prop · H2031d22 · 2014-10-23 00:00:00 — Våtmarker där bevarandeinsatser har skett har i många fall även inneburit att värdena för friluftsliv har värnats medan arbete återstår för många våtmarker för att värnandet ska uppnås. Majoriteten av samebyarna har upprättat terrängkörningsplaner och hälften har påbörjat markförstärkningsåtgärder vilket bedöms minska risken för körningsskador på våtmarkerna. Kvävenedfallet fortsätter i samma takt som tidigare och ger ackumulerade negativa effekter på våtmarkerna. Diagram 3.15 Myrskyddsplanens genomförande 1994- 2012, ur 6608 Figuren visar skyddssituationen för myrar i myrskyddplanen mätt i tusental hektar . Med skyddat avses nationalpark, naturreservat, kulturreservat eller biotopskyddsområde. Med Natura avses areal som ingår i Natura utan att omfattas av skydd. Markåtkomst avser areal som inte är skyddad men där avtal om intrångsersättning eller köp är klart. Med skyddas ej avses sådan areal som inte planeras att omfattas av skydd. Diagram 3.16 Bevarandestatus för olika våtmarkstyper, ur 6608 ALP 13 BOR 07 BOR 13 KON 07 KON 13 Alp07= Alpin region 2007, Alp13=Alpin region 2013, Bor07= Boreal region 2007, Bor 13= Boreal region 2013, Kon 07= Kontinental region 2007, Kon 13= Kontinental region 2013, Källa: 6608 Regeringens bedömning är att det utöver redan beslutade och planerade, behövs ytterligare insatser för att nå miljökvalitetsmålet. Bedömningen grundar sig bl.a. på att endast ca hälften av våtmarkstyperna har gynnsam bevarandestatus, att fortsatta skador på våt- marker sker kontinuerligt samt att arbetet med skydd, restaurering och anläggning av våtmarker går för långsamt för att miljökvalitetsmål och etappmål ska kunna nås avseende våtmarkerna. Även om genomförda skyddsinsatser, restau- reringar, återskapande och anläggningar av våtmarker har fortsatt att förbättra miljötill- ståndet lokalt sker det generella försämringar med på grund av ofta sammanlagda och ibland kumulativa effekter från ingrepp, diffus påverkan, hydrologiska förändringar och igenväxning på grund av tidigare hydrologiska och andra störningar. Skyddet av våtmarker, exempelvis inom ramen för myrskyddsplanen skapar förutsättningar för nödvändiga insatser för skötsel och restaureringar. Den låga takten av genomförandet av skyddet riskerar dock att medföra att inte heller skötsel och restau- reringsinsatser kan genomföras i nödvändig omfattning till 2020. Utbredningen av palsmyrarna minskar, troligen på grund av ett varmare klimat. Användning av främmande trädslag och gödsling måste ske på sådant sätt att negativa effekter ej uppstår. Behovet av anläggning och restaurering stärks av forskningsresultat som visar att bra lokaliserade våtmarker kan minska över- gödningen genom att ta upp kväve/hektar och år. En utveckling av den fysiska planeringen till att i större utsträckning beakta grön infrastruktur för biologisk mångfald och ekosystemtjänster är viktig för att nå miljökvalitetsmålet. Det finns fortfarande brister och därmed förbättringspotentialer när det gäller naturvårds- hänsyn till våtmarker inom skogsbruket. Insatserna mot mårdhund har givit effekt och populationen kommer troligen att minska. Detta kan ses som ett bra exempel på att åtgärder får effekt om de sätts in . Den nationella höjdmodellen som tas fram av Lantmäteriet kan komma att få stor betydelse för planering och utvärdering gällande våtmarker. Bättre förutsättningar att nå målet kan t.ex. uppnås genom minskad dikning, bättre miljö- hänsyn i skogsbruket samt utveckling av stödformer för restaurering och anläggning av våtmarker, särskilt för våtmarkstyper som levererar ekosystemtjänster i hög omfattning. Aviserade uppdrag i propositionen om biologisk mångfald och ekosystemtjänster (2013/14:141) bedöms kunna lägga grund för insatser för restaurering och anläggning av våtmarker. Miljökvalitetsmålet är att skogens och