prop · H103107 · 2014-02-25 00:00:00 — Motsvarande siffra i grupp B är vilket kan jämföras med populationen som helhet, i grupp C. Att det är så många som har en snabblåneskuld som har ansvar för barn och är yngre än populationen som helhet, får anses anmärkningsvärt. I grupp A är det av individerna som har ansvar för barn i åldern 4–(1–3 barn). I grupp B är det och i populationen som helhet, . I grupp A är det av individerna som har ansvar för barn i åldern 7–(1–4 barn). I grupp B är det och i populationen som helhet . I grupp A är det av individerna som har barn i åldern 11–(1–5 barn). I grupp B är siffran och i populationen som helhet . I grupp A är det av individerna som har barn i åldern 16–. I grupp B är den siffran och populationen som helhet, . Här kan noteras att har individen barn i skolåldern, ökar risken för att bli skuldsatt. Den bilden bekräftas även av annan forskning som visar att många familjer har svårt att klara den vardagliga ekonomin. De som har en sms-skuld har ofta andra skulder såsom hyresskulder, postorderskulder och telefoniskulder. av de som har en snabblåneskuld har utländsk bakgrund. av de som var registrerade för en annan skuld har utländsk bakgrund. Totalt har av invånarna i län utländsk bakgrund. Antalet personer som har snabblåneskulder eller andra skulder och har utländsk bakgrund är något fler än populationen som helhet. Av statistiken framgår vidare att i såväl grupp A som grupp C är svenska medborgare. I grupp B är andelen svenska medborgare . Majoriteten av de kvinnor och män som är registrerade för en snabblåneskuld har högst gymnasial utbildning (62,). Det gäller i princip även för andra typer av skulder (54,). av individerna i grupp A har eftergymnasial utbildning. Motsvarande siffra i grupp B är . I populationen i sin helhet har eftergymnasial utbildning. Det fanns endast en manlig individ med forskarutbildning som har en snabblåneskuld, vilket kan jämföras med tre män när det gäller andra skulder. Inga kvinnor fanns registrerade hos KFM i den kategorin. I populationen som helhet hade högst gymnasial utbildning. 995 individer i populationen som helhet hade forskarutbildning. I grupp A var av individerna gymnasiebehöriga, i grupp B och i populationen som helhet . För de individer som inte var gymnasiebehöriga (för att de slutat skolan tidigare än skolgång) var antalet individer i grupp A , grupp B och i populationen som helhet . 2013/14:107 de som var registrerade för en snabblåneskuld var inte heller studerande. Bilaga 5 Beträffande andra skulder var den siffran . Av statistiken finns det skäl att anta att risken för skuldsättning ökar med lägre utbildning. Den bilden bekräftas av annan forskning som visar att det finns ett tydligt samband mellan risk för ekonomiska problem/överskuldsättning och bristfälliga kunskaper i privatekonomi och bristfälligt stöd i ekonomiska frågor från föräldrar. Av statistiken kan noteras att av de som hade en snabblåneskuld hade i kontant bruttolön. Motsvarande siffra för de som var registrerade för en annan skuld var . Bland populationen som helhet var det som saknade kontant bruttolön. I grupp A hade av individerna en inkomst om 1– . Motsvarande siffra i grupp B var och för populationen i sin helhet . I grupp A hade av individerna en inkomst om 100 000–. Motsvarande siffra i grupp B var och för populationen i sin helhet . I grupp A hade av individerna en inkomst om 200 000– . Motsvarande siffra i grupp B var och för populationen i sin helhet . I grupp A hade av individerna en inkomst om 300 000–. Motsvarande siffra i grupp B var och för populationen i sin helhet . Av statistiken kan man således dra den slutsatsen att flertalet av individerna som tagit en snabblånekredit torde ha haft återbetalningsförmåga att betala tillbaka krediten. Å andra sidan är det så många som av de som hade en snabblåneskuld som hade i kontant bruttolön. Huruvida de hade någon återbetalningsförmåga måste vara mycket tveksamt. Visserligen