prop · H103228d2 · 2014-05-12 00:00:00 — a)Det institut som är originator ska ha en lämplig plan för att säkerställa en tillräcklig egen kapitalbas och likviditet i hän delse av en förtida amortering. b)Under transaktionens löptid ska originatorns andel och in vesterarnas andel av räntebetalningar, kapitalbelopp, utgifter, förluster och återvinningar fördelas proportionellt på grund val av saldot för utestående fordringar vid en eller flera referenspunkter under . c) Amorteringsperioden ska bedömas som tillräcklig för att av den totala utestående skulden (originatorns och investerarnas andelar) i början av den förtida amorterings perioden ska kunna betalas tillbaka eller redovisas som obe tald. d)Återbetalningstakten ska inte vara snabbare än vad den skulle ha varit vid rak amortering som anges i led c. Om en bestämmelse om förtida amortering avser vär depapperiseringar av obekräftade hushållsexponeringar med vill korslös uppsägning utan förhandsbesked, där den förtida amor teringen utlöses av att överskottsmarginalens nivå hamnar un der ett angivet gränsvärde, ska instituten jämföra överskottsmar ginalens tremånadersgenomsnitt med den nivå där överskottet enligt avtalsvillkoren måste börja innehållas. Om värdepapperiseringen inte kräver att överskottsmarginalen ska innehållas, ska punkten där överskottsutbetalningen upphör anses vara högre än nivån på överskotts marginalen när en förtida amortering utlöses. Konverteringsfaktorn ska fastställas utifrån nivån på den faktiska genomsnittliga överskottsmarginalen enligt tabell 2. omfattas av en be Nivåerna i tabell 2 är indelade enligt följande: a)Med nivå A avses en nivå på överskottsmarginalen som understiger av den nivå där överskott ska börja innehållas, men som inte understiger av den nivån. b)Med nivå B avses en nivå på överskottsmarginalen som un derstiger av den nivå där överskott ska börja innehål las, men som inte understiger av den nivån. c)Med nivå C avses en nivå på överskottsmarginalen som understiger av den nivå där överskott ska börja inne hållas, men som inte understiger av den nivån. d)Med nivå D avses en nivå på överskottsmarginalen som understiger av den nivå där överskott ska börja inne hållas, men som inte understiger av den nivån. e)Med nivå E avses en nivå på överskottsmarginalen som un derstiger av den nivå där överskott ska börja innehål las. Om en bestämmelse om förtida amortering avser vär depapperiseringar av obekräftade hushållsexponeringar med vill korslös uppsägning utan förhandsbesked, där den förtida amor teringen utlöses av ett kvantitativt värde som gäller något annat än den genomsnittliga överskottsmarginalen under en tremå nadersperiod, får instituten med de behöriga myndigheternas tillstånd tillämpa en behandling som nära ansluter sig till den som föreskrivs i punkt 6 för att fastställa den där angivna konverteringsfaktorn. Den behöriga myndigheten ska bevilja till stånd, om följande villkor är uppfyllda: a)Denna behandling är lämpligare, då institutet kan fastställa ett kvantitativt mått, som, i förhållande till det kvantitativa värde som utlöser förtida amortering, är likvärdigt med den nivå där överskott ska börja innehållas. L 176/160 Europeiska unionens officiella tidning b)Denna behandling leder till att den kreditrisk som institutet är exponerat för kan öka genom att bestämmelsen om för tida amortering tillämpas, vilket är beräknat med samma försiktighet som vid beräkningen enligt punkt 6. 8.För alla övriga värdepapperiseringar som omfattas av en bestämmelse om kontrollerad förtida amortering av rullande exponeringar ska en konverteringsfaktor på tillämpas. 