fonderna bör även redogöra för skälen till Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: fortsätter att utveckla arbetet med riktlinjer för etik och miljö. med Etik- och miljöutredningen anser regeringen att arbetet bäst hanteras genom att etik- och miljöfrågorna integreras i den löpande analysen och AP-fonderna har vidareutvecklat metod och processer för en ökad integration, vilket är positivt. Regeringen lägger stor vikt vid ersättningsfrågor, personalförmåner, representation och tjänsteresor, eftersom dessa Regeringen har beslutat om riktlinjer för fondernas styrelser när det gäller anställningsvillkor för ledande befattningshavare. en process för att följa regeringens anställda i fonderna och redovisar underlag respektive en bedömning av En utförligare redovisning av underlaget skulle emellertidSkr.2013/14:130 stärka genomlysningen på detta område. AP-fonden presenterar en sådan redovisning, som skulle kunna utgöra förebild för övriga fonder. måttfullhet, tydlighet och transparens. AP-fonderna bör ha riktlinjer i motsvarar vad som gäller för andra statliga På regeringens initiativ tog AP-fonderna fram personalförmåner, representation och tjänsteresor. har också sett över och förändrat de interna riktlinjerna, men i varierande omfattning och grad. En granskning av AP-fondernas interna riktlinjer genomförd av AP-fondernas revisorer, på uppdrag av regeringen, visar att det fortfarande förekommer mer generösa förmåner i AP-fonderna än i jämförda myndigheter. Regeringen noterar även att stickproven visar AP-fondernas styrelser fortsätter arbetet med tillämpningen av de interna riktlinjerna och de kostnader som blir resultatet. fortsätta att följa upp frågan. : Inom ramen för revisionen för genomfördes en granskning av etik och hållbarhet i kapitalförvaltningen Analysen fokuserar på fondernas ledningssystem för Ledningssystemen bygger i denna analys på sex analyspunkter; åtagande, analys, definiering, implementering, mätning och uppföljning samt Den här analysen fångar inte upp ambitionsnivån inom etik och hållbarhet i kapitalförvaltningen. Eftersom fonderna skiljer sig åt förvaltningsstrategier så har revisorerna valt att avgränsa analysen till tre kategorier, internt förvaltat kapital, externt förvaltat kapital och övriga Revisorerna har som ett resultat av granskningen redovisat ett antal rekommendationer till respektive fond när det gäller det fortsatta arbetet inom etik och hållbarhet. En generell slutsats är att fonderna skiljer sig åt, såväl när det gäller mognad i de interna systemens effektivitet som Granskningen visar dock att de fonder som har ett mer ambitiöst åtagande också är de som har de bästa systemen på plats för att En annan slutsats är att de fonder som har en starkare förankring i toppen av fondstyrelse och ledning, också är de som har ett mer ambitiöst åtagande. En stark förankring visar sig även ha bäring på både implementerings och uppföljningsfasen, vilka är de steg inom den analysmodell som revisorerna använder, där det mesta av det faktiska arbetet i kapitalförvaltningen utförs. : Regeringen gav ett uppdrag att, förutom den fördjupad analys avseende AP-fondernas integration av hållbarhet i ägarstyrning i innehav med betydande inflytande. att fonderna redan tagit många steg mot en ökad integration under de I rapporten konstateras att det finns många likheter mellan hur fonderna arbetar, men det konstateras att mandatet från styrelserna hur fonden bör arbeta med hållbarhet varierar och huruvida fonderna har mål för arbetet med integration eller inte. AP-fonderna har t.ex. satt explicita mål för processen att integrera hållbarhet, vilket övriga AP-fonder inte har gjort. Det finns olika mekanismer eller arbetssätt som kan appliceras i arbetet konstaterar att alla fonderna arbetar med både s.k. negativ screening (uteslutning baserad på hållbarhetsrisker) hållbarhetskvalitet i analys). Omfattningen varierar dock - framför allt i användandet av den senare metoden.Nivån beror dels på hur viktig hållbarhet anses vara (som en faktor att i det korta perspektivet beakta i investeringsprocessen), dels i vilken mån fonden arbetar med kvantitativa I dessa ärdet i vissa fall svårare positiv screening som metod. Allafonderna inkluderar hållbarhet i fundamental analys, men ännu så länge är den systematiska integrationen i analys relativt begränsad. Slutligenså har fonderna i viss utsträckning hållbarhetsstrategier, men omfattningen varierar även här. fonden har t.ex. allokerat av förvaltat kapital till riktade hållbarhetsstrategier, medan Första AP-fonden inte gör några riktade proaktivt när det gäller