prop · H103255 · 2014-09-19 00:00:00 — En viktig förklaring till att spårbarheten inte nns på plats är helt enkelt att styrprocessen inom Försvarsmakten är under omfattande utveckling, både den centrala processen på Högkvarteret och styrningen ut till förbanden. Detta påverkar möjligheten att ha en spårbarhet i styrningen. Mycket av kritik rörande spårbarheten handlar om att Försvarsmakten inte synliggör nedbrytningen av övergripande uppgifter och kopplingen till utformningen av förband. Kunskapen och logiken nns troligen inom myndigheten, men att pedagogiskt förklara spårbarheten har inte lyckats. 5.4.5Möjliga konsekvenser av bristande spårbarhet Att Försvarsmakten inte synliggör spårbarheten i sin planering gör att transparensen blir lidande. Det skapar svårigheter att tydligt spåra och regeringens mål, krav och uppgifter ner till Försvarsmaktens interna styrning. Det blir då svårare att bedöma om Försvarsmakten gör rätt sak, på bästa sätt. Bristande transparens kan bidra till misstro hos regeringen, gentemot Försvarsmakten. Enligt Försvarsmakten har myndigheten visserligen kortsiktigt en ekonomi i balans, men en långsiktig obalans. Myndigheten har i olika sammanhang framfört detta, baserat på analyser gjorda inom myndigheten (bland annat i samband med svaret på regeringsbeslut 7). ifrågasätter inte analyserna i sig, men konstaterar att den otydliga spårbarheten och därmed bristande transparensen försvårar för en utomstående att sätta sig in i Detta kan göra det svårare för Försvarsmakten att övertyga om att det föreligger en obalans mellan uppgift och resurs. 5.5Bristande behovs- och tillgångsredovisning I samband med granskning av Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser genomfördes en analys av vilka behov och tillgångar Försvarsmakten har av materiel och personal, utifrån och regeringens krav på uthålliga insatser. Analysen tog bland annat sin utgångspunkt i fördelningen av materiel till förbanden, enligt fastställda krigsförbandsspecikationer och bentlig tillgångsredovisning. konstaterade att uppgifter som hämtats ur Försvarsmaktens personal- och materieladministrativa system innehöll stora brister. Försvarsmakten påpekade att det fanns stora osäkerheter i underlagen och att både materielfördelningen enligt fastställda krigsförbandsspecikationer FÖRSVARET – EN UTMANING FÖR STATEN. GRANSKNINGAR INOM FÖRSVARSOMRÅDET 2010–2014 och tillgångsredovisning innehöll felkällor.333 Felen bestod bland annat av att bedömda tillgångar i krigsförbandsspecikationer satts för högt i förhållande till faktiska tillgångar, och att tillgångar i krigsförbandsspecikationer som skulle ha tagits bort inte hade tagits bort.334 Bland annat förekom det att krigsförbandsspecikationerna innehöll materiella tillgångar som inte beställts och levererats. På tillgångssidan fanns fel bland annat på grund av att materielleveranser som blivit försenade inte registrerats rätt i systemet.335 Dessa felkällor avhjälptes delvis, men inte helt. Efter dialog med Försvarsmakten är bedömning att myndighetens beskrivning av de materiella tillgångarna enligt krigsförbandsspecikationerna, i förhållande till tillgångsredovisning av materiel har brister. Därtill kommer att behovssättningen av materiel utifrån myndighetens uppgifter ännu inte har kunnat fastställas i krigsförbandmålsättningar. 5.5.1Möjliga förklaringar till bristande behovs- och tillgångsredovisning Precis som när det gäller Försvarsmaktens spårbarhetsarbete kan det vara så att den strategiska timeouten innebar att viktig kunskap om hanteringen av behovs- och tillgångsredovisning gick förlorad. Försvarsmakten har framfört att materiel inte har varit krigsplacerad, vilket innebär att erfarenheten av att fördela materielen till krigsförbanden har minskat. pågår ett arbete med att krigsplacera all materiel igen. Försvarsmakten har även intensierat arbetet med att inventera materiel, vilket enligt årliga revision har förbättra tillgångsredovisningen. En anledning till att det nns brister är, enligt uppgift från Försvarsmakten, att