avser underlaget för denna studie inkomstuppgifter och ansökan om betalningsföreläggande till KFM 2011, vilket kan innebära att återbetalningsförmågan kan ha varit högre då krediten togs. Å andra sidan grundas ofta kreditupplysningsuppgifter på taxerade inkomster året/åren innan den aktuella krediten tas, vilket talar för att återbetalningsförmågan kan ha varit svag vid kreditens beviljande. Det bör vidare noteras att inom grupp A var det fler kvinnor än män som hade i kontant bruttolön. Vidare var kvinnorna i klar majoritet, fler kvinnor än män, när den kontanta bruttolönen uppgick till 100 000–. Det gällde även kontant bruttolön om 200 000–, där det var fler kvinnor än män. Däremot var det färre kvinnor än män när det gäller bruttolöner om 300 000 till . Att kvinnorna är i majoritet beträffande snabblåneskulder i vissa inkomstkategorier bekräftas även av statistiken i övrigt. När det gäller disponibel inkomst har kvinnor i denna inkomstkategori i större utsträckning än män en snabblåneskuld, fler kvinnor än män. Den skillnaden finns inte mellan kvinnor och män när det gäller andra skulder. Av de som är registrerade för en snabblåneskuld är det som har eller har erhållit försörjningsstöd. Motsvarande siffra för grupp B är och för populationen som helhet . gäller personer som har eller har erhållit socialbidrag och har en snabblåneskuld är kvinnorna i klar majoritet. I den kategorin är det fler kvinnor än män. Av de som har en snabblåneskuld är det som förvärvsarbetar. Bland de med andra skulder förvärvsarbetar . Bland populationen i sin helhet är det som förvärvsarbetar. Av de som hade antingen en snabblåneskuld eller en annan skuld var det som var eller hade varit arbetslösa i minst och . Det kan jämföras med populationen i sin helhet . Huvuddelen av de som är föremål för en ansökan om betalningsföreläggande är således inte arbetslösa, men de är dock fler än genomsnittet. När det gäller inkomst föranledd av arbetslöshet utmärker sig dock antalet individer i grupp A, . Motsvarande siffra för grupp B är och populationen som helhet . Individerna i grupp A kan således ha svårt att få en kredit på annat sätt än att ta en snabblånekredit på grund av sin arbetslöshet. Det bekräftas av andra uppgifter i statistiken. av de som hade en snabblåneskuld respektive av de som hade andra skulder hade fått sjuk- eller arbetsskadeersättning. För populationen i sin helhet var den siffran . av de som hade en snabblåneskuld hade inkomst föranledd av en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Motsvarande siffra för grupp B var och för populationen som helhet . av de som hade en snabblåneskuld hade sjukersättning eller aktivitetsersättning. Motsvarande siffra i grupp B var och i populationen i sin helhet, . Av de som hade en snabblåneskuld var det dock som hade inkomst av åldersrelaterad pension. Motsvarande siffra för grupp B var och för populationen i sin helhet. Det är en högre proportion (88,) av de som hade en snabblåneskuld som har en negativ inkomst av kapital. Det kan jämföras av de som var registrerade för en annan skuld och av populationen i sin helhet. Bland de som hade inkomst av kapital, 1–, utgjorde av individerna utav personer från grupp A. Motsvarande siffror för grupp B var och för populationen i sin helhet . Förslag till lag om Viss verksamhet med konsumentkrediter Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om viss yrkesmässig verksamhet med konsumentkrediter som består i att lämna eller förmedla krediter till konsumenter. Lagen gäller inte verksamhet med konsumentkrediter som drivs med tillstånd enligt andra författningar. 