skogs- markens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mång- falden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –skogsmarkens egenskaper och processer –skogens biologiska mångfald som en del i en grön infrastruktur –gynnsam bevarandestatus förnaturtyper och arter knutna till skogslandskapet –hotade arter och livsmiljöer –främmande arter och genotyper –genetiskt modifierade organismer 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 –skogens natur- och kulturmiljövärden –skogens värden för friluftslivet. Det går inte att se någon tydlig riktning för utvecklingen i miljön. Indikatorerna för miljökvalitetsmålet Levande skogar och andra parametrar visar att det finns både positiva och negativa trender. Skogsmarkens egenskaper och processer Skogsmarkens egenskaper och processer påverkas bl.a. av luftnedfallet av kväve. Nedfallet bedöms ligga kvar på samma nivå som men trenden är osäker. Körskador och tidigare utförd dikning på skogsmark kan medföra risk för utlakning av kvicksilver och andra ämnen. Körning över vattendrag förekommer vid var femte föryngringsavverkning, jämfört av avverkningarna . av överfarterna har stor negativ påverkan på vattendragen vilket är en ökning jämfört med . Skogsmarkens ekosystemtjänster ger både direkta och indirekta bidrag till människors välbefinnande. Bidragen kan utgöras av virke, biobränslen, livsmedel, koldioxidbindning, vattenreglering, fritidsupplevelser, bär- och svampplockning m.m. Uppföljning och värdering av skogens ekosystemtjänster behöver utvecklas. Skogens biologiska mångfald bevaras genom skydd i form av t.ex. naturreservat, biotop- skyddsområden och områden som omfattas av naturvårdsavtal, frivilliga avsättningar, miljö- hänsyn, utökat hänsynstagande inom ramen för miljöcertifiering i skogsbruket och anpassat brukande. Länsstyrelserna har fattat beslut om naturreservat för ca skogsmark. Därutöver har och länsstyrelserna slutit naturvårdsavtal med markägare för skogsmark. har fattat beslut om biotopskyddsområde för skogsmark och slutit naturvårdsavtal med markägare för skogsmark. har det därmed formellt skyddats totalt ca 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 skogsmark, varav är produktiv skogsmark. Enligt beräkningar som redovisas i beslutet om etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (dnr M2014/593) uppgår arealen formellt skyddad skog till ca produktiv skogsmark vilket motsvarar av den totala arealen produktiv skogsmark i . Arealen är emellertid ojämnt fördelad över landet där av den produktiva skogsmarken ovan den fjällnära gränsen är formellt skyddad medan motsvarande andel nedan den fjällnära gränsen endast uppgår till . Skogsbrukets frivilliga avsättningar av produktiv skogsmark uppgår också till ca . Av dessa har klassat som områden med höga till mycket höga natur- värden. Övriga områden klassas som utveck- lingsmark eller områden med annat värde. Tillsammans omfattar det formella skyddet och de frivilliga avsättningarna totalt ca produktiv skogsmark vilket motsvarar av den totala arealen produktiv skogsmark i landet. Det är oklart hur stor areal skogliga värdekärnor (nyckelbiotoper eller andra områden med höga naturvärden) som inte omfattas av formellt skydd eller frivilliga avsätt- ningar. Bedömningen är att det avverkas ca registrerade värdekärnor men att arealen avverkade oregistrerade värdekärnor sannolikt är högre. Värdekärnor, hänsyns- krävande biotoper och kantzoner utgör viktiga beståndsdelar i den gröna infrastrukturen. Det finns brister i skogsbrukets miljöhänsyn och resultaten har varit i stort sett oförändrade . har tillsammans med övriga sektorn tagit fram målbilder för god miljöhänsyn till bl.a. hänsynskrävande biotoper och kantzoner. Arealen gammal skog har ökat med ca 1999, mängden hård död ved har ökat från per hektar , arealen äldre lövrik skog har ökat men har arealen minskat något och virkesförrådet av grova lövträd utanför skyddad mark har ökat med . har rapporterat bevarande- status