myndigheten inte har kunnat prioritera detta arbete.336 Andra förklaringar till osäkerhet kring uppgifterna om tillgångar och behov kan vara tekniska problem och fel vid inmatning av uppgifter. Det är, enligt uppgifter från Försvarsmakten, många personer som för in uppgifter i systemet och misstag kan ske som påverkar redovisningen. Försvarsmakten förväntar sig att PRIO kommer att skapa bättre förutsättningar tillgångsredovisningen.337 Enligt Försvarsmakten kommer redovisningen att innehålla stora osäkerheter till dess att Försvarsmakten har kunnat införa stödsystem och andra nödvändiga åtgärder som minimerar huvuddelen av felkällorna. På kort sikt anser Försvarsmakten att osäkerheten 333I samband med granskningen angav Försvarsmakten en lista med 17 felkällor. 334Instruktionen beträ ande behovssättning av krigsförbandsspecikationer är att behoven ska svara mot tillgångarna specikationen avser. 335Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser, 2013 (RiR 2013:22). 336Intervju vid Försvarsmakten . 337Intervju vid Försvarsmakten . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA i tillgångsredovisingen är acceptabel, i förhållande till de resurser som skulle krävas för att eliminera osäkerheterna. Försvarsmakten räknar med att kunna skapa en säker tillgångsredovisning med hjälp av relevant funktionalitet i PRIO, planerad till 2015.338 5.5.2Möjliga konsekvenser av bristande behovs- och tillgångsredovisning Osäkerheterna inom Försvarsmaktens behovs- och tillgångsredovisning gör att arbeten som baseras på tillgänglig redovisning av behov, materielfördelning och tillgångar är förknippade med osäkerheter. Det handlar till exempel om avvägningsprocessen, arbetet med krigsförbandsvärderingar och krigsförbandsspecikationer. Försvarsmakten har påpekat att osäkerheterna i tillgångsredovisningen inte är så stora eller väsentliga att de ger några operativa konsekvenser.339 5.6Brister i uppföljningen och redovisningen till regeringen Regeringen är beroende av underlag från Försvarsmakten för att kunna utforma styrningen på rätt sätt, liksom för att kunna redovisa till . Därför är det viktigt Försvarsmaktens arbete med uppföljning och redovisning är välfungerande. 5.6.1Mer fokus på planering än uppföljning I intervjuer inom ramen för granskningen framträder en bild av att Försvarsmaktens uppföljningsarbete har brister. Uppföljningsarbetet anges läggas åt sidan när det kommer större regeringsuppdrag, och Försvarsmakten lägger mycket resurser på att planera nytt istället för att först följa upp årets verksamhet och planering.340 framhöll 2008 att det råder obalans mellan planering och uppföljning i Försvarsmakten, och att det saknas en sammanhållen planerings- och uppföljningsprocess.341 Även årliga revisorer har påtalat detta under era år. Betydligt mer tid och energi läggs ner på att planera än på att följa upp; det är för lite uppföljning och analys.342 338Försvarsmaktens faktagranskning av rapportutkast, . 339Intervju vid Försvarsmakten . 340Intervjuer vid Försvarsmakten , , , , , . 341Försvarsmaktens interna styrning och kontroll, ESV 2008:19. 342Uppgifter från årliga revision samt intervju vid Försvarsmakten . FÖRSVARET – EN UTMANING FÖR STATEN. GRANSKNINGAR INOM FÖRSVARSOMRÅDET 2010–2014 kan dock konstatera att förbanden skickar månadsrapporter, kvartalsrapporter, delårsrapporter och slutrapport till Högkvarteret. Uppföljningen rör både ekonomi och verksamhet. Chefen för produktionsledningen menar att de redovisar både förbands- och materieluppdrag samt hur de utvecklats mot uppsatta produktionsmål och ekonomi.343 5.6.2 Brister i uppföljningen av Försvarsmaktens operativa förmåga. Försvarsmakten ska redovisa den samlade operativa förmågan till regeringen.344 Till grund för redovisningen ligger Försvarsmaktens insatsorganisationsvärdering. konstaterar att insatsorganisationsutvärderingen har utvecklats i förhållande till Utvärderingen är den första som genomförs i samma struktur som förmågeutveckling. Det betyder att Försvarsmakten följer upp