9.För alla övriga värdepapperiseringar som omfattas av en bestämmelse om icke-kontrollerad förtida amortering av rul lande exponeringar ska en konverteringsfaktor på till lämpas. Kreditriskreducering för positioner i värdepapperisering enligt schablonmetoden Om kreditriskskydd erhålls för en position i värdepapperisering, får beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp ändras i enlig het med kapitel 4. Reducering av riskvägda exponeringsbelopp Om en värdepapperiseringsposition har tilldelats riskvikten 1 , får institut i enlighet med artikel 36.1 k, som ett alternativ till att ta med positionen i sin beräkning av riskvägda exponeringsbelopp, dra av positionens exponeringsvärde från kärnprimärkapitalet. I detta syfte får beräkningen av expone ringsbeloppet motsvara godtagbart förbetalt kreditriskskydd på ett sätt som är förenligt med artikel 257. Om ett institut som är originator utnyttjar detta alternativ, får det subtrahera 12,5 gånger det belopp som har dragits av enligt artikel 36.1 k från det belopp som i artikel 252 anges som det aktuella riskvägda exponeringsbelopp som skulle beräknas för de värdepapperiserade exponeringarna, om de inte hade varit värdepapperiserade. U n d e r a v s n i t t 4 B e r ä k n i n g a v r i s k v ä g d a e x p o n e r i n g s b e l o p p e n l i g t i n t e r n m e t o d e n Instituten ska använda metoderna enligt följande rangord ning: a)När det gäller en position med kreditvärdering eller en po sition för vilken en härledd kreditvärdering får användas, ska det riskvägda exponeringsbeloppet beräknas enligt externk reditvärderingsmetoden enligt artikel 261. b)När det gäller en position utan kreditvärdering får institut använda den formelbaserade metoden enligt artikel 262, om det kan göra estimat av PD och anger tillämpliga expone ringsvärden och LGD i den formelbaserade metoden i enlig het med de krav på estimat av dessa parametrar som anges för internmetoden i avsnitt 3. Ett institut som inte är origi nator får endast använda den formelbaserade metoden med de behöriga myndigheternas förhandsgodkännande, vilket endast ska beviljas när institutet uppfyller villkoret i första meningen i denna punkt. c)Ett institut får, som ett alternativ till led b och bara för positioner utan kreditvärdering i ABCP-program använda in ternmetoden i enlighet med punkt 4, om de behöriga myn digheterna har godkänt detta. d)I alla övriga fall ska positioner i värdepapperisering utan kreditvärdering tilldelas riskvikten 1 . e)Trots vad som föreskrivs i led d, och med de behöriga myndigheternas förhandsgodkännande, får ett institut be räkna riskvikten för en position utan kreditvärdering i ett ABCP-program i enlighet med artikel 253 eller 254, om positionen utan kreditvärdering inte är ett företagscertifikat och faller under tillämpningsområdet för en internmetod för vilken ett godkännande har begärts. De sammanlagda expo neringsvärden som omfattas av undantaget får inte vara vä sentliga och ska i alla fall vara av de sam manlagda exponeringsvärden som institutet behandlar enligt internmetoden. Institutet ska sluta använda denna metod när godkännandet av tillämplig internmetod har vägrats. 2.Vid användning av härledd kreditvärdering ska ett institut ge en position utan kreditvärdering en härledd kreditvärdering som motsvarar kreditvärderingen av den bäst prioriterade refe renspositionen med kreditvärdering som i alla avseenden är efterställd den berörda värdepapperiseringspositionen utan kre ditvärdering och uppfyller samtliga följande villkor: a)Referenspositionen ska i alla avseenden vara efterställd vär depapperiseringspositionen utan kreditvärdering. b)Referenspositionens löptid ska vara minst lika lång som löp tiden för den berörda positionen utan kreditvärdering. c)En härledd kreditvärdering ska fortlöpande uppdateras för att avspegla alla förändringar av kreditvärderingen av referens positionerna. Europeiska unionens officiella tidning L 176/161 De behöriga myndigheterna ska ge instituten tillstånd att använda internmetoden i enlighet med punkt 4, om följande villkor är uppfyllda: a)Positioner i de certifikat som givits ut inom ABCP-program met ska vara positioner med kreditvärdering. b)Den interna bedömningen av positionens kreditkvalitet ska avspegla ett eller flera