2 § Denna lag gäller även för utländska företags verksamhet med konsumentkrediter i . För verksamhet genom filial gäller i övrigt lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. Åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism 3 § Bestämmelser om skyldighet för företag som driver verksamhet med konsumentkrediter att medverka till att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism finns i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 4 § För att driva verksamhet med konsumentkrediter krävs tillstånd av . Tillstånd får ges endast till ett svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk förening eller motsvarande utländskt företag. 5 § Tillstånd enligt denna lag behövs inte för 1. företag som har tillstånd enligt a)lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, b)lagen (2010:751) om betaltjänster, eller c)lagen (2011:755) om elektroniska pengar, 2.företag som avses i 2 kap. 3 § första stycket 2–7 lagen om bank- och finansieringsrörelse, 3.statliga, kommunala och andra offentliga myndigheter, eller 4.juridiska personer som driver verksamhet med konsumentkrediter i mindre omfattning utan vinstsyfte. Undantagen enligt första stycket gäller även för motsvarande utländska företag och utländska statliga, kommunala och andra offentliga myndigheter. 6 § Tillstånd till verksamhet med konsumentkrediter ska ges ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening, om 1.bolagsordningen eller stadgarna inte strider mot denna lag eller någon annan författning, 2.det finns skäl att anta att den planerade verksamheten kommer att drivas i enlighet med denna lag och andra författningar som reglerar företagets verksamhet, 3.den som har eller kan förväntas komma att få ett kvalificerat innehav iföretaget bedöms som lämplig att utöva ett väsentligt inflytande över ledningen i företaget, och 4.den som ska ingå i företagets styrelse eller vara verkställande direktör, eller vara ersättare för någon av dem, har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen och även i övrigt är lämplig för en sådan uppgift. Med kvalificerat innehav avses ett direkt eller indirekt ägande i ett företag, om innehavet, beräknat på det sätt som anges i 1 kap. 5 a § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, representerar eller mer av kapitalet eller av samtliga röster eller annars möjliggör ett väsentligt inflytande över ledningen av företaget. 7 § Vid bedömningen enligt 6 § 3 av om en innehavare är lämplig ska innehavarens anseende beaktas. Det ska också beaktas om det finns skäl att anta att 1.innehavaren kommer att motverka att företagets verksamhet drivs på ett sätt som är förenligt med kraven i denna lag och andra författningar som reglerar företagets verksamhet, 2.innehavet har samband med eller kan öka risken för a)penningtvätt som avses i 1 kap. 5 § 6 lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, eller b)brott enligt 2 § 2, 3 § eller 4 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, såvitt avser brott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. Om företaget har eller kan förväntas komma att få nära förbindelser med någon annan, får tillstånd ges bara om förbindelserna inte hindrar en effektiv tillsyn av företaget. 8 § Ett utländskt företag får ges tillstånd att driva verksamhet med konsumentkrediter från filial i . Tillstånd ska ges, om 1.företaget driver motsvarande verksamhet i det land där det har sitt 2.företaget står under betryggande tillsyn av en behörig myndighet i det land där det har sitt säte och den myndigheten har tillåtit att företaget etablerar sig i , och 3.det finns skäl att anta att verksamheten här i landet kommer att drivas i enlighet med denna lag och andra författningar som reglerar företagets verksamhet. 