den operativa förmågan mot uppgifterna i instruktionen på strategisk nivå, mot generella operativa ramvillkor (GORV) på operativ nivå, mot operativa ramvillkor (ORV) på taktisk nivå och mot utkast till krigsförbandmålsättningar och/eller krigsförbandsspecikationer på förbandsnivå.345 noterar dock att det råder oklarhet i vilken utsträckning krigsförbandsmålsättningar har utgjort bedömningsgrund vid krigsförbandsvärderingen. Den övergripande problematiken ser med insatsorganisationsvärderingen är att den i hög utsträckning vilar på subjektiva bedömningar och att spårbarheten mot bakomliggande fakta delvis brister. Det nns begränsade resurser och möjligheter att genomföra övningar och spel för att utvärdera förmågan. Men anser att spårbarheten mot genomförda övningar eller spel kan utvecklas i utvärderingsunderlagen. Genomgående för utvärderingarna på operativ, taktisk och förbandsnivå är också att den som ansvarar för verksamheten är den som utvärderar den. Därmed kan det uppstå intressekonikt. I granskning av förmågan till uthålliga insatser framkom också att Försvarsmakten inte värderade förmågan mot alla de mål och krav som och regeringen angett för insatsverksamheten.346 noterar dock att Försvarsmakten i värderingen även har inkluderat de krav på insatsverksamheten som gäller . 343Intervju vid Försvarsmakten . 344Regleringsbrev för budgetår 2014 avseende Försvarsmakten, Fö2013/110/MFI, , mål och 345Direktiv för Insatsorganisationsvärdering (IOV) 2013 (HKV 02310:56908) . 346Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser, 2013 (RiR 2013:22). GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 5.6.3Brister i uppföljningen och kostnadsuppskattningen av krigsförband och insatser Enligt Försvarsmaktens ekonomistyrningsmodell ska det nnas produktkalkyler kopplade till alla krigsförbandsspecikationer (KFS).347 I intervjuer vid Försvarsmaktens ledningsstab har det poängterats att det behövs en produktkalkylmodell och att produktkalkyler är helt avgörande som internt styrmedel. Det påpekas att produktionsplaneringen inte är en produktbaserad modell.348 kan också konstatera att produktkalkyler saknas . Redovisningen och resursberäkningarna av förbandskostnader bygger på schabloner, vilket gör det osäkert vad olika saker kostar. årliga revision och Försvarsmaktens internrevision har återkommande pekat på detta, och ifrågasatt om man kan lita på dessa.349 I en tidigare granskning konstaterade brister i uppföljningen och redovisningen av internationella insatser, eftersom regeringen inte satt upp mål för vad internationella insatser ska bidra till.350 tidigare granskningar har också visat att den ekonomiska uppföljningen och styrningen av NBG08 och NBG11 var svag. I samband med NBG08 redovisade förbanden kostnaderna på olika sätt, eftersom Högkvarteret inte specicerat hur förbandsenheterna skulle redovisa ekonomiska uppgifter. Försvarsmakten kunde inte följa upp NBG11 med större skärpa, på grund av brister i systemet för verksamhetsstöd och tillämpningen av detta (PRIO). 5.6.4 Brister i underlag och information till regeringen konstaterar att de underlag som Försvarsmakten lämnar till regeringen och Försvarsdepartementet ibland är bristfälliga. Företrädare för Försvarsdepartementet vill inte kommentera kvaliteten i underlagen, såsom årsredovisning och remissvar, från Försvarsmakten. De påpekar dock att behovet av ytterligare remisser och dialoger är ett tecken på att Försvarsmakten gett otydliga svar. Om underlagen från myndigheten är otillräckligt får man ställa er frågor. Försvarsdepartementet att vissa saker är komplexa och att Försvarsmakten ofta ska svara på kort tid.351 347Försvarsmaktens Ekonomimodell, samt målsättningsarbete – Förband, Försvarsmakten (2011), s. 42. 348Intervju vid Försvarsmakten . 349Intervju med Försvarsmaktens internrevision samt uppgifter från årliga revision . 350Svenska bidrag till internationella insatser, 2011 (RiR 2011:14). 