kreditvärderingsinstituts offentligt till gängliga värderingsmetoder för betygsättning av värdepap per som baseras på exponeringar av det slag som värdepap periserats. c)Bland de kreditvärderingsinstitut vilkas metoder ska avspeg las enligt led b ska de kreditvärderingsinstitut ingå som har tillhandahållit en extern kreditvärdering för de certifikat som givits ut inom ABCP-programmet. Kvantitativa element – till exempel stressfaktorer – som används för att bedöma om positionen motsvarar en viss kreditkvalitet ska åtminstone vara lika försiktiga som de metoder som används i det berörda kreditvärderingsinstitutets aktuella värderingsmeto dik. d)Vid utvecklingen av sin internmetod ska institutet beakta relevanta offentliggjorda kreditvärderingsmetoder som an vänds av de kreditvärderingsinstitut som klassificerar certifi kat emitterade inom ABCP-programmet. Detta ska doku menteras av institutet och uppdateras regelbundet, i enlighet med vad som anges i led g. e)Institutets internmetod ska innefatta kreditvärderingsklasser. Dessa kreditvärderingsklasser ska motsvara kreditvärderings institutens kreditvärderingsklasser. Detta ska klart och tyd ligt dokumenteras. f)Internmetoden ska användas i institutets interna riskhante ringsprocess, däribland vid beslutsfattande, i information till ledningen och vid interna processer för kapitalallokering. g)Interna eller externa revisorer, ett kreditvärderingsinstitut eller institutets interna kreditöversyns- eller riskhanterings avdelning ska göra regelbundna översyner av den interna värderingsprocessen och kvaliteten på de interna bedöm ningarna av kreditkvaliteten på institutets exponeringar mot ABCP-program. Om institutets avdelningar för intern revision, kreditöversyn eller riskhantering utför översynen, ska dessa vara oberoende från affärsområdet och kunderna. h)Institutet ska följa upp de interna klassificeringarna över tiden för att utvärdera den interna värderingsmetodens re sultat och vid behov göra anpassningar av metoden, när exponeringarnas resultat regelmässigt avviker från den in terna klassificeringen. i)ABCP-programmet ska i form av riktlinjer för krediter och investeringar även innehålla kravnivåer för att påta sig kre ditrisk. Vid beslut om att köpa en tillgång ska ABCP-pro gramförvaltaren ta hänsyn till vilket slags tillgång som köps, arten och värdet av de exponeringar som härrör från till handahållande av likviditetsfaciliteter och kreditförstärkning ar, förlustfördelning och rättsligt och ekonomiskt avskil jande av de överförda tillgångarna från den säljande enhe ten. En kreditanalys av tillgångssäljarens riskprofil ska utfö ras och denna ska innefatta analys av tidigare och förväntat ekonomiskt resultat, nuvarande marknadsställning, förvän tad framtida konkurrenskraft, bruttosoliditet, betalningsflö den, räntetäckning och skuldkreditvärdering. Dessutom ska en översyn av säljarens kravnivåer, betalningsförmåga och indrivningsprocesser utföras. j)I ABCP-programmet ska minimikriterier för tillgångarnas godtagbarhet fastställas, som särskilt i)utesluter förvärv av tillgångar som är oreglerade eller har fallerat, ii)begränsar alltför stor inriktning på en enskild gäldenär eller ett geografiskt område, och iii)begränsar löptiden hos de tillgångar som ska förvärvas. k)ABCP-programmet ska för indrivning ha riktlinjer och pro cesser som tar hänsyn till serviceföretagets operativa kapa citet och kreditkvalitet. Programmet ska minska den risk som beror på säljaren och serviceföretaget genom olika metoder, till exempel genom utlösningsmekanismer base rade på aktuell kreditkvalitet som skulle utesluta samman blandning av medel. l)I det sammanlagda förlustestimatet av en tillgångsgrupp som ABCP-programmet avser att köpa ska alla potentiella riskkällor beaktas, till exempel kredit- och utspädningsrisk. Om den av säljaren tillhandahållna kreditförstärkningen bara är baserad på de kreditrelaterade förlusternas storlek, ska en särskild