9 § Ett svenskt företag som driver verksamhet med konsumentkrediter får efter tillstånd av inrätta filial i ett annat land. 2013/14:107 sådant tillstånd ska ges om det finns skäl att anta att den planerade Bilaga 6 verksamheten kommer att drivas i enlighet med denna lag och andra författningar som reglerar företagets verksamhet. Prövning av ägares lämplighet 10 § Bestämmelserna om ägarprövning i kreditinstitut i 14 kap. lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse ska tillämpas även för företag som driver verksamhet med konsumentkrediter enligt denna lag. Godkännande av bolagsordning eller stadgar 11 § Företagets bolagsordning eller stadgar ska godkännas i samband med att det får tillstånd att driva verksamhet med konsumentkrediter. Ett företag som beslutat att ändra sin bolagsordning eller sina stadgar ska ansöka om godkännande av ändringen. Ändringen ska godkännas om bolagsordningen eller stadgarna stämmer överens med denna lag och andra författningar av betydelse för verksamheten samt i övrigt innehåller de särskilda bestämmelser som behövs med hänsyn till omfattningen och arten av verksamheten. Ett beslut om ändring av bolagsordning eller stadgar får inte registreras innan det har godkänts. 12 § ska meddela beslut i fråga om tillstånd att driva verksamhet med konsumentkrediter från den dag då en fullständig ansökan har kommit in till och ansökningsavgiften har betalats. Detsamma gäller i fråga om godkännande av bolagsordning eller stadgar. 13 § Ett företag som driver verksamhet enligt denna lag ska driva den på ett sätt som är sunt. 14 § Enskildas förhållanden till ett företag som driver verksamhet med konsumentkrediter får inte obehörigen röjas. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Ansvar enligt 20 kap. 3 § ska inte följa för den som bryter mot förbudet i första stycket. I 5 a § kreditupplysningslagen (1973:1173) finns bestämmelser om att det som gäller om tystnadsplikt enligt första stycket inte hindrar att uppgifter i vissa fall utväxlas för kreditupplysningsändamål. 15 § Ett företag som driver verksamhet med konsumentkrediter får uppdra åt någon annan att utföra ett visst arbete eller vissa operativa funktioner som ingår i denna verksamhet. Företaget ska anmäla sådana uppdragsavtal till . Uppdrag åt någon annan att utföra sådana funktioner som är av Prop. 2013/14:107 väsentlig betydelse för verksamheten får bara ges om företaget ansvarar Bilaga 6 1.verksamheten drivs av uppdragstagaren under kontrollerade och säkerhetsmässigt betryggande former, och 2.uppdraget inte väsentligt försämrar kvaliteten på verksamhetens internkontroll och möjligheter att övervaka att företaget följer de regler som gäller för den. 16 § ska föra ett register över företag som har tillstånd att driva verksamhet med konsumentkrediter. Tillsynen och dess omfattning 17 § har tillsyn över företag som driver verksamhet med konsumentkrediter. Tillsynen omfattar att företagets verksamhet drivs enligt 2.andra författningar som reglerar verksamheten, 3.företagets bolagsordning eller stadgar, och 4.företagets interna instruktioner, som har sin grund i författningar som reglerar verksamheten. tillsyn omfattar inte konsumentkreditlagen (2010:1846). Upplysningar från och undersökningar hos ett företag som driver verksamhet med konsumentkrediter 18 § Företag som driver verksamhet med konsumentkrediter ska lämna de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som inspektionen begär. får, när det är nödvändigt, genomföra en undersökning hos ett sådant företag. Upplysningar från och undersökningar hos andra företag 19 § Om ett företag som driver verksamhet med konsumentkrediter ingår i en koncern, ska de övriga företagen i koncernen lämna de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som inspektionen behöver för sin tillsyn. 20 § Om det behövs för tillsynen, får genomföra en undersökning hos den som fått i uppdrag att utföra ett visst arbete eller vissa funktioner åt företag som driver verksamhet med konsumentkrediter. Ett sådant företag ska också lämna de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som inspektionen behöver för sin tillsyn. Ingripanden mot företag som driver verksamhet med konsumentkrediter 21 § Om ett företag som driver verksamhet med konsumentkrediter åsidosätter sina skyldigheter enligt denna lag, andra författningar som reglerar företagets verksamhet, bolagsordning, stadgar eller interna instruktioner som har sin grund i en författning som reglerar verksamheten, ska ingripa. ska då utfärda ett föreläggande att begränsa verksamheten, minska riskerna i den eller vidta någon annan åtgärd för att komma till rätta med situationen, ett förbud att verkställa beslut eller en anmärkning. Om överträdelsen är allvarlig ska företagets tillstånd återkallas eller, om det är tillräckligt, varning meddelas. får avstå från ingripande om en överträdelse är ringa eller ursäktlig, om företaget gör rättelse eller om någon annan myndighet har vidtagit åtgärder mot företaget och dessa åtgärder bedöms tillräckliga. 