prop · H2031d21 · 2014-10-23 00:00:00 — Med anledning av de förändringar som kommissionen genomför av statsstödsregelverket har den förra regeringen gjort en översyn av de regionala företagsstöden och anpassat stödinstrumenten för att hantera såväl gleshetsproblematiken som de socioekonomiska skillnaderna i övriga delar av landet. Resultatindikatorerna för de selektiva regionala företagsstöden, förutom såddfinansiering, är förväntat antal nya arbetstillfällen uppdelat på kvinnor och män och totalbeloppet för de investeringar som beräknas delfinansieras av stöden. För samtliga regionala företagsstöd finns också indikatorer över antalet anställda kvinnor och män samt könsfördelningen i såväl ledning som styrelse i de stödmottagande företagen. För regionalt investeringsstöd, sysselsättningsbidrag och regionalt bidrag till företagsutveckling finns även resultatindikatorer avseende den ekonomiska tillväxtaspekten såsom 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 förädlingsvärde, omsättning och vinstmarginal hos de företag som fått stöd. Statistiken för de selektiva regionala företagsstöden avser beviljade stöd . Statistiken för transportbidrag avser utbetalda medel 2013, eftersom beslut om och utbetalning av transportbidrag fattas vid samma tillfälle. I tabell 2.14 redovisas vissa resultatindikatorer och i tabell 2.15 redovisas beviljade selektiva regionala företagsstöd fördelade på län. Tabell 2.14 Vissa resultatindikatorer om beviljade selektiva regionala företagsstöd 2010–20131 Beviljat belopp (mnkr) Beräknat antal nya arbets- Beräknat antal nya arbets- Beräknat antal nya arbets- med de selektiva regionala företagsstöden (mnkr) 3 1Regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. såddfinansiering eftersom detta inte beräknas. Tabell 2.15 Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, berörda landsting, samverkansorganet i län och samt fördelade på län1 1 Inga sysselsättningsbidrag beviljades . kronor som regionalt investeringsstöd till i selektiva regionala företagsstöd . Av beviljat stöd till företag avser av beloppet små och medelstora företag, dvs. företag med 0–249 anställda. Investeringar som beräknas delfinansieras av beviljade stöd uppgick till ca . Antalet regionala företagsstödsärenden var 1 886 stycken. Sysselsättningen förväntas öka med 3 689 arbetstillfällen, varav ca 1 537 väntas tillfalla kvinnor och ca 2 152 väntas tillfalla män. Regionala företagsstöd fördelade på verksamhetsart I tabell 2.16 framgår de selektiva regionala företagsstöden fördelade på verksamhetsart. Tabell 2.16 Beviljade selektiva regionala företagsstöd1 fördelade på de största verksamhetsarterna 2013 Verksamhet inom juridik, ekonomi, Kultur, nöje och fritid Handel; reparation av motorfordon Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster 1 Avser regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling och såddfinansiering. Uppföljning av tidigare beviljat stöd har jämfört företag som beviljats regionala företagsstöd med kontrollgrupper. Mätperioden avsåg åren 2009– 2012. Enligt har de företag som fått regionala företagsstöd haft en bättre utveckling än jämförelsegrupperna beträffande samtliga studerade nyckeltal; omsättning, vinst och förädlingsvärde. Det regionala transportbidraget kompenserar företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Följande indikatorer har använts för att följa utvecklingen 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 av transportbidraget: stimulans till ökad vidareförädling, utbetalning per län, fördelning på verksamhetsart och transportmedel samt antal arbetsställen och anställda i stödföretagen. har transportbidraget kompenserat de företag som fått bidrag för sina transportkostnader med i genomsnitt . Enligt instämmer av arbetsställena helt eller till stor del i att bidraget har bidragit till ökad vidareförädling. har betalats ut i transportbidrag, se tabell 2.17. Tabell 2.17 Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län 2009–2013 Trävarutillverkning är den verksamhetsart som får störst andel transportbidrag. var andelen vilket är en marginell ökning jämfört med föregående år. Som framgår av tabell 2.18 står biltransporterna för majoriteten av de utförda transporterna. uppgick de till vilket är en marginell minskning jämfört med föregående år. I biltransporterna ingår även kombitransporter, dvs. där godset omlastas till tåg under en del av transportsträckan. Tabell 2.18 Transportbidrag fördelat på transportmedel 2009–2013 Av de arbetsställen som fick bidrag hade färre än 10 anställda och färre än 50 anställda. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Uppföljning av tidigare beviljat stöd har jämfört företag som beviljats regionalt transportbidrag med kontrollgrupper. En kontrollgrupp (benämns A nedan) bestod av företag belägna i samma geografiska område, verksamma i samma branscher och i liknande storlek som stödföretagen. En annan kontrollgrupp (benämns B nedan) bestod av övriga företag med minst en anställd. Mätperioden avsåg 2009–2012. Företagen som mottagit transportbidrag har haft en bättre vinstutveckling än kontrollgrupperna men till skillnad från kontrollgrupperna har de inte kommit tillbaks till samma vinstmarginal som före den ekonomiska krisen /09. Förädlingsvärdet har utvecklats likvärdigt med kontrollgruppen A och något högre än kontrollgruppen B. Utvärderingar av vissa regionala företagsstöd Tillväxtanalys har gjort en utvärdering av konsultcheckar inom ramen för regionalt bidrag till företagsutveckling, en effektutvärdering av bl.a. regionalt investeringsstöd och en effektutvärdering av transportbidraget. För ytterligare information om dessa utvärderingar se budgetpropositionen , utg. omr. 19 avsnitt 2.5.1. För information om utvärdering av den regionala nedsättningen av sociala avgifter se budgetpropositionen , utg. omr. 19 avsnitt 2.5.1. Utvärdering av en särskild satsning Den förra regeringen beviljade 2011 ett bidrag om för en investering för att möjliggöra en etablering i . har låtit utvärdera insatsen och redovisade resultaten till () i maj 2014.20 konstaterar att utöver de direkta sysselsättningseffekterna i företaget har investeringen också skapat kringeffekter såsom följdetableringar av andra företag, embryo till ett nytt regionalt innovationssystem och effekter på regionalt samarbete. Könsuppdelade indikatorer för de regionala företagsstöden avseende de företag som beviljades bidrag redovisas i tabell 2.19. Dessa siffror kan exempelvis jämföras med urvalsundersökning som visar att av företagsledarna i svenska företag med 0–49 anställda är män. 20 Rapporten av Facebooks europeiska datacenter i och (, Rapport 0170). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.19 Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd 2013 andel kvinnor (%) andel män (%) andel kvinnor (%) män (%) 1 VD eller kontaktperson. Tabell 2.20 Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning genom regionala företagsstöd åren 2010–2013 I tabell 2.20 framgår fördelningen av kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning genom de regionala företagsstöden. Beräknad sysselsättningsökning för kvinnor har totalt sett ökat . Kommersiell service i gles- och landsbygd Resultatindikatorer för kommersiell service är utvecklingen av tillgången till kommersiell service, utvecklingen av stödet till kommersiell service, antal kvinnor respektive män som finns anställda på ett arbetsställe som fått stöd enligt förordningen om stöd till kommersiell service samt antal kvinnor och män i styrelsen i organisationen. Regionala serviceprogram 2009–2013 Regionala serviceprogram ska samordna de aktörer och de insatser som genomförs i syfte att öka tillgänglighet till service för medborgare och företag. Länsstyrelser och berörda landsting, kommun och samverkansorgan ansvarar för genomförandet av programmen. Genomförandet av de regionala serviceprogrammen perioden –2013 har avslutats. konstaterar i slutrapporten, (, Rapport 0164) som redovisades till () , att samtliga län har genomfört insatser som syftat till att stödja dagligvarubutiker och drivmedelsstationer. Andra insatser som ofta prioriterats är samordning av olika typer av service, insatser för tillgänglighetsanpassningar av lokaler, kommunala servicestrategier, kompetensutveckling samt tekniska lösningar för bredband och grundläggande betaltjänster. Inom ramen för programmen har det sammantaget genomförts en mängd olika insatser för att stärka de mest strategiska serviceställena i gles- och landsbygder. I Tillväxtanalys rapport av regionala serviceprogram perioden –2013 (Tillväxtanalys, Rapport 2014:03), som redovisades till () , framgår att de mest hållbara servicelösningarna är de som har ett långsiktigt perspektiv och där många olika aktörer tar ett gemensamt ansvar för att utveckla och bevara servicen. Tillväxtanalys konstaterar vidare att de stora omstruktureringarna på dagligvarumarknaden och drivmedelsmarknaden har påverkat nätet av butiker och drivmedelsstationer, men att en del av de negativa konsekvenserna för gles- och landsbygder har kunnat mildras genom stöd till lokala initiativ och satsningar på nya serviceställen på strategiska orter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Stöd till kommersiell service I arbetet med att främja en god tillgång till kommersiell service för kvinnor, män och företag kan stöd beviljas enligt förordningen om stöd till kommersiell service. Stödet är ett viktigt verktyg i det lokala och regionala arbetet inom det kommersiella