reserv inrättas för utspädningsrisk, såvida utspädningsrisk är väsentlig för den berörda exponerings gruppen. Dessutom ska programmet vid bedömning av förstärkningens nivå granska tidigare information, däribland om förluster, misskötsel, utspädningar och ford ringarnas omsättningstakt. m)ABCP-programmets köp av exponeringar ska ha strukturella inslag, såsom utlösningsmekanismer för avveckling, för att minska den underliggande portföljens potentiella kreditför sämring. L 176/162 Europeiska unionens officiella tidning 4.Enligt internmetoden ska institutet hänföra positionen utan kreditvärdering till en av de kreditvärderingsklasser som beskrivs i punkt 3 e. Positionen ska ges en bedömd kreditvär dering som överensstämmer med kreditvärderingarna för kredit värderingsklassen enligt punkt 3 e. Om den bedömda kredit värderingen i början av värdepapperiseringen är i nivå med "investment grade" eller bättre, ska den för beräkningen av risk vägda exponeringsbelopp betraktas som likvärdig med en god tagbar kreditvärdering från ett kreditvärderingsinstitut. 5.Institut som har fått tillstånd att använda internmetoden får inte återgå till att använda andra metoder, såvida inte samt liga följande villkor är uppfyllda: a)Institutet har visat den behöriga myndigheten att institutet har goda skäl att göra detta. b)Institutet har fått den behöriga myndighetens tillstånd i för väg. Ett institut som är originator, ett medverkande institut eller ett annat institut som kan beräkna KIRB får begränsa de riskvägda exponeringsbelopp som beräknats för positioner i en värdepap perisering till det belopp som enligt artikel 92.3 skulle medföra ett kapitalbaskrav motsvarande av de riskvägda expone ringsbeloppen, om de värdepapperiserade tillgångarna inte hade värdepapperiserats och fanns i institutets balansräkning, plus dessa exponeringars förväntade förlustbelopp. Enligt externkreditvärderingsmetoden ska ett institut be räkna det riskvägda exponeringsbeloppet för en värdepapperise rings- eller återvärdepapperiseringsposition med kreditvärdering genom att tillämpa den riskvikt som är relevant för expone ringsbeloppet och multiplicera resultatet med 1,06. Relevant riskvikt ska vara den riskvikt som anges i tabell 4 och som motsvarar kreditvärderingen av positionen i enlighet med avsnitt 4. Alla övriga samt ej kre Riskvikterna i kolumn C i tabell 4 ska tillämpas om värdepap periseringspositionen inte är en återvärdepapperiseringsposition och det effektiva antalet värdepapperiserade exponeringar är lägre än sex. För övriga värdepapperiseringspositioner som inte är återvär depapperiseringspositioner ska riskvikterna i kolumn B tilläm pas, utom i de fall då positionen ingår i värdepapperiseringens bäst rangordnade tranch, då riskvikterna i kolumn A ska till lämpas. För omvärdepapperiseringspositioner ska riskvikterna i kolumn E tillämpas, utom i de fall då återvärdepapperiseringspositionen ingår i återvärdepapperiseringens bäst rangordnade tranch och ingen av de underliggande exponeringarna i sig är återvärdepap periseringspositioner, då riskvikterna i kolumn D ska tillämpas. När det fastställs om en tranch är den bäst rangordnade, är det inte nödvändigt att beakta belopp som ska betalas enligt ränte- eller valutaderivatavtal eller avgifter och andra liknande betal ningar. När det effektiva antalet värdepapperiserade exponeringar beräk nas, ska flera exponeringar mot en gäldenär behandlas som en exponering. Det effektiva antalet exponeringar beräknas enligt följande: där EADi motsvarar summan av exponeringsvärdena för alla exponeringar mot den i:te gäldenären. Om den andel i portföl jen som är förenad med den största exponeringen C1 är känd, får institutet beräkna N som 1/C1. Europeiska unionens officiella tidning L 176/163 Kreditriskreducering för positioner i värdepapperisering får beaktas i enlighet med artikel 264.1 och 264.4, förutsatt att villkoren i artikel 247 är uppfyllda. Enligt den formelbaserade