prop · H103199 · 2014-03-25 00:00:00 — av instegsjobbarna var emellertid kvinnor. Annorlunda uttryckt var det nästan dubbelt så hög sannolikhet för en berättigad man att få ett instegsjobb jämfört med en berättigad kvinna (av männen och av kvinnorna fick ett instegsjobb 2012).126 När vi har kontrollerat för skillnader i utbildningsnivå, ålder, födelseland, familjesituation, kommun etc. har nyanlända kvinnor fortfarande cirka fem procentenheters lägre sannolikhet att få ett instegsjobb.127 Givet dessa skillnader är det därmed troligt att det finns utrymme för fler instegsjobb bland nyanlända kvinnor. I intervjuer med företrädare för Arbetsförmedlingen har det lyfts fram att det inom olika kulturer kan finnas olika förväntningar på kvinnors roll i hemmet och i familjen, och att detta kan vara en viktig förklaring till att nyanlända kvinnor i lägre utsträckning tar del av Arbetsförmedlingens insatser. Företrädare för Arbetsförmedlingen påpekade att det i vissa kulturer är mindre accepterat att kvinnor förvärvsarbetar.128 Detta finns även beskrivet i internationell forskning om hur köns- och familjenormer skapas och upprätthålls inom olika kulturer.129 analys visar att närvaron av barn påverkar sannolikheten för att få ett instegsjobb negativt för både män och kvinnor, men kvinnors sannolikhet att få instegsjobb försämras i större utsträckning än mäns.130 Men det är inte bara de nyanländas egna normer och attityder som inverkar på kvinnors arbetsmarknadsdeltagande. Tidigare studier har visat att den enskilda handläggaren på Arbetsförmedlingen ofta har stort inflytande över vilken typ av arbetsförberedande insats som en arbetssökande erbjuds, också i de fall det finns formella urvalskriterier för vem som kan eller bör delta i insatsen.131 Enligt visar det faktum att kvinnor i mindre utsträckning blir anvisade till insatser att handläggares matchning av insatser 126Källa: Datamaterialet, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. 127Analysen baseras på en probitmodell. Se bilaga A tabell A15–16 samt avsnittet om teknisk beskrivning av probitmodellen. 128Intervju, Arbetsförmedlingen, och intervju, Arbetsförmedlingen, . 129Se till exempel Inglehart och (2003) och Inglehart och Welzel (2005). 130Kvinnor med barn har tre procentenheters lägre sannolikhet att få ett instegsjobb jämfört med kvinnor utan barn medan män med barn bara har en procentenhets lägre sannolikhet att få ett instegsjobb jämfört med män utan barn. Studerar vi bara de berättigade som har barn ser vi att kvinnor med barn har 6 procentenheters lägre sannolikhet att få ett instegsjobb jämfört med män som har barn. Analysen baseras på en probitmodell. Se bilaga A tabell A17–18 samt avsnittet om teknisk beskrivning av probitmodellen. 131IFAU (2011). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION i stor utsträckning verkar baseras på förmedlarnas antaganden om, snarare än faktiska, behov hos kvinnorna. Utredningen drar slutsatsen att könsstereotypa föreställningar hos svenska myndigheter leder till att kvinnor ges sämre möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. har man också uppmärksammat att kvinnor i kontakt med myndigheten kan mötas av andra attityder och förväntningar – till exempel när det gäller barnomsorg – än män. Detta påverkar i vilken utsträckning myndigheten erbjuder utrikes födda kvinnor olika insatser. Ännu en faktor är att myndighetens insatser inte heller är tillräckligt anpassade till nyanlända kvinnors behov. Arbetsförmedlingen har inlett ett arbete för att utveckla myndighetens arbetssätt i denna fråga. Satsningen innebär bland annat att man ska se över myndighetens bemötande, insatser och kommunikation i förhållande till utomeuropeiskt födda kvinnor. Beroende på resultatet av arbetet ska förslag på ändringar lämnas till myndighetens ledning.132 En avsikt med etableringsreformen var enligt regeringen att utforma etableringsinsatser och etableringsersättningen så att kvinnor och män ges likvärdiga insatser och förutsättningar att delta på lika villkor.133 Etableringsreformen har enligt företrädare för Arbetsförmedlingen gett positiva effekter på nyanlända kvinnors deltagande i etableringsinsatser.134 6.3Vissa arbetsgivare använder sig av instegsjobb i liten utsträckning Instegsjobben har skapats framför allt av mindre arbetsgivare i den privata sektorn. Inom staten och bland stora privata arbetsgivare är instegsjobben mindre vanliga. I detta avsnitt presenteras hur förutsättningarna och motiven för att anställa med instegjobb kan skilja sig mellan olika kategorier av arbetsgivare. 