för skogstyper och skogslevande arter som omfattas av EU:s art- och habitatdirektiv. Enligt rapporteringen har 15 av 16 skogstyper och 20 av 32 skogslevande arter dålig eller otillräcklig bevarandestatus. Hotade arter och livsmiljöer Totalt är 2 131 skogslevande arter rödlistade varav 861 arter klassas som hotade arter. En bedömning av skoglig miljöhänsyn för ett urval av rödlistade skogslevande arter och skogs- levande arter som omfattas av EU:s art- och habitatdirektiv respektive fågeldirektiv visar att för ca 800 arter har skogsbrukets möjlighet att påverka livsbetingelserna. Främmande arter och genotyper När det gäller främmande arter saknas en systematisk kartläggning och uppföljning av sådana arter i skogslandskapet. För främmande trädslag som används görs en analys med avseende på ekologiska risker. Det finns skogar dominerade av contortatall och i medeltal planteras ca med contortatall. Enligt allmänna råd till skogsvårdslagen bör den årliga arealen som föryngras med contortatall uppgå till högst . Insatser avseende främmande arter redovisas även under Ett rikt växt- och djurliv. I skogslandskapet förekommer inga genetiskt modifierade organismer. Skogens natur- och kulturmiljövärden Kulturmiljöer är relativt vanliga i skogs- landskapet och de kända forn- och kulturlämningarna bedöms sammantaget omfatta . Skillnaderna i känd förekomst är stora mellan olika landsdelar, vilket dels beror på att stora delar av skogs- marken inte är inventerad och dels på kultur- historiska betingelser. Uppföljningen av naturvårdshänsynen i samband med avverkning eller föryngringsåtgärder visar att nästan hälften av de inventerade forn- och kulturlämningarna var skadade eller påverkade. Den vanligaste påverkan var körskador, avverkningsrester och markberedning. har tagit fram målbilder för god miljöhänsyn till kulturmiljöer i skogs- områden. Skogens värden för friluftslivet Det saknas en systematisk uppföljning av tillståndet för skogens värde för friluftsliv och rekreation. Skogens upplevelsevärden förvaltas bra i vissa områden och mindre bra i andra. Det förekommer att områden med höga sociala värden går förlorade vid skogsbruksåtgärder eller i samband med exploatering av skogsmark. Det är oklart i vilken omfattning det sker och hur stor betydelse det har för uppfyllandet av miljökvalitetsmålen och friluftslivsmålen. har tagit fram målbilder för god miljöhänsyn inom skogsområden av betydelse för friluftsliv och rekreation. Regeringens bedömning är att ytterligare insatser behövs för att nå miljökvalitetsmålet. Regeringen föreslår därför en kraftig ökning av anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur med och med och framåt. Genom den omfattande satsningen på ökat skydd av skogar med höga naturvärden har förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet avsevärt förbättrats. Beslut har tagits om etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (dnr M2014/593) samt En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141). Etappmålet om skydd av land- områden, sötvattensområden och områden innebär bl.a. att av land- och sötvattensområden bidrar till att nå nationella och inter- nationella mål för biologisk mångfald. I etapp- målet ingår att skogar med höga naturvärden ska skyddas från avverkning genom att det formella skyddet av skogsmark har ökat med ca skogsmark med höga naturvärden och i behov av formellt skydd nedan gränsen för fjällnära skog. Därutöver bör skogsbrukets frivilliga avsättningar ha ökat i omfattning med ca i områden som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden till totalt 1 . Regeringen avser att utveckla nya etappmål för skydd av skog. Skydd av skogar som naturreservat sker genom beslut av en länsstyrelse eller en 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Beslutsfattandet sker i olika steg där ambitionen är att frågan om ersättning ska vara löst innan det formella