351Intervju med företrädare för Försvarsdepartementet och . FÖRSVARET – EN UTMANING FÖR STATEN. GRANSKNINGAR INOM FÖRSVARSOMRÅDET 2010–2014 I de så kallade tanke-PM som lämnades informellt från Försvarsdepartementet till utvalda personer på Försvarsmakten, som en del av beredningen av regeringsbeslut 7, förekommer kritik gentemot Försvarsmaktens underlag. I ett tanke-PM om Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov och kostnadsutveckling ifrågasätts Försvarsmaktens analys och bedömning. Underlaget från Försvarsmakten kritiseras för att vara bristfälligt och beräkningarna av det långsiktiga materielbehovet för att bygga på orealistiska förväntningar.352 I ett annat tanke-PM om möjliga vägar till minskade personalkostnader för Försvarsmakten kritiseras också Försvarsmaktens underlag. Här framförs bland annat att Försvarsmaktens underlag saknar redogörelse över i vilken mån behovet av personal baseras på faktiskt behov.353 konstaterar som nämnts också att Försvarsmaktens underlag ibland har brister. Exempelvis är myndighetens analyser i vissa fall svåra att bedöma, eftersom de är bristfälligt beskrivna. Ett exempel på viktigt underlag som uppfattar som otillräckligt är Försvarsmaktens svar på ovan nämnda RB7 (Försvarsmaktens kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans). Försvarsmaktens underlag till regeringen är i huvudsak en metodbeskrivning och resultatredovisning och innehåller inte mycket analys. Bland annat presenteras ingen djupare analys av vilka materiella och personella behov som följer av den operativa analysen, och någon sammanfattande beskrivning av den operativa analysen går inte att nna. Vidare hävdar i underlaget att omsättningen av era materielsystem har reducerats eller utgått, men vilka konkreta åtgärder som har vidtagits framgår inte. Läsaren erbjuds därmed begränsad möjlighet att själv bilda sig en uppfattning kring slutsatserna i underlaget. gör bedömningen att det har gjorts en analys i samband med svaret till regeringen. Enligt bedömning framgår dock inte den analysen med önskvärd tydlighet i svaret på RB7. En förklaring till att analysen inte framgår tydligt kan vara att den är behäftad med väldigt hög grad av sekretess. Detaljerna i analysen bör då spridas till en liten krets. Det nns även exempel på bra underlag. Exempelvis den särskilda redovisningen inför JAS-anskaningen.354 Där beskrivs inte bara metod och resultatet, utan även valda delar av den bakomliggande operativa analysen. Därmed förbättras förutsättningarna för läsaren att själv bilda sig en uppfattning av rimligheten i slutsatser och resultat. 352Arbetshandling (Tanke-PM) Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov och kostnadsutveckling. 353Eftersom dessa tanke-PM inte är formella dokument visar de inte på Försvarsdepartementets ställning i dessa frågor, men dess innehåll ger en bild av resonemang som förts inom departementet. 354Försvarsmaktens Budgetunderlag , hemlig bilaga. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA årliga revision har under era år påtalat brister i Försvarsmaktens redovisning av sin verksamhet, i många fall återkommande problem.355 5.6.5Möjliga förklaringar till bristande uppföljning och redovisning Det pågår stora förändringar inom Försvarsmakten, med ett helt nytt system för styrning och uppföljning. Arbetet med uppföljning försvåras av brister i produktionsledningssystemet PRIO. Problem med PRIO har konstaterats av både tidigare utredningar och inom intervjuer på Högkvarteret. Många inom Försvarsmakten uppges också sakna kunskap om PRIO. Trots stort utbildningsbehov nns ingen bra utbildning om detta.356 I intervjuer på ledningsstaben betonas att implementeringen av PRIO bör påskyndas och prioriteras. beskrivs vara en förebild som kommit långt med införandet av ett system motsvarande PRIO och har därmed fått bra ekonomisk uppföljning och kontroll av verksamheten.357 ÖB anser att Försvarsmakten har behov av att utveckla ekonomisystem och prognoser, men också att PRIO inte kommer att prioriteras eftersom måste komma ikapp först.358 I föregående avsnitt framgår att det nns brister i Försvarsmaktens