prop · H2031d4 · 2014-10-23 00:00:00 — Digitaliseringen ska också stödja myndigheternas samverkan med mot- svarande aktörer i andra länder, framför allt inom 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Satsningen ska bidra till att nå målen för e- förvaltningen samt främja utvecklingen och användningen av gemensamma lösningar. –2018 avsätts för främjandet av investeringar i innovativa och samverkande digitala lösningar. Satsningen omfattar insatser samlade under fem områden. För mer information om satsningen se vidare under utg.omr 22 avsnitt 5.5.1. E-delegationens ursprungliga uppdrag löper ut . fattade regeringen beslut om att förlänga E- delegationens uppdrag till och med (dir. 2014:37). Regeringen bedömer att anslutningstakten till Svensk e-legitimation behöver öka och kommer därför att se över möjligheten att uppdra åt statliga myndigheter med behov av säker identifiering att ansluta sig till Svensk e- legitimation. Regeringen kommer att följa upp och utvärdera de statliga myndigheternas införande av Svensk e-legitimation. Tabell 4.2 Anslagsutveckling 1:1 Statskontoret 1Motsvarar 88 207 tkr prisnivå. 2Motsvarar 88 366 tkr prisnivå. 3Motsvarar 88 374 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statskontorets förvaltningsutgifter och för regeringens behov av vissa förvaltningspolitiska insatser. Kostnader för avveckling av för utveckling i staten () finansieras från anslaget. för utbildningsmyndigheter har hanterat av- vecklingen av bl.a. Avvecklings- myndigheten upphörde . har dels lämnat en slutrapport (dnr S2014/4558/), dels en årsredovisning (S2014/6370/). Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Statskontoret Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget 1:1 Statskontoret föreslås minska med 2015 och beräknas minska med för att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Vidare minskas anslaget med för att –2018 finansiera gemen- sam e-förvaltning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Statskontoret . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Verksamheten vid Statens servicecenter finansieras med avgiftsintäkter från de myndigheter som är anslutna till Statens servicecenter. Statens servicecenter erbjuder tjänster inom ekonomiadministration, löne- administration och e-handel. Fram till dess att myndighetens verksamhet är självfinansierande disponerar myndigheten en räntekontokredit. Vid utgången av uppgick utnyttjad räntekontokredit till . Myndigheten redovisar ett beräknat underskott som i takt med att allt fler myndigheter ansluter sig till centers tjänster kommer att balanseras genom beräknat överskott åren därefter. Myndighetens prognos är att redovisa ett positivt resultat och myndigheten beräknas nå ett balanserat ackumulerat resultat . När det gäller uppdraget att utveckla en förvaltnings- gemensam tjänst för e-arkiv får Statens servicecenter använda från anslaget 2:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Vidare fick Statens servicecenter 2013 använda från anslagspost 1 Förvaltningspolitisk utveckling under anslag 1:1 Statskontoret för arbetet med att bl.a. utveckla myndighetens prismodell och mäta kostnadseffektiviteten i utförda tjänster. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.5 Anslagsutveckling 1:2 Kammarkollegiet 1Motsvarar 50 015 tkr prisnivå. 2Motsvarar 50 388 tkr prisnivå. 3Motsvarar 50 396 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Kammarkollegiets förvaltningsutgifter och för förvaltningsutgifter för vissa nämnder. Anslaget får även användas för att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen samt vissa mindre skadestånd. Nämnderna är , , , , i vissa trygghetsfrågor, och för arbets- tagares uppfinningar. Med mindre skadestånd avses skadestånd enligt 4 § förordningen (1995:1301) om handläggning av skadestånds- anspråk mot staten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.6 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksam- heten avser auktorisation av tolkar m.m. och stiftelserätt. Intäkterna disponeras inte av Kammarkollegiet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Kammarkollegiets verksamhet finansieras till större delen av avgifter från uppdragsverksam- heten, se avsnitt 4.3.4. Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Kammarkollegiet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. ökas med till följd av att finansieringen av Open Peppol planenligt upphör. I syfte att skapa en mer samlad kunskaps- styrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst samt en mer renodlad myndighetsstruktur blir ny värdmyndighet för () fr.o.m. . Till följd av detta minskas anslaget med 2015 och med . under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökas med motsvarande belopp. Se vidare i avsnitt 4.6 under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Anslaget föreslås vidare minska med 2015 och beräknas minska med för att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Vidare minskas anslaget med för att –2018 finansiera gemensam e-förvaltning. Efter den omfattande vaccinationskampanjen som genomfördes –2010 drabbades ett ökat antal barn och unga av sjukdomen narkolepsi. Staten har utlovat en kompletterande ersättning, om betalningarna från Läkemedelsförsäkringen inte ger full ersättning. Inom Kammarkollegiet finns en försäkringsavdelning med anställda skadereglerare som handlägger person- skaderegleringar. Kammarkollegiet föreslås därför få uppgiften att administrera den statliga ersättningen. Den befintliga försäkrings- verksamheten inom Kammarkollegiet är avgifts- finansierad, men den statliga ersättningen får inte medföra kostnader för de drabbade. Därför behöver Kammarkollegiets merkostnader för administration, medicinsk expertis och ökade kostnader för täckas med anslagsmedel och anslaget ökas därför med . Finansiering sker genom att anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp. Se vidare i avsnitt 4.5 och 4.7.8 under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Enligt lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier, som trädde i kraft , ska ett parti som deltar i val till eller till Kammarkollegiet ge in en intäktsredovisning som anger vilka intäkter som partiet har haft på central nivå. Partiets intäktsredovisning ska även innehålla uppgifter som avser en valkandidats personvalskampanj. Om intäkterna, med undantag av offentligt partistöd, understiger ett visst tröskelvärde ska partiet i stället göra en anmälan om detta. Kammarkollegiet ska på sin webbplats offentliggöra intäktsredovisningarna och anmälningarna om att ett partis intäkter understiger tröskelvärdet. Kammarkollegiet ska även utöva tillsyn över att bestämmelserna följs. För denna uppgift ökas anslaget engångvis med 2015 och med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Kammarkollegiet . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i Riksgälds- kontoret som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.9 Anslagsutveckling 1:8 1Motsvarar 142 085 tkr prisnivå. 2Motsvarar 140 613 tkr prisnivå. 3Motsvarar 140 623 tkr prisnivå. Skälen för regeringens förslag: I avvaktan på ett riksdagsbeslut om anslag för ändamålet anser regeringen att tillgångar och övriga utgifter för nya myndigheters räkning vid anskaffnings- tillfället tillfälligt bör finansieras från en kredit hos Kammarkollegiet. När en myndighet har bildats bör anskaffningen av tillgångar eller övriga utgifter inklusive ränta regleras genom betalning av krediten. Krediten har utnyttjats varierat med mellan cirka 5 700 000 – . har en organisationskommitté utnyttjat krediten med som mest . För vilka nya myndigheter som krediten behöver utnyttjas , och i vilken utsträckning, är svårt att bedöma. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet disponera en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose behovet av lividitet i samband med inrättandet av nya myndigheter. Anslaget får användas för Ekonomistyrnings- verkets förvaltningsutgifter och för verksam- hetsstöd för den statliga budgetprocessen. De verksamhetsstöd som avses anges i 26 a § förordningen (1996:1515) med instruktion för (RK Statsbudgetstöd). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.10 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Den offentligrättsliga verksamheten avser hyresintäkter från avtal med landsting. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten avser områdena Ekonomisk styrning, Administrativa system och Information om statlig ekonomi. Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:8 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget 1:8 omfattar det tidigare anslaget 1:3 Verksam- hetsstöd för den statliga budgetprocessen, vilket innebär att anslaget ökas med . Anslaget beräknas planenligt minska då arbet- et med EU-revision avseende programperioden –2013 avtar . För den nya pro- gramperioden –2020 ökas anslaget med för revision av Asyl-, migrations- och integrationsfonden samt med 2015–2020 för revision av Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt. Ökningen finansieras genom att anslaget 1:8 Från EU- budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar under utgiftsområde 8 Migration respektive anslag 4:6 under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp. Anslaget föreslås öka med 2015 och beräknas öka med 2016–2018 för delar av utgifter för revision av jordbruksfonder under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Den nya programperioden befinner sig fortfarande i ett uppstartsskede och regeringen avser att återkomma om finansieringen av revisionen avseende övriga fonder och program. Anslaget föreslås minska med 2015 och beräknas minska med för att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Vidare minskas anslaget med för att –2018 finansiera gemensam e- förvaltning. Anslaget minskas även då engångsvisa medel för uppdrag avseende Statens servicecenter plan- enligt upphör 2015 samt då uppdrag kring Open Peppol planenligt minskar gradvis och upphör 2017. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 Ekonomistyrnings- verket . , 2017 och 2018 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området Statliga arbetsgivarfrågor omfattar personal- och lönepolitiska frågor, såsom löne- utveckling, pensionsvillkor, arbets- och anställ- ningsvillkor i offentlig anställning, statlig arbets- rätt och kompetensförsörjning. I området ingår bl.a. frågor om arbetsmiljö och hälsa, etnisk och kulturell mångfald, värdegrundsarbete samt jäm- ställdhet inom staten. Till området hör Arbets- givarverket, () samt följande nämnder: , Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd, i vissa trygghetsfrågor, , Offentliga sektorns särskilda nämnd, samt – en kollektivavtalsstiftelse. –Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. –Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka. –Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. –Den etniska och kulturella mångfalden bland anställda i staten ska öka på alla nivåer. –Arbetsmiljön i staten ska vara god. –De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som stats- tjänsteman. Regeringens mål för området Statliga arbets- givarfrågor är en samordnad statlig arbetsgivar- politik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. För att uppnå målet måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. De statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Att de stats- anställda avspeglar befolkningens sammansätt- ning har betydelse för legitimiteten och allmän- hetens förtroende för den statliga förvaltningen. Ett respektfullt och värdigt bemötande av all- mänheten är av stor vikt för förtroendet. Regeringen har satt upp följande delmål för de statliga arbetsgivarna. 5.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att följa upp utvecklingen inom verksam- hetsområdet i förhållande till målen används i huvudsak följande indikatorer: –myndigheternas arbete med kompetens- försörjningen, –personalförsörjningsläget i staten, –utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden, –andelen kvinnor på ledande befattningar i staten, –löneskillnaden mellan kvinnor och män i staten, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 –andelen anställda med utländsk bakgrund på olika nivåer i staten, –den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten, –utvecklingen av nybeviljade sjukpensioner i staten samt –årets arbetsmiljöundersökning (genomförs ). var knappt 248 000 personer anställda i den statliga sektorn vilket motsvarar av samtliga sysselsatta på den svenska arbets- marknaden. Av de anställda är kvinnor och