serviceområdet och det kombineras ofta med andra insatser som genomförs för att öka den ekonomiska hållbarheten för dagligvarubutiker och drivmedelsstationer i s.k. serviceglesa områden. Tillväxtanalys bedömer att även små förändringar i det befintliga nätet av butiker och drivmedelsstationer ofta medför en försämrad tillgänglighet till service (Tillväxtanalys, Rapport 2014:03). De mest strategiska serviceställena har därför stor betydelse för tillgängligheten till service. Utan stödet till dessa serviceställen hade enligt Tillväxtanalys tillgängligheten till både drivmedel och dagligvaror varit betydligt sämre i många gles- och landsbygder. Tabell 2.21 Beslutat stöd till kommersiell service, fördelat på län åren 2010–2013 beviljades stöd till kommersiell service med totalt ca . har stöd till kommersiell service beviljats med ca som investeringsbidrag, ca som hemsändningsbidrag samt ca som servicebidrag. har investeringslån beviljats med ca . I tabell 2.21 framgår beslutade stöd till kommersiell service fördelat på län. Antalet anställda i företag som beviljats stöd till kommersiell service var totalt 1 038 stycken. Av dessa var 331 män () och 707 kvinnor (). Andelen kvinnor och män i styrelser var . Den genomsnittliga andelen kvinnor och män i företagsledningar var . Enligt förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken finns möjlighet att stödja utvecklingsprojekt inom ramen för de regionala serviceprogrammen. Beslutade projektmedel uppgår till och dessa har medfinansierats med motsvarande belopp. Dessa medel har bl.a. gått till insatser för samordning av kommersiell och offentlig service, utveckling av dagligvarubutiker och drivmedelstationer via landsbygdsmentorer samt till insatser för att öka kunskapen om energieffektivisering av dagligvarubutiker. Särskilda insatser inom området kommersiell service Den förra regeringen beslutade att tilldela för att utveckla lokalt anpassade servicelösningar –2013. Insatserna har slutredovisats till () (, Lokala servicelösningar). Insatserna har varit ett viktigt finansiellt verktyg för att kunna genomföra insatser inom ramen för de länsvisa regionala serviceprogrammen. Insatserna har enligt bidragit till att nätverk skapats, att samverkan har ökat mellan olika aktörer samt att olika lokala servicelösningar genomförts. Den förra regeringen beslutade om en extra satsning om –2014 för att stärka den lokala nivåns, främst kommunernas, arbete med att effektivisera och samordna olika typer av service i gles- och landsbygder. I en delredovisning som inkom (, Pilotkommuner för serviceutveckling) framgår att alla 13 deltagande kommuner arbetar strategiskt med frågor som rör service till kommunens invånare och företag. Kommunerna har exempelvis integrerat dessa frågor i sina översiktsplaner. En slutrapport med redovisning av genomförda insatser och resultat ska redovisas till () senast . Totalt har den förra regeringen under joner kronor i extra Den förra regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att undersöka förutsättningarna för ett stöd riktat till kommersiell service och viss offentlig service i de glesbygdsområden i landet som är särskilt sårbara och utsatta (dir. 2014:4 ). Uppdraget ska slutredovisas till () . Den förra regeringen lämnade propositionen Lättnad i lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (prop. 2013/14:181). I propositionen föreslås huvudsakligen två ändringar. Den första ändringen innebär att gränsen för skyldigheten att kommer endast säljställen (bensinstationer) som har en årlig försäljning som överstiger konventionella bränslen att i fortsättningen omfattas av skyldigheten. Den andra ändringen innebär att möjligheten att få dispens i det enskilda fallet permanentas. En dispens får ges framöver för den tid som är rimlig med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. har antagit den förra regeringens förslag (bet. 2013/14:TU13, rskr. 2013/14:301 och 302). ska en sådan dispens vara tidsbegränsad, oavsett omständigheter. Ändringarna trädde i kraft . Internationell utblick och samarbeten blir alltmer integrerat i ett globaliserat sammanhang, vilket bl.a. märks genom att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 svenska företag ingår i internationella företagskonstellationer och värdekedjor grannländer och EU i sin helhet har stor betydelse för svenska företag och hållbara tillväxt. Ungefär två tredjedelar av all svensk handel bedrivs med länder inom EU. Hälften av denna handel sker med länder i . Svenska regioner i internationell jämförelse är ett mycket glest befolkat land. Befolkningstätheten ligger på 23 invånare per km2 vilket kan jämföras med 117 invånare per km2 för EU-27. Det är bara , och FA-regioner som har en högre befolkningstäthet än genomsnittet i EU. Åtta svenska FA-regioner har en täthet på mindre än en invånare per km2. är ett land med mycket hög befolkningskoncentration, där en stor andel av befolkningen bor på en relativt liten del av landets yta. Endast fem har en större befolkningskoncentration än räknat på länsnivå eller motsvarande. Mellan åren 2001–ökade befolkningen i storstadslän och i övriga , medan norra liksom stora delar av och norra hade befolkningsminskning . Prognoser visar att av regioner kommer få en minskande befolkning till 2050, vilket är en effekt av den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning. som helhet beräknas dock få en befolkningsökning med . 