hållbarhet i de fastighetsinvesteringar där de har ett betydande ägande och därmed inflytande. När det gäller hur AP- fonderna har valt att organisera hållbarhetsspecialister inom fonderna så skiljer det sig åt, men i allt större utsträckning arbetar specialisterna som en integrerad del av förvaltningsteamet. Dessutom ansvarar förvaltarna i AP-fonderna för att ta hänsyn till hållbarhet i Andra AP-fonden har ett formellt utbildningsprogram för att utveckla förvaltarnas kompetens. konstaterar i studien att , som investerar i onoterade tillgångar, har gjort framsteg när det gäller att integrera hållbarhet i förvaltningsverksamheten. Fonden har varit mycket aktiv i att driva hållbarhetsfrågor i samband med direktinvesteringar men även vid fondinvesteringar. Fonden har arbetat fram process för att integrera hållbarhet i den utvärdering förvärv av andelar i direktägda bolag. kommer i rapporten fram till att Första–Fjärde AP-fonderna, har kommit längre inom vissa områden än de förvaltare som har valt att jämföra med. Det första området är hållbarhetsinvesteringar, t.ex. gröna obligationer som Andra och Tredje AP-fonderna investerat i och den koldioxidreducerade portfölj som investerat i. Det andra området är att fonderna kommit långt vad gäller nationellt och internationellt samarbete – framför allt när det gäller att utarbeta hållbarhetsstandarder och principer. Det sista området är i arbetet med att ställa krav på externa förvaltare när det gäller hållbarhet. lyfter dock fram områden investeringsfilosofi och strategi, 3) verktyg och processer, 4) resurser och organisation, 5) uppföljning och 6) extern rapportering. Figur 6.1: för integration av hållbarhet/ESG och aktiv Källa: , bilaga 9. I de rekommendationer som har formulerat som ett resultat av den fördjupade analysen påpekas främst att Första–Fjärde AP-fonderna samt Sjunde AP-fonden i sitt fortsatta arbete med att integrera hållbarhet, fokusområden och att utveckla systematiska processer för integration. inom hållbarhet, då konstaterar att fonderna relativt de flesta andra jämförelsefonder har begränsade resurser inom hållbarhet. Figur 6.2 Jämförelser av ESG-resurser Anm: I alla fonder ansvarar varje förvaltare för att inkorporera ESG-faktorer i värderingar Källa: , bilaga 9. Första–FjärdeAP-fonderna att se över vilka möjligheter de har att utöka samarbetet kring hållbarhet via . Dessutom anser att fonderna kan vara ännu mer proaktiva i den offentliga debatten. Trots att fonderna har kommit relativt långt i arbetet med hållbarhet i den internationella jämförelsen, så har den mesta konstaterar i rapporten att när det gäller aktiv ägarstyrning i innehav med betydande inflytande framstår Första–Fjärde AP-fonderna som mer ambitiösa än de andra svenska investerare AP-fonderna tar något större ägarandelar, styrelser och nomineringskommittéer och bedöms vara mer involverade i innehaven via direkt röstning, dialoger och engagemang. AP-fonderna har av sina styrelser fått mandat att vara aktiva engagerade ägare – i första hand i syfte att försöka påverka företagen, i sista hand att inget annat hjälper. fram att fonderna har mer detaljerade och utförligare ägarpolicyer och enskilda omröstningar än de andrasvenska investerare som Första–Fjärde AP-fonderna och Sjunde AP-fonden har alla ett antal definierade teman som fonderna primärt engagerar sig i när det gäller Första–Fjärde AP-fonderna väljer vilka företag de ska engagera sig i utifrån storleken på innehavet, vilken andel som fonden äger av rösterna i bolaget, vilkenförmåga som fonderna anser sig ha att påverka eller om det är en fråga av principiell natur. ägarstyrningsarbetet för Första–Fjärde AP-fonderna mer omfattande än för innehav i internationella portföljföretag. Första–Fjärde AP-fonderna röstar på stämmor i 40–50 bolag , har ofta dialoger kring olika frekventa dialoger med andra institutionella ägare i principiellt viktiga valberedningar i svenska bolag och har som princip inte tacka nej till ett uppdrag i en valberedning. Första–Fjärde AP-fonderna är aktiva när det gäller engagemang i utländska innehav främst via , fondernas gemensamma plattform för hållbarhetsarbete. Sjunde AP-fonden får inte rösta i sina svenska innehav. Däremot är fonden, liksom Första–Fjärde AP-fonderna, aktiv i internationella innehav via röstning med fullmakt. Fonderna röstar i runt 500 bolag . Sjunde AP-fonden har ett mer begränsad engagemang i sin ägarstyrning än Första–Fjärde AP-fonderna. på om det är en principfråga eller om fonden anser sig ha möjlighet att påverka. Aktiv ägarstyrning och engagemang i alla innehav utgör kärnan i Sjätte AP-fondens investeringsstrategi, eftersom dess större ägarandelar innebär större inflytande och möjlighet att påverka värdeskapandet. strategi bygger i stor uträckning på att vara en aktiv ägare vilket innebär att fonden arbetar med att 1) utveckla en ägarplan, 2) hålla fortlöpande dialoger med bolagsledning, 3) utse styrelseledamöter, 4) kommunicera förväntningar och krav, 5) vara delaktig i styrelser samt 6) följa upp och direktinvesteringar genom 22 egna styrelseledamöter och i 31 innehavSkr. 