132Intervju, Arbetsförmedlingen, och intervju, Arbetsförmedlingen, . 2009/10:60, s. 35. 134Intervju, Arbetsförmedlingen, . ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? 6.3.1Större privata arbetsgivare är mindre känsliga för subventioner Av de instegsjobb som pågick skapades i privat sektor av arbetsgivare med fler än 50 anställda.135 Det ska jämföras med att av alla arbetstillfällen skapas av dessa arbetsgivare.136 En förklaring till att dessa arbetsgivare inte anställer med instegsjobb i högre utsträckning kan vara att större arbetsgivare inte är särskilt känsliga för ekonomiska subventioner.137 Att större privata företag inte anställer fler med instegsjobb kan också bero på att de har mer formaliserade anställningsförfaranden – extern annonsering och rekrytering med hjälp av en HR-funktion – än mindre företag som oftare rekryterar på mer informell väg. I större företag kan det därför krävas att arbetsgivaren har en uttalad policy för att man ska överväga att anställa med stöd.138 6.3.2Sveriges kommuner använder instegsjobb i arbetsmarknadspolitiskt syfte kommuner139 står för drygt en femtedel av alla instegsjobb, vilket är ungefär samma andel som på den ordinarie arbetsmarknaden.140 De instegsjobb som kommunerna skapar finns framför allt inom vård och omsorg samt inom service. Det har dock hänt att arbetstagarorganisationer har motsatt sig lönesubventionerade anställningar inom just vård och omsorg på grund av nedskärningar bland ordinarie personal.141 En större del av instegsjobben inom kommunerna är arbeten som tillskapats i arbetsmarknadspolitiskt syfte. Detta kan härledas till kommunernas ansvar för medborgare med försörjningsstöd.142 I intervjuer med företrädare för kommuner framgår det att de ofta anställt med instegsjobb 135Källa: Datamaterialet, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. I privat sektor ingår privat ägda aktiebolag, företag och organisationer, statligt ägda företag och organisationer, kommunalt ägda företag och organisationer. Vi har valt att definiera stora arbetsgivare som arbetsgivare med 50 anställda eller fler. Utgångspunkten är den definition av medelstora och stora företag som används av bl.a. SCB. Enligt denna definition har medelstora och stora företag 50 anställda eller fler medan små företag har färre än 50 anställda. 136E-post, SCB, . 137Intervju, arbetsgivare, . 138Intervju, arbetsgivare, och intervju, , . 139Här avses endast s k primärkommuner. Instegsjobb i landsting (-skommuner) är ytterst ovanliga. Enligt datamaterial skapades endast tre instegsjobb i landsting (se avsnitt 1.6 samt bilaga A, Beskrivning av data och variabler). 140Avser pågående instegsjobb 2011. Källa: Datamaterialet, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. 141Intervju, SKL, ; intervju, kommun 2, och intervju, kommun 3, . 142Intervju, SKL, . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION eller nystartsjobb i syfte att minska beroendet av försörjningsstöd.143 kommuner organiserar sina arbetsmarknadsinsatser olika, delvis beroende på olika förutsättningar på den lokala arbetsmarknaden, men också för att kommunernas inställning till att använda olika anställningsstöd skiljer sig åt.144 har intervjuat tre kommuner som systematiskt använder endera instegsjobb eller nystartsjobb som arbetsmarknadsinsats för nyanlända som står långt från den ordinarie arbetsmarknaden. I en kommun har man aktivt beslutat om att systematiskt använda instegsjobb. har man i en annan kommun tagit beslut om att inte anställa med instegsjobb, eftersom de till skillnad från nystartsjobben inte berättigar till a-kassa och därför anses mindre förmånliga för både individen och för kommunen (den statliga a-kassan minskar beroendet av kommunalt försörjningsstöd).145 Enligt finns det fler kommuner som över huvud taget inte anställer med instegsjobb.146 Vid rekrytering till ordinarie tjänster inom den kommunala sektorn är det mindre vanligt med anställningsstöd. Kommuner är ofta stora organisationer och liksom i större företag finns det inom kommuner rutiner i rekryteringsförfarandet som kan göra att personer med anställningsstöd inte blir aktuella.147 6.3.3 Formella krav begränsar instegsjobb i statlig sektor Mindre än en halv procent av instegsjobben återfinns i statlig sektor.148 Att statliga arbetsgivare inte anställer med instegsjobb kan bero på en rad faktorer. Där finns exempelvis inte samma ekonomiska drivkrafter att anställa med stöd som det gör i kommuner som vill minska beroendet av försörjningsstöd eller för arbetsgivare i den privata sektorn. Många statliga arbetsgivare har relativt kvalificerad kärnverksamhet, varför det förmodligen är svårare att skapa större kvantiteter instegsjobb. Ännu en faktor är att anställningar inom staten är grundlagsreglerade. Regeringsformen anger att statliga anställningar ska ske utifrån sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet.149 Enligt kan det 143Intervju, kommun 1, ; intervju, kommun 2, och intervju, kommun 3, . 144Intervju, SKL, . 145Intervju, kommun 1, ; intervju, kommun 2, och intervju, kommun 3, . 146Se bilaga till (2013). 147Intervju, SKL, . 148Avser samtliga pågående instegsjobb . Källa: Datamaterialet, se avsnitt 1.6 samt bilaga A, Beskrivning av data och variabler. 14912 kap. 5 § andra stycket regeringsformen (RF) (1974:152). Förtjänst syftar på tidigare arbete i staten och skicklighet på utbildning och liknande. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? dock finnas andra sakliga grunder för anställning som en statlig arbetsgivare kan beakta. Exempelvis skulle hänsyn till arbetsmarknadspolitiska mål kunna vara en saklig grund för anställning.150 , som prövar beslut om anställningar inom staten, bedömde i ett överklagat ärende om ett beslut om att anställa med nystartsjobb att förtjänst och skicklighet vägde tyngre än hänsyn till arbetsmarknadspolitiska mål.151 har inte prövat något beslut om anställning med Mot den bakgrunden finns i princip inte någon vägledande praxis, vilket också kan bidra till att myndigheter avhåller sig från att anställa med instegsjobb. 6.4Arbetsförmedlingens kontakter med arbetsgivare Utöver en rent ekonomisk stimulans kan Arbetsförmedlingens sätt att arbeta med information och goda arbetsgivarrelationer bidra till fler instegsjobb. I huvudbetänkande framhåller man att arbetsgivarkontakter och marknadsföring till och med är av större betydelse än subventionsgraden när det gäller att påverka det antal instegsjobb som skapas.152 I det här avsnittet utvecklas detta. Vi beskriver också Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter. 6.4.1Arbetsgivarnas kännedom om instegsjobb och relation till Arbetsförmedlingen Enligt arbetsgivare och företrädare för arbetsgivarorganisationer har många arbetsgivare ingen eller begränsad kännedom om instegsjobben.153 Detta bekräftas också i enkät där av förmedlarna svarade att arbetsgivarnas begränsade kännedom bidrar, delvis eller starkt, till att instegsjobben inte blir fler (se tabell 6.1). Tjänstemän vid Arbetsförmedlingens huvudkontor uppger också att instegsjobben, till skillnad från nystartsjobben, inte marknadsförts mot arbetsgivare i särskilt stor utsträckning.154 I 12 kap. i regeringsformen framgår det att det är fråga om exemplifiering av sakliga grunder när förtjänst och skicklighet nämns. Förarbetena till regeringsformen ger också stöd för att arbetsmarknadspolitiska överväganden kan utgöra en saklig grund (se proposition 1973:90, s. 405). Därtill finns det stöd i 4 § anställningsförordningen (1974:373) för att utöver förtjänst och skicklighet beakta arbetsmarknadspolitiska mål. 151Alla anställningar inom staten måste också utlysas och följs inte dessa krav har förfördelade arbetssökande rätt att överklaga tjänstetillsättningar (6 och 21 §§ anställningsförordningen (1994:373)). 