beslutet. Naturvårds- verket redovisar att vid utgången av 2013 finns det totalt 1 502 öppna ärenden hos läns- styrelserna om bildande av naturreservat, varav de flesta omfattar skydd av skogsmark. Av dessa är markersättningsfrågan helt löst i 213 ärenden, dvs. att det återstår att fatta ett formellt beslut om inrättande av reservat. Genom de förstärk- ningar som sker för att ersätta markägare förutsätter regeringen att länsstyrelserna arbetar proaktivt och ökar takten i arbetet med att fatta beslut om bildande av naturreservat. beslutade att bemyndiga regeringen att föra över högst produktiv skogsmark från till staten för att användas som ersättningsmark vid markbyten så att värdefull produktiv skogsmark som tillhör skogsbolag skulle kunna skyddas som naturreservat (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22, rskr. 2009/10:384). Syftet är att skydda ca värdefull produktiv skogsmark för att kunna nå det tidigare delmålet om formellt skydd. har påbörjat arbetet med att teckna avtal med skogsbolag för att byta till sig dessa områden med skogar med höga naturvärden. godkände regeringen de första överenskommelserna mellan Naturvårds- verket och skogsbolagen om markbyten. redovisar att slutresultatet av markbytena kommer att innebära att ersättningsmark bara räcker till att skydda ca värdefull produktiv skogsmark som naturreservat. har vid olika tillfällen redovisat omfattningen av skyddsvärda skogar, s.k. värdekärnor, som saknar skydd. Det är områden med höga naturvärden, t.ex. med förekomst av rödlistade arter. Den exakta arealen av oskyddade värdekärnor är okänd men bedömer i sin årsredovisning att den kan uppgå till 1,3–1,produktiv skogsmark. Det finns ett stort antal hotade skogslevande arter och de flesta skogliga naturtyper har inte gynnsam bevarandestatus. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Stora ansträngningar bör göras av såväl staten som skogsbruket för att skyddsvärda skogar inte 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 I finns det fortfarande kvar skogar med höga naturvärden som är ytterst lite påverkade av mänskliga aktiviteter. och har genomfört ett samråd om hur de största och för natur- vården mest värdefulla av dessa skogsområden som är belägna på marker ska hanteras. har till regeringen framfört att 41 av dessa områden med en areal om ca produktiv skogsmark bör överföras utan ersättning från till och skyddas som natur- reservat (M2014/281/). Regeringen avser att återkomma i frågan. De frivilliga avsättningarna av skogsmark är mycket viktiga för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar. Enligt det nya etappmålet bör skogsbrukets frivilliga avsättningar ha ökat med ca i områden som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden till totalt 1 . Naturvärdena i de frivilligt avsatta områdena bör även fortsättningsvis följas upp. Det är viktigt att avsättningarna är trans- parenta så att deras geografiska läge, varaktighet är möjliga att redovisa. I många skyddade områden finns det behov av naturvårdande skötsel eller restaurering. Regeringen anser att det är av stor vikt att skötseln av skyddade områden är adaptiv och anpassas så att de naturvärden som finns i de skyddade områdena bevaras. utvärderingar visar på brister i skogsbrukets miljöhänsyn. De vanligaste bristerna enligt uppföljningar gäller begränsning av skador på mark och vatten, hänsyn till forn- och kulturlämningar samt hänsyn till hänsynskrävande biotoper. Uppföljning och utvärdering av miljöhänsyn i skogsbruket är metodmässigt komplicerat. Vid kontrollinventeringar har uppföljningar visat sig ha brister bl.a. genom att i stor utsträckning snarare bygga på bedömningar än på mätbara parametrar, vilket medför svårigheter att dra tydliga slutsatser av resultaten. och har redovisat orsaker till brister i hänsynen. Den sannolikt viktigaste orsaken var att myndig- heterna och skogsbruket har haft olika uppfattning(målbilder) av vad