2011 var andelen personer i och inom EU. Om kommer, enligt beräkningarna från , ha en andel på och EU en andel på . FA-regioner som , , och har dock en befolkningsandel på som är eller äldre. Koncentrationen av antalet sysselsatta och av produktionsvärden ökar i flertalet OECD- länder. är tillsammans med och de där störst andel av tillväxten sker i av regionerna. Samtliga svenska regioner ligger dock över eller mycket nära EU-genomsnittet avseende BNP per capita. Förutsättningarna för fortsatt tillväxt är också goda i svenska regioner, då utbildningsnivåer och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 innovationsförmåga ligger väl i nivå eller högre än i jämförbara EU-regioner. Bl.a. de nordiska länderna har höga utbildningsnivåer och relativt små regionala skillnader. I , och är skillnaderna större mellan regionerna. Generellt lägre utbildningsnivåer finns i många östeuropeiska länder och . Även innovationsförmågan är generellt sett högre och visar mindre regional variation i de nordiska länderna.21 var ordförandeland i . inleddes genomförandet av ett nytt regionalpolitiskt samarbetsprogram som har följande teman: Regionalt hållbar välfärdsutveckling – med hänsyn till de demografiska utmaningarna i regioner, Hållbar regional utveckling i samt Grön tillväxt i alla regioner – med fokus på innovationer respektive hållbar stadsutveckling och fysisk planering. Nordregio är sekretariat för arbetsgrupperna. Ämbetsmannakommittén22 beslutade också om en ny treårig finansiering av de Nordiska gränskommittéerna som främjar gränsregionalt samarbete och borttagandet av gränshinder samt inledde genomförandet av en plan för jämställdhetsintegrering av det regionalpolitiska samarbetet. Arbetsgruppen för hållbar välfärd och demografi har bildat en gemensam Nordisk plattform för kunskapsuppbyggnad och erfarenhetsutbyte kring demografiska utmaningar och möjligheter. avsattes till en ny omgång av det Nordiska Demografiprogrammet och medel fördelades till sex demografiprojekt mellan Nordiska kommuner och regioner. etablerades även Nordregio forum, som en återkommande mötesplats för kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan forskare, tjänstemän och politiker i de Nordiska länderna i frågor som rör hållbar regional tillväxt och utveckling i . 21Tillväxtanalys 2013, Regional tillväxt 2013 – en rapport om regional tillväxt och utveckling. 22Ämbetsmannakommittén för regionalpolitik (ÄK-R) är ministerrådets beredande och verkställande organ inom det regionalpolitiska samarbetet. Så utvecklas och dess regioner Förutsättningarna för att skapa konkurrenskraftiga och attraktiva regioner varierar över landet. Kvinnors och mäns möjligheter att bo samt etablera företag och verksamheter är beroende av ett antal grundläggande förutsättningar. Tillgång till transporter och andra former av kommunikationer, attraktiva livs-, boende-, natur- och kulturmiljöer, kulturvärden samt närhet till utbildning och forskning är av stor betydelse för regioners utvecklingsnivå. I takt med att nya internationella aktörer tillkommer och klättrar i värdekedjan förändras spelplanen för de svenska företagen. Viss kunskap som är relevant för företagen är inte begränsad av nationens gränser utan hämtas snarare på en global marknad. Annan kunskap, ofta benämnd tyst kunskap, främjas ofta i nätverk i den lokala eller regionala miljön och är betydligt trognare geografin. Anledningen till detta är att konkurrenskraft har att göra med företags möjlighet och förmåga att ta till sig information och kunskap samt vara lärande och innovativa vilket bl.a. främjas i den lokala och regionala miljön. Regioner med likartade strukturella förutsättningar utvecklas olika – det gäller såväl i gles- och landsbygder som i små och medelstora städer och storstadsområden. Den generella bilden är att befolkningsmässigt större regioner, bl.a. städer, med väl utvecklade kommunikationer är mer attraktiva och har bättre förutsättningar för hållbar tillväxt än befolkningsmässigt mindre och perifert belägna regioner, med sämre utvecklade kommunikationer. Denna bild nyanseras