metoden ska riskvikten för en värdepapperiserad position beräknas enligt följande men får inte understiga för återvärdepapperiserade positioner respektive för alla övriga värdepapperiseringspositioner: S[x] = K x – K K om x > K 1ð– ELGDÞ KIRBR ð1 – cÞ c b¼g 1ð– cÞ 1ð– ; a;b Þ 1 – x; a;b x þBeta x; a þ1;b c [x; a, b] = den kumulativa betafördelningen med parametrarna a och b värderade vid x. T = tjockleken på den tranch där positionen innehas mätt som kvoten mellan a) tranchens nominella belopp och b) summan av de värdepapperiserade exponeringarnas nominella belopp. För derivat instrument som förtecknas i bilaga II ska summan av den aktuella ersättningskostnaden och den potentiella framtida kreditexponeringen beräknad enligt kapitel 6 användas, i stället för det nominella beloppet. L 176/164 Europeiska unionens officiella tidning KIRBR = kvoten mellan a) KIRB och b) summan av de värdepap max 1 – m C1,0 periserade exponeringarnas exponeringsvärden, uttryckt L = kreditförstärkningsnivån beräknad som kvoten mellan det nominella beloppet för alla trancher som är efterställda den tranch i vilken positionen innehas och summan av de vär depapperiserade exponeringarnas nominella belopp. Kapita liserad framtida inkomst ska inte inkluderas vid beräkning av L. Fordringar på motparter avseende sådana derivat instrument som förtecknas i bilaga II och som utgör tran cher som är efterställda den aktuella tranchen får vid be räkning av förstärkningsnivån anges till sin aktuella ersätt ningskostnad, utan potentiella framtida kreditexponeringar. N = det effektiva antalet exponeringar beräknat enligt arti kel 261. Vid återvärdepapperiseringar ska institutet beakta antalet värdepapperiserade exponeringar i den aktuella gruppen och inte antalet underliggande exponeringar i de ursprungliga grupper från vilka de underliggande vär depapperiseringsexponeringarna härrör. ELGD = exponeringsvägd genomsnittlig förlust vid fallissemang beräknad enligt följande: LGDi = genomsnittligt LGD-värde avseende alla exponeringar mot den i:te gäldenären, där LGD fastställs enligt ka pitel 3. Om det är fråga om en värdepapperisering av exponeringar som i sig är positioner i tidigare vär depapperiseringar, ska ett LGD-värde på till lämpas på de värdepapperiserade positionerna. Om risk för fallissemang och utspädningsrisk för förvär vade fordringar aggregeras inom ramen för en vär depapperisering, ska LGDi grundas på ett vägt genom snitt av LGD för kreditrisk och LGD-värdet för utspädningsrisk. Som vikter ska användas de kapital baskrav för kreditrisk och utspädningsrisk som skulle gälla om respektive risktyp behandlades var för sig. Om det nominella beloppet för den största värdepapperi serade exponeringen C1 inte är av summan av de värdepapperiserade exponeringarnas nominella belopp, får insti tutet vid tillämpning av den formelbaserade metoden ange LGD till vid värdepapperiseringar som inte är återvärdepappe riseringar och N till något av följande värden: = förhållandet mellan summan av de nominella beloppen på de största "m-exponeringarna" och summan av de värdepapperiserade exponeringarnas nominella belopp. Nivån på "m" får fastställas av institutet. När det gäller värdepapperiseringar där i praktiken alla vär depapperiserade exponeringar avser hushållsexponeringar, får instituten med den behöriga myndighetens tillstånd använda den formelbaserade metoden med förenklingarna h=0 och v=0, såvida det effektiva antalet exponeringar inte är litet och exponeringarna inte är i hög grad koncentrerade. De behöriga myndigheterna ska regelbundet informera om institutens tillämpning av punkt 2. ska övervaka skillnaderna i praxis på detta område och utfärda riktlinjer i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010. Kreditriskreducering för positioner i värdepapperisering får beaktas i enlighet med artikel 264.2–264.4, förutsatt att vill koren i artikel 247 är uppfyllda. 