god miljöhänsyn är. initierade därför 2011 projektet ”Dialog om miljöhänsyn” som syftade till ökad samsyn inom sektorsansvaret, utvecklade sätt att beskriva målbilder för bra miljöhänsyn, väl kända lagkrav för miljöhänsyn, och ett uppföljningssystem som kan utgöra grunden för en fortsatt utvecklings- och lärprocess. I projektet medverkade represen- tanter från berörda myndigheter, skogsbruket och ideella organisationer. redovisades beskrivande målbilder för hur god miljöhänsyn bör se ut. Regeringen anser att projektet ”Dialog om miljöhänsyn” är en viktig del i arbetet med att tydliggöra vad som är god miljöhänsyn. Projektet är även viktigt för att säkerställa att skogsbrukets miljöhänsyn tydligt bidrar till att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar samt övriga berörda miljökvalitetsmål och etappmål. Beslutet om etappmål om miljöhänsyn i skogsbruket innebär att de förväntningar som samhället har på miljöhänsyn i samhället är tydliggjorda och kända för skogsbruket så att de har fått en praktisk tillämpning . Etappmålet om en dialogprocess i ett nationellt skogsprogram är att en öppen dialog- process med intressenter som berörs av skogen och dess värdekedja har etablerats . Dialogen omfattar ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syftar till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Etappmålet kan bidra till att uppfylla skogs- politikens jämställda mål, samt förbättra förutsättningarna för att nå bl.a. miljö- kvalitetsmålen Levande skogar, Begränsad klimatpåverkan och Ett rikt växt- och djurliv liksom andra viktiga samhällsmål. Regeringens ambition är att naturvårds- hänsynen ska öka i den brukade skogen och att skadorna på fornminnen och kulturlämningar ska minska. 3.5.13 Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –åkermarkens egenskaper och processer –halter av föroreningar i jordbruksmarken –odlingslandskapets livsmiljöer och spridningsvägar som en del i en grön infrastruktur –gynnsam bevarandestatus för naturtyper och arter knutna till odlingslandskapet –bevarande av husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska resurser –hotade arter och naturmiljöer –genetiskt modifierade organismer –odlingslandskapet biologiska värden och kulturmiljövärden –odlingslandskapet kultur- och bebyggelse- miljöer –odlingslandskapets värden för friluftslivet. Utvecklingen av miljötillståndet är negativ. Miljöhänsynen i jordbruket bedöms ha för- bättrats men har tillståndet inte förbättrats för en rad miljöparametrar i odlingslandskapet, bl.a. de som är knutna till hävd av ängs- och betesmarker. Tillståndet för åkermarkens egenskaper och processer samt jordbruksmarkens halt av föroreningar Totalt sett bedöms tillståndet som gott. Det arbete som pågår med att minska jordbruks- markens halt av föroreningar beskrivs utförligare under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. En av de viktigaste ekosystemtjänsterna som odlingslandskapet erbjuder är möjligheterna att producera livsmedel och andra förnödenheter. Av jordbruksstatistiken framgår att arealen jordbruksmark minskar. har åkerarealen minskat med . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 forskningsprojekt för att utveckla kunskapen om värderingen av odlingslandskapets ekosystemtjänster pågår fram . inleds ett nordiskt samarbete om kulturella ekosystemtjänster. För att undersöka hur användningen av vissa bekämpningsmedel påverkar den viktiga ekosystemtjänst som pollinerare i odlings- landskapet tillhandahåller, inledde en studie . Odlingslandskapets livsmiljöer och spridnings- vägar som en del i en grön infrastruktur samt gynnsam bevarandestatus för naturtyper och arter knutna till odlingslandskapet Arealen betesmarker för vilka miljöersättningar utgår var vilket var ungefär samma nivå som för året innan. har dock betesarealen med miljö- ersättningar minskat . Ängsmark som sköts med miljöersättning ökar långsamt och var för