dock i vissa fall av att ett antal befolkningsmässigt små regioner har särskilda förutsättningar som ger mycket goda möjligheter till en hållbar tillväxt och attraktivitet, exempelvis genom att regionerna har resurser som råvaror, en attraktiv natur, kultur och boendemiljö eller en särskild näringslivsstruktur. Men även andra befolkningsmässigt mindre regioner har möjligheter att utvecklas. Ett exempel på detta är en höjd sysselsättningsgrad i flera Norrlandsregioner –2012. Även andelen arbetssökande har minskat, för att nu vara bland de lägsta i landet. Regioners utvecklingsnivå påverkas även av faktorer som nyföretagande, företagsutveckling, innovationsförmåga, it-investeringar, flexibilitet, lärande och regionalt ledarskap samt av möjligheten att samarbeta med regioner i grannländerna, för att bl.a. skapa större arbetsmarknader. Denna typ av samverkan kan stärkas t.ex. inom ramen för det Nordiska gränshindersarbetet och gränsregionala samarbetet samt i arbetet med genomförandet av för . Svenska regioner i en internationell jämförelse och Nordiska samarbetet Regeringen gör bedömningen att alla regioner är viktiga för hållbara tillväxt och att regional koncentration till vissa regioner kan kombineras med en hög produktivitet i alla regioner. Stora delar av landet har demografiskt betingade utmaningar som enligt prognoserna fortsätter att växa. De glesbefolkade delarna av landet har i detta avseende större utmaningar att hantera än andra delar av landet då försörjningen av välfärdstjänster, service och arbetskraft blir extra kostsam och komplex. Samordnade insatser från ett flertal olika politikområden blir därmed extra viktiga för att höja den regionala attraktiviteten. Regeringen gör bedömningen att det är viktigt att fortsätta att satsa på alla regioners långsiktigt hållbara tillväxt. Regeringen bedömer vidare att det Nordiska regionalpolitiska samarbetet kommer att bidra till värdefulla kunskaper för att bl.a. ta sig an de demografiska utmaningarna och bidra till en grön tillväxt. har flera insatser i syfte att stärka arbetat med analyser, uppföljning, utvärdering och lärande genomförts. Det handlar bl.a. om inrättande av en analysgrupp och regionala lärandeplaner. Det handlar även om att strukturfondsprogrammen perioden –2020 kommer ha ett ökat fokus på resultat. För att ytterligare stärka lärandet kommer dessutom ett processtöd riktat till de regionala strukturfondsprogrammen att inrättas på . Sammantaget gör regeringen bedömningen att dessa åtgärder kommer att stärka lärandet. Det finns emellertid enligt regeringen behov av att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 vidareutveckla lärandet för att bidra till utvecklingen av politiken. Strategier för hållbar regional tillväxt En central del i den regionala tillväxtpolitiken är ömsesidig samordning av långsiktiga nationella strategier med regionala strategier och program. De skapar bättre förutsättningar för ett långsiktigt hållbart tillväxtarbete eftersom en förbättrad samverkan mellan olika geografiska nivåer skapar effektivare lösningar och främjar synergier mellan aktörer och sektorer. De regionala utvecklingsstrategierna har en central roll i genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken. Genom att de kombinerar specifika regionala förutsättningar med det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken bidrar de till måluppfyllnaden på nationell nivå. De regionala utvecklingsstrategiernas breda inriktning har även en stark koppling till målen i 2020-strategin och bidrar därmed till måluppfyllelse på EU- nivå. De regionala utvecklingsstrategiernas inriktning och det tillväxtarbete som bedrivs på regional nivå ligger väl i linje med inriktning och prioriteringar för den regionala tillväxtpolitiken. Strategierna utgör ett centralt verktyg för dialogen mellan den lokala, regionala och nationella nivån samt gentemot län i andra länder. Dessutom stärker de samordningen av det regionala tillväxtarbetet och binder samman olika planeringsprocesser lokalt, regionalt, nationellt och internationellt. Regeringen ser positivt på att arbetet med för ger upphov till ökade samarbeten mellan myndigheter inom men också att flernivåsamarbetet har ökat, ofta i form av gemensam projektverksamhet. Regeringen bedömer det svenska deltagandet i genomförandet av strategin som framgångsrikt. Regeringen välkomnar strategins förankring i ramförordningen för Europeiska struktur och investeringsfonderna och att samtliga regionala, nationella och territoriella program har möjlighet att bidra till genomförandet. Det finns ett fortsatt behov av starkt lokalt och regionalt deltagande och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 förankring för att strategin ska fungera och utvecklas vidare.