152LU 2011, s. 252. 153Intervju, , ; intervju, arbetsgivare, och intervju, arbetsgivare, . 154Intervju, Arbetsförmedlingen, och intervju, Arbetsförmedlingen, . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Instegsjobb och andra anställningar med stöd tillkommer ofta efter att Arbetsförmedlingen sökt upp arbetsgivare och rekommenderat dem att anställa med stöd. Något som nämns i intervjuer med arbetsgivare är också att en god relation mellan arbetsförmedlare och arbetsgivare kan påverka benägenheten att anställa med instegsjobb. Arbetsgivare uppger att de vill ha kontakt med en förmedlare som de känner förtroende för och som vet vad arbetsgivaren söker. Det är också viktigt att arbetsförmedlaren kan föreslå en specifik person som lämpar sig för en anställning inom den aktuella verksamheten.155 6.4.2 Förändrade arbetssätt i kontakten med arbetsgivare Regeringen har i regleringsbreven gett Arbetsförmedlingen ett särskilt uppdrag om arbetet med arbetsgivarkontakter. Arbetsförmedlingen ska fortsätta att utveckla sitt arbete med arbetsgivarkontakter, framförallt för personer med svag förankring till arbetsmarknaden.156 I regleringsbrevet gav regeringen vidare Arbetsförmedlingen i uppdrag att särskilt informera arbetsgivare om lönesubventionerade anställningar.157 Till följd av uppdragen har Arbetsförmedlingen arbetat med att utveckla kontakterna med arbetsgivare. I sin redovisning till regeringen beskriver Arbetsförmedlingen utfallet som lyckat.158 Bland annat har myndigheten tagit ett ökat antal arbetsgivarkontakter jämfört och genom en helt ny enhet för nationella arbetsgivarkontakter på central nivå i myndigheten har Arbetsförmedlingen kunnat nå ut till nya grupper av arbetsgivare. För att informera om anställningar med stöd har särskilda aktiviteter anordnats, bland annat i form av en bussturné till ett tjugotal olika orter i landet. Utöver den särskilda satsningen informeras även arbetsgivare om Arbetsförmedlingens tjänsteutbud i förmedlingskontorens ordinarie arbete via exempelvis rekryteringsträffar och frukostmöten. arbetsgivarkontakternas betydelse för myndighetens uppdrag speglas också i en policy om att alla arbetsförmedlare ska ha arbetsgivarkontakter i sina ordinarie uppgifter.159 155Intervju, arbetsgivare, och intervju, arbetsgivare, . 156Regleringsbrev för Arbetsförmedlingen 2012 och 2013. 157Uppdraget att informera arbetsgivare om lönesubventionerade anställningar har bl.a. genomförts genom en särskild satsning där företrädare för Arbetsförmedlingens centrala organisation informerar och utbildar personal på de lokala kontoren. För denna satsning har Arbetsförmedlingen tilldelats . 158Arbetsförmedlingen (2013b), s. 20. 159Intervju, Arbetsförmedlingen, . ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? I och med uppdragen har Arbetsförmedlingen utvecklat ett nytt arbetssätt i kontakten med större arbetsgivare, offentliga såväl som privata. Den nya enheten för nationella kunder upprättades och genom den erbjuds arbetsgivare som är verksamma på olika orter i landet en gemensam ingång till Arbetsförmedlingen. Genom att ta del av Arbetsförmedlingens olika insatser kan dessa arbetsgivare få anpassade rekryteringslösningar.160 Samarbeten har inletts med nära 70 större nationellt verksamma arbetsgivare. Här återfinns till exempel Försvarsmakten, , Svensk Travsport och . Enhetens arbete har lett till att ungefär 3 600 nya arbetstillfällen eller praktikplatser har skapats.161 Överenskommelserna med nationella arbetsgivare gäller framförallt Arbetsförmedlingens prioriterade grupper, det vill säga nyanlända, utomeuropeiskt födda, personer