1.För att fastställa exponeringsvärdet på positioner i vär depapperisering utan kreditvärdering i form av kontantförskot teringsarrangemang får en konverteringsfaktor på tillämpas på det nominella beloppet på en likviditetsfacilitet med villkors lös uppsägning som uppfyller villkoren i artikel 255.2. 2.Om det inte är möjligt för institutet att beräkna riskvägda exponeringsbelopp för de värdepapperiserade exponeringarna som om de inte hade värdepapperiserats, får ett institut undan tagsvis med de behöriga myndigheternas tillstånd tillfälligtvis tillämpa den metod som anges i punkt 3 för att beräkna risk vägda exponeringsbelopp för en värdepapperiseringsposition utan kreditvärdering i form av en likviditetsfacilitet som upp fyller villkoren i artikel 255.1. Instituten ska till de behöriga myndigheterna anmäla att de tillämpar den första meningen samt ange sina skäl till detta och hur länge tillämpningen be räknas pågå. En beräkning av riskvägda exponeringsbelopp ska normalt sett betraktas som icke möjlig, om varken en härledd kreditvär dering, internmetoden eller den formelbaserade metoden står till institutets förfogande. Europeiska unionens officiella tidning L 176/165 Den högsta riskvikt som skulle ha tillämpats enligt kapitel 2 på någon av de värdepapperiserade exponeringarna om de inte hade värdepapperiserats får tillämpas på en värdepapperi seringsposition som utgörs av en likviditetsfacilitet som upp fyller villkoren i artikel 255.1. Vid beräkningen av positionens exponeringsvärde ska konverteringsfaktorn tillämpas. Kreditriskreducering för positioner i värdepapperisering enligt internmetoden 1.Om riskvägda exponeringsbelopp beräknas med externk reditvärderingsmetoden får exponeringsvärdet eller riskvikten för en position i värdepapperisering för vilken kreditriskskydd har erhållits ändras i enlighet med kapitel 4, när de tillämpas för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt kapitel 2. 2.När det gäller fullständigt kreditriskskydd, om riskvägda exponeringsbelopp beräknas med den formelbaserade metoden, ska följande krav vara uppfyllda: a)Institutet ska fastställa positionens "effektiva riskvikt". Det ska göra detta genom att dividera positionens riskvägda ex poneringsbelopp med positionens exponeringsvärde och multiplicera resultatet med 100. b)När det gäller förbetalt kreditriskskydd, ska institutet beräkna värdepapperiseringspositionens riskvägda exponeringsbelopp genom att multiplicera den effektiva riskvikten med positio nens förfinansierade skyddsanpassade exponeringsbelopp (E*), beräknat enligt kapitel 4 för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt kapitel 2, med värdepapperiserings positionens belopp angett till E. c)När det gäller obetalt kreditriskskydd, ska institutet beräkna värdepapperiseringspositionens riskvägda exponeringsbelopp genom att multiplicera skyddsbeloppet, justerat med hänsyn till eventuella valutaobalanser och löptidsobalanser (GA) i enlighet med bestämmelserna i kapitel 4, med riskvikten för utfärdaren av kreditriskskyddet. Denna summa ska sedan adderas till det belopp som erhållits genom multiplikation av värdepapperiseringspositionens belopp minus GA med den effektiva riskvikten. När det gäller partiellt kreditriskskydd, om riskvägda ex poneringsbelopp beräknas med den formelbaserade metoden, ska följande krav vara uppfyllda: a)Om kreditriskreduceringen täcker första-förlust eller förluster på proportionell grund i värdepapperiseringspositionen, får institutet tillämpa punkt 2. b)I övriga fall ska institutet behandla värdepapperiseringsposi tionen som två eller flera positioner och den andel som saknar skydd ska anses vara den position som har lägst kreditkvalitet. Vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för denna position ska bestämmelserna i artikel 262 gälla med följande ändringar: T ska ändras till e* när det gäller förbetalt kreditriskskydd och till T-g när det gäller obetalt kreditriskskydd, där e* anger kvoten mellan E* och det totala