2013/14:130 genom oberoende representanter i styrelsen. Skälen för regeringens bedömning Utveckling av integration av hållbarhetsfrågor AP-fondernas arbete med riktlinjer för miljö och etik är ett prioriterat område i regeringens utvärdering av AP-fondernas verksamhet. Syftet är att följa upp utvecklingen i fonderna, med Etik- och miljöutredningen (SOU 2008:107) som grund. Metoden har utvecklats på uppmaning av . Modellen för utvärdering bygger på följande huvudsakliga moment: En rättvisande och allsidig utvärdering, t.ex. i form av en offentlig utredning, genomförs när föregående utvärdering har förlorat aktualitet eller relevans. 2.Mellan sådana tillfällen för en genomgripande utvärdering sker en årlig uppföljning av hur fonderna har arbetat med förslag som redan har lagts fram. 3.I förekommande fall uppmärksammas exempel på tillfällen eller händelser som har utgjort risker för allmänhetens förtroende, med utgångspunkt i den utvärdering som föreligger. 4.I tillägg till processen ovan kan avgränsade uppdrag vid lämpliga tillfällen lämnas till den konsultfirma som har uppdrag att lämna underlag till regeringens utvärdering. AP-fonderna fortsätter att arbetainom de områden där Etik- och miljöutredningen lämnade rekommendationer, vilket är ett tecken på att utredningen inte har förlorat i aktualitet. Bland utredningens förslag som kan genomföras inom ramen för gällande regelverk ingick följande rekommendationer: fondernas arbetssätt, organisation och kommunikation bör utformas med ledning av faktorer som främjar fondernas trovärdighet och – i förlängningen – förtroende (dvs. kompetens, öppenhet, integritet och välvilja), den värdegrund som ska ligga till grund för verksamheten bör utvecklas och tydliggöras, miljö och etik hanteras bäst genom att integreras i den löpande analysen och förvaltningen, miljö och etik kan integreras med fondernas ägarpolicyer, sådana ägarpolicyer bör övervägas för alla typer av tillgångar, inte enbart börsnoterade aktier, extern utvärdering av styrelsernas arbete bör göras regelbundet, det bör avsättas tillräckliga resurser för att säkerställa kvalitet i arbetet med miljö och etik, AP-fonderna kan utveckla samarbetet inom miljö och etik, principerna för bolagens ersättningsvillkor har viktiga förtroendedimensioner och är därför en viktig uppgift för fonderna och fondernas arbete med miljö och etik bör utvärderas regelbundet. integrera hållbarhetsfrågor i den löpande analysen och förvaltningen. Regeringen anser, i linje med Etik- och miljöutredningens bedömning, att Samlingsbegreppet hållbarhet används i denna skrivelse i stället för etik och miljö, eftersom detta är ett bredare och mer Hållbarhet innefattar följande områden: miljö, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Hur långt AP-fonderna kommit i integrationen av hållbarhetsfrågor har utvärderats genom enkäter till fonderna (se punkt 2 ovan). det gäller årets utvärdering har regeringen konsultbolaget om en fördjupningsstudie kring integration av hållbarhet med en särskild djupdykning kring ägarstyrning med punkt 4 ovan). Dessutom valde revisorerna att inom ramen för revisionen av genomföra en granskning av etik och hållbarhet i förvaltningen. och revisorernas analys och slutsatser har redovisats ovan. Regeringen ser positivt på det utvecklingsarbete AP-fonderna så långt har genomfört inom hållbarhetsområdet, men konstaterar i likhet med Det bör vara hög prioritet för fondernas styrelser att fortsätta arbetet att integrera hållbarhet i förvaltningen. Det konstateras bl.a. av revisorerna att de fonder som har enstarkare förankring i styrelse och ledning när det gäller arbetet med integration av hållbarhet, har ett mer ambitiöst åtagande när det gäller detta. Det visar på vikten av engagerade och drivande styrelser i AP-fonderna. Regeringen anser liksom att Första–Fjärde och Sjunde AP- fonderna bör fortsätta sitt utvecklingsarbete när det gäller hållbarhet. nämner bl.a. möjligheterna att sätta tydligare mål för arbetet integration av hållbarhet. Det kan också finnas skäl ökad utsträckning prioritera vissa åtgärder för att på Genom att rikta in sig