22 § Om någon som ingår i styrelsen i ett företag som driver verksamhet med konsumentkrediter, eller är dess verkställande direktör, inte uppfyller de krav som anges i 6 § 4, ska återkalla företagets tillstånd. Det får dock bara ske om inspektionen först beslutat att anmärka på att personen ingår i styrelsen eller är verkställande direktör och om han eller hon, sedan en av inspektionen bestämd tid har gått, fortfarande finns kvar i styrelsen eller som verkställande direktör. I stället för att återkalla tillståndet, får besluta att en styrelseledamot eller verkställande direktör inte längre får vara det. Inspektionen får då förordna en ersättare. Ersättarens uppdrag gäller till dess företaget har utsett en ny styrelseledamot eller verkställande direktör. Det som anges om verkställande direktör i första och andra styckena gäller också en ställföreträdare eller ersättare för verkställande direktör. 23 § ska återkalla tillståndet för ett företag som driver verksamhet med konsumentkrediter, om företaget 1.har fått tillståndet genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat otillbörligt sätt, 2.inte från det tillstånd beviljades har börjat driva sådan verksamhet som tillståndet avser, 3.under en sammanhängande tid av inte har drivit sådan verksamhet som tillståndet avser, 4.har förklarat sig avstå från tillståndet, 5.har överlåtit hela sin verksamhet, eller 6.försatts i konkurs eller om beslut fattats om att aktiebolaget eller den ekonomiska föreningen ska gå i tvångslikvidation. I fall som avses i första stycket 1–3 får i stället varning meddelas om det är tillräckligt. Om har fattat beslut enligt 51 § konsumentkreditlagen (2010:1846) om att förelägga ett företag att upphöra med att lämna krediter och beslutet har vunnit laga kraft, får återkalla tillståndet för företaget. 24 § Om tillståndet återkallas, får besluta om hur avvecklingen av verksamheten enligt denna lag ska ske. Ett beslut om återkallelse får förenas med förbud att fortsätta verksamheten. Ingripande mot den som saknar tillstånd 25 § Om någon driver verksamhet med konsumentkrediter som avses i denna lag utan att vara berättigad till det, ska förelägga denne att upphöra med verksamheten. Inspektionen får besluta hur avvecklingen av verksamheten ska ske. får förelägga den som driver verksamheten att lämna de upplysningar om verksamheten som inspektionen behöver för att bedöma om lagen är tillämplig på en viss verksamhet. 26 § Om ett företag som driver verksamhet med konsumentkrediter har fått anmärkning eller varning enligt 21 §, får besluta att företaget ska betala en sanktionsavgift. Avgiften tillfaller staten. 27 § Sanktionsavgiften ska uppgå till lägst och högst . Avgiften får inte överstiga av företagets omsättningar det närmast föregående räkenskapsåret. Om överträdelsen har skett under företagets första verksamhetsår eller om uppgifter om omsättningen annars saknas eller är bristfälliga, får omsättningen uppskattas. För ett företag som även driver annan verksamhet än den tillståndspliktiga enligt denna lag ska omsättningen enligt första stycket avse endast verksamheten med konsumentkrediter. 28 § När sanktionsavgiftens storlek beslutats, ska särskild hänsyn tas till hur allvarlig den överträdelse är som föranlett anmärkningen eller varningen och hur länge överträdelsen har pågått. 