med funktionsnedsättning, deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin, deltagare i garantin för ungdomar samt personer som bedöms ha behov av tidig insats.162 De flesta tillskapade insatserna har handlat om praktik och endast ett mindre antal har varit instegsjobb.163 6.4.3Arbetsförmedlarna anser att arbetsgivarkontakterna bör utvecklas ytterligare för att skapa fler instegsjobb Trots myndighetens inledda arbete anser många arbetsförmedlare, , att Arbetsförmedlingens arbetssätt i viss mån eller i stor utsträckning skulle kunna utvecklas ytterligare för att kunna få fram fler instegsjobb (fråga 11, förmedlarenkäten). En större andel, , av arbetsförmedlarna inom etableringsuppdraget ansåg detta, vilket förmodligen förklaras av att de mer än övriga förmedlare kontinuerligt arbetar med att ackvirera instegsjobb och andra insatser för nyanlända. De förmedlare som svarat att arbetet skulle kunna utvecklas fick vidare frågor om hur arbetet skulle kunna utvecklas. Svaren framgår av tabell 6.2. Nära nio av tio arbetsförmedlare ansåg att mer tid bör avsättas till arbete med arbetsgivarkontakter för att skapa fler instegsjobb.164 Den upplevda resursbristen i relation till arbetsgivarkontakter bekräftar vad iakttagit i två tidigare granskningar. I en granskning av Arbetsförmedlingens insatser för unga arbetslösa uppgav arbetsförmedlare att de inte anser sig ha tillräckligt med tid för att kunna arbeta aktivt med arbetsgivarkontakter för att unga ska komma i arbete.165 I en granskning fann också att Arbetsförmedlingens övriga uppdrag är 160Intervju, Arbetsförmedlingen, . 161Telefonsamtal, Arbetsförmedlingen, . 162Arbetsförmedlingen (2013a), s. 16 och e-post, Arbetsförmedlingen, . 163Intervju, Arbetsförmedlingen, . 164Dessa svarade att det kan bidra i stor eller mycket stor utsträckning. 165Riksrevisionen (2013). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION mer regelstyrda och att arbetsgivarkontakterna därför riskerar att konkurreras ut vid tidsbrist.166 Att arbetsförmedlare i stor utsträckning upplever sig ha för lite tid och resurser är även känt inom Arbetsförmedlingen. 2008 granskade internrevisionen myndighetens handläggning av de då nyinförda instegsjobben och en av iakttagelserna var förmedlarna ansåg att mer kan göras för att ackvirera platser, men att det är ett tidskrävande arbete som också kräver att resurser avsätts för ändamålet.167 Förmedlarnas uppfattning om förbättringspotentialen i Arbetsförmedlingens arbetssätt, procent. På vilka sätt anser du att Arbetsförmedlingens arbetssätt skulle kunna utvecklas, så att fler instegsjobb skulle kunna skapas? till mer tid att Källa: Fråga 12, förmedlarenkäten. 166Riksrevisionen (2010). 167Arbetsförmedlingen (2008). ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? En stor andel av arbetsförmedlarna, av dem som ansåg att myndighetens arbetssätt skulle kunna utvecklas, ansåg också att det finns en utvecklingspotential på kontorsnivå, se tabell 6.2. Det ingår i alla arbetsförmedlares uppgifter att ha kontakt med ett antal arbetsgivare, men kontoren kan ändå organisera arbetet med arbetsgivarkontakter olika då de ofta har olika förutsättningar eller inriktning.168 Vissa kontor har särskilda arbetsförmedlare som ansvarar för arbetsgivarkontakterna medan ansvaret är mer jämnt utspritt mellan förmedlarna på andra kontor. På vissa kontor arbetar handläggare gruppvis i kontakten med arbetsgivare. På grund av detta är det omöjligt att avgöra vilken potential för lokal effektivisering som förmedlarna avser; det skulle till och med kunna finnas olika utvecklingsbehov på olika förmedlingskontor. hade dock en fritextfråga om hur förmedlingens arbetssätt skulle kunna utvecklas för att skapa fler instegsjobb. Det flesta svaren antyder att man önskar en mer långtgående specialisering i arbetsgivarkontakterna. Utöver de redan nämnda behoven av mer information och marknadsföring önskade förmedlarna att kontoret skulle ha en arbetsgivaransvarig handläggare med en säljande