på ett antal fokusområden skulle Det kan även finnas skäl för Första–Fjärde AP-fonderna att se över möjligheterna till utökat samarbetet i i syfte att stärka den övergripande kompetensen i frågan. Regeringen konstaterar även att kommunikation är viktigt, särskilt den externa kommunikationen i hållbarhetsfrågor. rekommendation att fonderna proaktivt bör lyfta fram sitt arbete inom hållbarhet, speciellt med tanke på analys har kommit relativt långt i integrationen av hållbarhet. konstaterar att Första–Fjärde och Sjunde AP-fonderna ägarpolicyer och Första–Fjärde AP-fondernas ägarrapporter är mer detaljerade och omfattande, än de svenska fonder som jämfört Fonderna lyfter upp ett stort antal prioriterade frågor som de driver i relation till portföljbolagen och i ägarraporterna redovisas exempel på hur respektive fond har agerat i olika frågor i portföljbolagen. fondens ägarrapport är mer detaljerad än de övriga och fonden redovisar transparensen, och det är i linje med regeringens önskan omSkrgod.2013/14:130 transparens när det gäller ägarstyrning. Figur 6.3 Översikt över verktyg för att aktivt påverka innehav Not 1: Får ej rösta i svenska innehav (enligt lagstiftning). Not 2: Feb. 2014 (beror bl.a. på storlek på portföljbolaget, t.ex. investerar AP1 framför allt i stora bolag och AP4 i större utsträckning i medelstora bolag). Not 3: Alla innehav ägs genom holdingbolag i ; några portföljbolag (<5) verkar främst i andra skandinaviska länder; inget portföljbolag är baserat utanför . Not 4: Främst röstning genom ombud; mindre relevant att jämföra med antal innehav då inte alla utländska portföljbolag har bolagsstämmor; röstning framför allt i större innehav. Källa: , bilaga 9. Det är dock inte helt lätt att utifrån fondernas omfattande publicerade material såsom ägarpolicy och ägarrapport få en enkel övergripande bild av ägarstyrningsarbetet, hur strategiskt förankrad processen är i styrelsen, vilka frågor som prioriteras under en viss bolagsstämmosäsong och vad resultatet av arbetet har blivit. Regeringen anser att det är viktigt att ägarstyrningen är transparent,framför allt då en stor del ägarstyrningsarbetet i innehav med betydande inflytande sker i form av muntliga dialoger mellan respektive fond och portföljbolagen. Detta innebär att fonden arbetar på ett annat sätt med ägarstyrning än Första–Fjärde och Sjunde AP-fonderna. Kostnader för ersättningar, personalförmåner, representation och tjänsteresor Regeringen anser att kostnader för ersättningar, personalförmåner, representation, och tjänsteresor har stor vikt för allmänhetens förtroende för AP-fondernas verksamhet. Fondernas interna riktlinjer bör därför vara präglade av måttfullhet, vara väl avvägda samt bidra till god etik och organisationskultur. AP-fonderna bör ha riktlinjer som motsvarar vad som gäller för andra statliga myndigheter. Vidare är öppenhet och transparens kring riktlinjerna och tillämpningen av dem av stor betydelse för att upprätthålla allmänhetens förtroende för AP-fonderna och ytterst för pensionssystemet. En gemensam policy för AP-fonderna fastställdes av samtliga AP- fonders styrelser när det gäller ersättningar. Policyn är övergripande och förutsätter att respektive AP-fond kompletterar den med mer detaljerade interna riktlinjer och instruktioner. Samtliga AP- fonder såg över och reviderade de interna riktlinjerna . överlämnade AP-fonderna en gemensam policy avseende dessa frågor till . Förändringarna som genomfördes varierar i omfattning och grad. Det rör sig bl.a. om förtydligande av gällande riktlinjer, införande av nya riktlinjer samt avveckling av vissa förmåner. Revisorerna har för gjort en uppföljning av den särskilda granskning som revisorerna genomförde . I uppföljningen har ett antal stickprov tagits och de visar att fondernas ersättningar, onalförmåner,pers tjänsteresor är i linje med fondernas nya riktlinjer. Däremot har de funnit dokumentation är samlad direkt med verifikationen för att styrka att kostnaderna är i linje med fondens riktlinjer. I uppdraget till revisorerna ingick även att granska utvecklingen i de respektive fond för att följa upp om ett ökat fokus på ersättningar har fått genomslag i kostnaderna. Det kan konstateras att så är fallet och med några få undantag har alla kostnadsposter inom det här 2013 jämfört med . Regeringen förväntar sig att AP-fondernas styrelser fortsätter att arbeta med riktlinjerna när det gäller ersättningar Regeringen kommer fortsätta att följa förutsätter att styrelserna löpande följer upp och bedömer villkoren när det gäller ersättningar i förhållande till regeringens riktlinjer, Riktlinjer