hela landet. har utrett alternativa skötselmetoder av sådana ängs- och betesmarker där jordbruket upphört eller antalet betande djur inte räcker till för en traditionell hävd. Våtmarker i odlingslandskapet har en gynnsam inverkan på förekomsten av flera groddjurs- och fågelarter. Arbetet med att restaurera och nyanlägga våtmarker sker något långsammare än vad som förväntades när målet om våtmark till 2010 sattes. Hotade arter och naturmiljöer Flera av odlingslandskapets rödlistade arter är fortsatt hotade. Bevarandestatusen för odlings- landskapets ängs- och betesmarker och de arter som är knutna till denna naturtyp har inte förbättrats. Framtidsutsikterna för naturtyper som alvarmark och sandstäpp bedöms som mer positiva. Rådgivningsinsatser till odlare om hur den biologiska mångfalden i slättbygd kan gynnas har bedrivits av i samverkan med odlare och andra intressenter. Odlarnas intresse att ta del i utvecklingen av olika åtgärder har varit stort. Bevarande av husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska resurser Uppbyggnaden av en genbank för den del av den odlade mångfalden som förökas med hjälp av vegetativa metoder fortsätter inom ramen för Programmet för odlad mångfald (POM). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 tidigare bevaras fröförökat material av Nordiskt Genresurscenter. Arbetet med att säkerställa statusen för de hotade husdjursraserna bedöms som framgångsrikt. Den förra regeringen har gett i uppdrag att, i samråd med Havs- och vatten- myndigheten och samt efter samråd med övriga myndigheter och organisationer, revidera den nationella strategin och handlingsplanen för främmande arter och genotyper (5910). Regeringen har dessutom gett och i uppdrag att lämna förslag till olika lösningar för att säkerställa att som riskhanterare avseende växtskadegörare kan få tillgång till ändamålsenlig riskvärdering som underlag för beslut. lämnade den förra regeringen ett uppdrag till , , och om hur undersökningar och övervakning om förekomst av växtskadegörare kan genomföras i . Odling av genmodifierade grödor förekom vid två forskningsförsök. Dessa gällde en insekts- resistent majssort som är godkänd för kommersiell odling inom EU. Odlingslandskapets biologiska värden och kulturmiljövärden Brukarnas intresse för att ansluta sig till miljö- ersättningar för skötsel av landskapselement, dvs. element som utgör viktiga spår av äldre tiders markanvändning, i odlingslandskapet fortsatte att minska . Odlingslandskapets kultur- och bebyggelsemiljöer Bevarandet av lantbrukets överloppsbyggnader, dvs. byggnader som inte mera används för lantbruksdriften, t.ex. gamla jordkällare, smedjor etc. visar också en avtagande trend. Flertalet län har inlett eller fortsatt sin översyn av riks- intressen för kulturmiljövården vilket ger förbättrade underlag för agrara miljöer. Odlingslandskapets värden för friluftslivet Landskapet ska vara attraktivt och tillgängligt för olika utövare, men också rymma områden som är mer ostörda från mänsklig påverkan. Regeringens bedömning är att ytterligare insatser behövs utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå miljökvalitets- målet. Problembilden ser olika ut i olika delar av landet och en bred palett av åtgärder måste därför utvecklas. Regeringen vill stödja en ökad ekologisk livsmedelsproduktion. Den ekologiska produktionen bidrar till att sluta kretslopp, upprätthålla ekosystemtjänsterna och gynna den biologiska mångfalden. Ekologisk produktion bidrar till att nå flera av miljökvalitetsmålen. I skogs- och mellanbygd är förutsättningarna som regel sämre för ett lönsamt jordbruk än vad de är i slättbygd. I skogsrika trakter utgör den hävdade jordbruksmarken en omväxling till de livsmiljöer som skogslandskapet erbjuder. Försämrad lönsamhet riskerar leda till nedlägg- ning av jordbruksföretag vilket undergräver möjligheterna att lokalt nå de miljötillstånd preciseringarna ger uttryck för.