behovs- och tillgångsredovisning. Även Försvarsmaktens internrevision och årliga revision påpekar kvalitetsbrister i systemet och den information som tas fram. Det har bland annat under era år varit problem med redovisningen av personalkostnader.359 har noterat att Försvarsmakten i vissa fall får på sig att besvara uppdrag från regeringen, och detta kan i vissa fall förklara kvalitetsbrister i underlagen. Brister i Försvarsmaktens redovisningar till regeringen måste därför bedömas i relation till givna resurser, tidsförhållanden och övrig verksamhet. En förutsättning för bra uppföljning är att det nns fungerande mål och uppföljningsmått. En återkommande synpunkt i intervjuer är att det nns problem med vad som ska värderas mot. Det framförs att det är sällsynt med mätbara mål och krav i VU.360 355Uppgifter från årliga revision . 356Intervjuer vid Försvarsmakten , , , . Försvarets förutsättningar – en om erfarenheter från av försvarsreformer. (2011:2) s. 234. 357Intervju vid Försvarsmakten . 359Intervju med Försvarsmaktens internrevision samt uppgifter från årliga revision . 360Verksamhetsuppdrag (VU) samt intervjuer vid Försvarsmakten , . FÖRSVARET – EN UTMANING FÖR STATEN. GRANSKNINGAR INOM FÖRSVARSOMRÅDET 2010–2014 En förklaring till brister i den ekonomiska uppföljningen är att ekonomistyrningen har vissa svagheter. Flera av tidigare granskningar av försvaret har på olika sätt illustrerat brister i den ekonomiska styrningen.361 Försvarsmaktens internrevision, liksom era utredningar på försvarsområdet, visar på bristande koppling mellan ekonomi och verksamhet inom Försvarsmakten.362 5.6.6Möjliga konsekvenser av bristande uppföljning och redovisning till regeringen En konsekvens av att Försvarsmaktens uppföljning och redovisning till regeringen i vissa delar är bristfällig är att både Försvarsmakten och regeringen får svag grund att stå på i sin styrning av verksamheten. Regeringens möjligheter att ge tillfredsställande redovisning till försvåras också. En risk med för lite verksamhetsuppföljning är att det kan nnas mycket planerad verksamhet som inte genomförs, eftersom krav på uppföljning ökar sannolikheten för att planerad verksamhet också genomförs. Försvarsmaktens generaldirektör har exemplierat med direktiv om jämställdhetsplan – att det var först när man började följa upp detta som direktiven också genomfördes.363 Med svag eller ingen ekonomistyrning och redovisning knuten till krigsförbanden blir det oklart vad det kostar att sätta upp ett förband med specika beredskapskrav och vad det kostar att utnyttja förbanden i olika typer av insatser. Ytterligare en konsekvens av bristande uppföljning och redovisning är att det blir svårare att avgöra huruvida Försvarsmakten behöver mer resurser eller inte. Detta kan också få som konsekvens att regeringens förtroende för Försvarsmakten minskar. Det faktum att regeringen och Försvarsmakten inte tycks ha samsyn kring ambitionsnivån i huvuduppgiften eller om det råder balans mellan uppgift och resurs, kan vara en konsekvens av att Försvarsmakten inte har lyckats redovisa den bakomliggande analysen tillräckligt bra. 361Se t.ex. Försvarsmaktens personalförsörjning – med fokus på o cersförsörjningen, 2009 (RiR 2009:11). Den nordiska stridsgruppen 2008 – en del av EU:s snabbinsatsförmåga, 2010 (RiR 2010:20). Den nordiska stridsgruppen – Nordic Battlegroup 2011, 2012 (RiR 2012:11). Svenska bidrag till internationella insatser, 2011 (RiR 2011:14). 362Styrningen av försvaret: Betänkande av , (SOU 2005:92) s. 133. Försvarets förutsättningar – en om erfarenheter från av försvarsreformer (2011:2). och regeringens styrning av försvaret, Statskontoret 2005 (Statskontoret 2005:7), s. 10. Försvarsmaktens interna styrning och kontroll (ESV 2008:19), samt intervju med Försvarsmaktens internrevision . 363Intervju vid Försvarsmakten . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 5.7Sammanfattande iakttagelser om Försvarsmaktens styrning och genomförande av verksamheten 5.7.1Utmaningar i Försvarsmaktens planering Försvarsmaktens inriktning av verksamheten har förändrats från att inledningsvis, efter det försvarspolitiska inriktningsbeslutet, fokuseras mot internationella insatser, till ett ökat fokus på förmågan till väpnad strid mot en kvalicerad motståndare. Förskjutningen kom efter regeringens anvisningar för försvarsplanering 2011. Försvarsmakten ska prioritera iståndsättandet av hela förband. För att följa principen om operativ balans mellan de olika stridskrafterna över tiden har Försvarsmakten prioriterat färdigställandet av vissa utvalda krigsförband, medan övriga krigsförband iståndsätts (utifrån en utarbetad prioritetsordning) i den takt ekonomin medger. Försvarsmaktsplaneringen har kännetecknats av stort förändringstryk och svåra prioriteringar har varit nödvändiga i avvägningsprocessen. 5.7.2Försvarsmaktens interna styrning och planering är omfattande och komplex Försvarsmakten har sammantaget många – och eventuellt onödigt många – interna styr- och planeringsdokument på olika nivåer. Flera av dokumenten är dessutom omfattande. Högkvarteret omorganiserades , bland annat har ansvarsfördelningen mellan insatsledningen och produktionsledningen förändrats. Ett av syftena med omorganiseringen är att komma till rätta med samordningsproblem. Styrningen av förbanden framstår som omfattande och delvis splittrad. Enligt uppgifter från förbandschefer får förbanden uppdrag från olika håll inom Högkvarteret. Ledningen, inom framför allt marinen och ygvapnet, pendlar mellan produktionschefen (vid produktion) och insatschefen (vid insats). Detta kan leda till oklarheter om vem som egentligen styr. Förbandschefer som intervjuat uppfattar en obalans mellan uppgift och resurser till förbanden. Förbandscheferna måste därmed göra egna avvägningar. Det nns vissa tidsmässiga faktorer som riskerar att försvåra planeringen inom Försvarsmakten. Det nns dock möjlighet att frångå den ordinarie planeringen, exempelvis för att hantera akuta brister som behöver omhändertas. Brister som inte behöver omhändertas inarbetas istället i den ordinarie planeringen och tas om hand först nästkommande år. FÖRSVARET – EN UTMANING FÖR STATEN. GRANSKNINGAR INOM FÖRSVARSOMRÅDET 2010–2014 Möjliga förklaringar till Försvarsmaktens omfattande styrning och planering är storleken och komplexiteten på myndigheten, och att Försvarsmakten av tradition är en skrivande och planerande organisation. Omfattande och komplex styrning och planering kan innebära en risk för ineektivitet. Det nns risk för onödigt dubbelarbete och planeringsprocesser som inte för verksamheten framåt. 5.7.3Bristande spårbarhet och transparens i Försvarsmaktens uttolkning av uppgiften Styrprocessen inom Försvarsmakten är under utveckling. Bland annat försöker Försvarsmakten bygga upp ett produktperspektiv. Införandet av generella operativa ramvillkor och operativa ramvillkor i FMSI har medfört förbättrad spårbarhet. Men eftersom det saknas krigsförbandsmålsättningar nns ingen tydlig bild av vad krigsförbanden konkret ska ha för förmåga för att Försvarsmakten ska nå upp till övergripande förmågekrav. Det går därmed inte heller att analysera skillnaden mellan vad förbanden rimligtvis kan göra och vad de bör kunna göra. Försvarsmakten har inte lyckats synliggöra nedbrytningen av övergripande uppgifter och kopplingen till utformningen av förband. Bristande spårbarhet gör det svårt att bedöma huruvida Försvarsmakten väljer att prioritera verksamheten på bästa sätt utifrån övergripande förmågekrav och rådande förutsättningar. Detta kan vara ett problem ur transparenshänseende och kan skapa misstroende från regeringens sida. 5.7.4Brister i behovs- och tillgångsredovisningen har konstaterat att det nns svagheter i Försvarsmaktens behovs- och tillgångsredovisning av materiel. En förklaring till att det nns brister är att Försvarsmakten inte har kunnat prioritera detta. Tekniska problem och fel vid inmatning kan också förklara brister. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 5.7.5Brister i uppföljningen och redovisningen till regeringen