roll gentemot arbetsgivarna, se tabell 6.3. Antalet respondenter begränsar dock generaliserbarheten i detta. Förmedlarnas uppfattning om förbättringspotentialen i Arbetsförmedlingens arbetssätt, kategoriserade fritextsvar. Finns det något annat sätt som Arbetsförmedlingens arbetssätt skulle kunna utvecklas, så att fler instegsjobb skulle kunna skapas? Mer arbetsgivarkontakter och mer marknadsföring av instegsjobben Handläggare upplever en brist på tid och resurser/administrationen för Regelverk och administration hindrar arbetsgivare från att använda AF bör ha specialiserade handläggare med fokus på arbetsgivarkontakter Sfi-kravet är ett hinder för att fler instegsjobb ska skapas/sfi-kravet bör Källa: Fråga 13, förmedlarenkäten. Not: Totalt inkom 111 svar i fritext. Notera att ett svar från en arbetsförmedlare kan falla in under mer än en kategori. 168 Intervju, Arbetsförmedlingen, . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 6.5Hinder i instegsjobbens utformning För att undersöka vilka hinder som finns i stödets konstruktion skulle det ideala vara att kunna fråga ett representativt urval av arbetsgivare som aktivt valt bort instegsjobb. Ett sådant urval har av naturliga skäl inte varit möjligt att göra. Arbetsförmedlare som arbetar med instegsjobb bör emellertid ha god inblick i om det finns delar av stödets regler och utformning som utgör hinder för arbetsgivare att anställa instegsjobbare. En rad frågor i förmedlarenkäten handlade därför om sådana möjliga hinder, se tabell 6.1. Förmedlarna fick sedan ange vilka två ändringar i regelverket för stödet som mest skulle kunna leda till fler instegsjobb, se tabell 6.4. Av tabellen framgår att förmedlarna ser tre huvudsakliga regeländringar som potentiellt skulle kunna ge fler instegsjobb: ett uppmjukat sfi-krav, med instegsjobb samt slopat krav på försäkringar likvärdiga med kollektivavtal. De två viktigaste regeländringarna enligt arbetsförmedlarna, rang och procent. Vilka två förändringar i regelverket för instegsjobb bedömer du skulle kunna leda till fler instegsjobb? Källa: Fråga 5, förmedlarenkäten. Av tabell 6.4 framgår att både flest etableringsförmedlare och övriga förmedlare angav sfi-kravet mjukas upp respektive längre anställningsperiod som de två viktigaste förändringarna av regelverket som skulle kunna skapa fler instegsjobb. Allra flest etableringsförmedlare hade angett sfi-kravet som en av de två viktigaste medan allra flest bland övriga förmedlare hade angett längre anställningsperiod. Den tredje vanligaste regeländringen för att skapa fler instegsjobb var för båda grupperna att ta bort försäkringskravet. Den bild som tecknats av förmedlarenkäten förstärks av resultaten i nystartsenkäten. Arbetsgivarnas förklaringar till varför man valt nystartsjobb framför instegsjobb var i huvudsak desamma som förmedlarnas uppfattning om de största hindren i stödets regler (se avsnitt 4.1). Även i instegsenkäten framstod anställningens korta längd som det största problemet: var ganska missnöjda eller missnöjda med stödets längd (fråga 5f, instegsenkäten) och ansåg att med instegsjobb skulle förbättra stödet. tyckte att detta skulle vara den viktigaste förbättringen (frågorna 12c och 13, instegsenkäten). ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? I tabellerna 6.1 och 6.4 framgår att många förmedlare ansåg att en uppmjukning av sfi-kravet skulle leda till fler instegsjobb. Värt att notera är att en försumbar andel arbetsgivare, , i instegsenkäten var missnöjda med sfi-kravet (fråga 4c, instegsenkäten). Det kan emellertid tolkas som att de arbetsgivare som varit mest kritiska valt bort instegsjobb, valt nystartsjobb eller fått undantag från kravet på sfi. I en annan enkätfråga om hur fler instegsjobb skulle kunna skapas lämnades utrymme för kommentarer i fritext. Några förmedlare svarade där att ett mer flexibelt sfi skulle kunna innebära en förbättring (fråga 13, förmedlarenkäten). För halvtid och mindre har instegsjobb kunnat anvisas var sjätte månad .