29 § Om ett företag inte lämnar de upplysningar som det är skyldigt att lämna enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 35 § 3, får besluta att företaget ska betala en förseningsavgift på högst . Avgiften tillfaller staten. Verkställighet av sanktionsavgift och förseningsavgift 30 § Sanktionsavgiften eller förseningsavgiften ska betalas till efter det att beslutet om att ta ut avgiften har vunnit laga kraft eller den som anges i beslutet. 2013/14:107 31 § beslut om sanktionsavgift eller förseningsavgift Bilaga 6 får verkställas enligt utsökningsbalkens bestämmelser, om avgiften inte har betalats inom den tid som anges i 30 §. Om sanktionsavgiften eller förseningsavgiften inte betalas , ska lämna den obetalda avgiften för indrivning. Bestämmelser om indrivning av statliga fordringar finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. 32 § En sanktionsavgift eller förseningsavgift faller bort i den utsträckning verkställighet inte har skett från det att beslutet att ta ut avgiften vann laga kraft. 33 § föreläggande eller förbud enligt denna lag får förenas med vite. 34 § Företag som driver verksamhet med konsumentkrediter ska bekosta verksamhet enligt denna lag med årliga avgifter. får ta ut avgifter för prövning av ansökningar och anmälningar enligt denna lag. 35 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.vilket innehåll en ansökan enligt 12 § om att få driva verksamhet med konsumentkrediter ska innehålla, 2.hur kravet på sundhet som avses i 13 § kan uppfyllas, 3.vilka upplysningar ett företag som driver verksamhet med konsumentkrediter ska lämna till för dess tillsynsverksamhet enligt 18 och 19 §§, och 4.sådana avgifter som avses i 34 §. 36 § beslut enligt 25 § andra stycket får inte överklagas. beslut i övrigt enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Detta gäller dock inte i ärenden som avses i 20 § första stycket 5 förvaltningslagen (1986:223). Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. får bestämma att ett beslut om förbud, före- läggande eller återkallelse ska gälla . Denna lag träder i kraft . En fysisk eller juridisk person som för lagens ikraftträdande lämnar konsumentkrediter enligt 7 kap. 1 § andra stycket 2 lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse såsom annan finansiell verksamhet enligt lagen (1996:1006) om anmälningsplikt för viss finansiell verksamhet, får fortsätta att driva verksamheten enligt äldre bestämmelser till utan krav på tillstånd eller, om ansökan om tillstånd till har kommit in , till dess att ansökan har prövats slutligt. Sanktionsavgift enligt 26 § får tas ut endast för överträdelser som har skett efter ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173) Härigenom föreskrivs att 5 a § kreditupplysningslagen (1973:1173)1 ska ha följande lydelse. Vad som gäller om tystnadsplikt Vad som gäller om tystnadsplikt i svenska kreditinstituts, betal- niska pengars och värdepappers- bolags verksamhet hindrar inte att företag med tillstånd som driver kreditmissbruk utväxlas för kredit- värdepappersbolag hindrar inte att upplysningsändamål inom en krets som utgörs av dessa företag samt sådana företag som har tillstånd av Datainspektionen enligt 3 § första krets som utgörs av dessa företag samt sådana företag som har I den krets som anges i första enligt 3 § första stycket. I den krets som anges i första kreditinstitut som avses i 4 kap. 1, 2, 4 och 6 §§ lagen (2004:297) om kreditinstitut som avses i 4 kap. 1, 2, 4 och 6 §§ lagen (2004:297) om (2010:751) om betaltjänster, ut- ländska företag som avses i 3 kap. (2010:751) om betaltjänster, ut- 26–28 §§ (2011:755) om ländska företag som avses i 3 kap. 26–28 §§ (2011:755) om 4 kap. 1 och 4 §§ lagen (2007:528) företag som avses i 4 kap. 1 och 4 §§ lagen (2007:528) om värde- (2014:000) om Bestämmelser om användningen av uppgifter om betalningsförsummelser och kreditmissbruk finns även i 7 §. Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 1981:737. 2Senaste lydelse 2011:760. Förslag till lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m.