män, av kvinnorna har en heltidsanställning, att jämföra av männen. Heltid är således norm inom statsförvaltningen. I bilagan Statsför- valtningens utveckling ges en övergripande redo- visning av personalstrukturen m.m. inom staten. En samordnad statlig arbetsgivarpolitik Den statliga arbetsgivarpolitiken utvecklas genom samverkan mellan medlemmar och samordnas av Arbetsgivar- verket. förhandlar och sluter kollektivavtal på statens vägnar för det statliga avtalsområdet. Verket svarar också för informa- tion, rådgivning och utbildning i arbetsgivar- frågor. Alla statliga myndigheter som har arbetsgivaransvar är medlemmar i verket. Enligt årsredovisning företrädde verket därutöver 255 icke-obliga- toriska medlemmar med anknytning till det statliga området. Dessa medlemmar har sam- manlagt cirka 7 000 anställda. Vidare har Arbets- givarverket serviceavtal med och dess myndigheter samt med Kungliga Hovstaterna. ger därutöver service till vissa nordiska myndigheter, sammanlagt åtta arbets- givare. är en avgiftsfinansierad myndighet vars verksamhet finansieras av medlemsavgifter. uppgått till av respek- tive medlems bruttolönesumma. upp- gick intäkterna av medlemsavgifter och service- avgifter till , att jämföra med 2012. Totalt uppgick intäkter och avgifter och andra ersätt- ningar till ca 2013, att jämföra med ca 2012. Nuvarande ramavtal om löner m.m. för arbets- tagare inom det statliga avtalsområdet (RALS) gäller tills vidare med akademikers centralorganisation (Saco-S)6. De tidsbegränsade avtalen om löner med Facket för Service och Kommunikation () och med Offentlig- anställdas Förhandlingsråds förbundsområden inom det statliga förhandlingsområdet samman- tagna (OFR/S,P,O) undertecknades bara någon dag efter att de tidigare avtalen löpt ut ()7. fortsätter, enligt överenskommelser i avtalsrörelsen , för- handlingar i kvarvarande frågor, bl.a. avseende ett nytt tjänstepensionsavtal. Förändrad styrmodell och prioriteringar beslutade om en förändrad styrmodell. Förändringen inne- bär att den av styrelsen beslutade verksamhets- planen inte innehåller några verksam- hetsmål. I stället blir den gemensamma strategin för den statliga arbetsgivarpolitiken och dess fem långsiktiga prioriteringar direkt styrande för verksamheten. Prioriteringarna följs upp med hjälp av indikatorer som mäts med hjälp av de årliga medlemsundersökningarna samt genom konjunkturbarometer och lönestatistik. De fem långsiktiga prioriteringarna: –En tydlig arbetsgivarpolitik leder till en effektiv verksamhet. –Verksamheternas behov av utveckling styr kompetensförsörjningen. –Våra avtal bidrar till en effektiv verksamhet. –Ledarskap och medarbetarskap i samspel utvecklar verksamheten. 5 En icke-obligatorisk medlem lämnade . RALS 2013–2016. –En god arbetsmiljö främjar verksamhets- utveckling. Styrelsen fastställer också ett antal fokus- områden inför varje verksamhetsår, för att styra vilka övergripande arbetsgivarpolitiska områden och därigenom vilka aktiviteter i handlings- planen som bör prioriteras. gäller följande tre fokusområden, arbetsgivarrollen, längre arbetsliv och sifferlösa tillsvidareavtal. träffade och de centrala arbetstagarorganisationerna ett särskilt villkorsavtal för vissa statliga anställningar (). Avtalets syfte är att underlätta tidsbegränsade anställningar som främjar all- männa arbetsmarknads-, social-, och sysselsätt- ningspolitiska mål8. Parternas avsikt är att avtalet ska underlätta anställningar som bidrar till arbetslivserfarenhet och utveckling och som härigenom ökar möjligheter till ett reguljärt arbete på arbetsmarknaden. Avtalet är avsett att tillämpas på tidsbegränsade anställningar hos arbetsgivaren av en och samma arbetstagare under en maximal sammanlagd tid . tecknade avtal om villkor för tidsbegränsad anställning som studentmedarbetare med Saco-S och OFR/S,P,O vilket trädde i kraft . Genom avtalet vill parterna öka förutsätt- ningarna för universitets- och högskolestude- rande att arbeta i statliga verksamheter parallellt med studierna. träffade och de centrala arbetstagar- organisationerna inom den statliga två nya avtal som rör förutsättningarna för omställnings- arbetet inom det statliga avtalsområdet med ikraftträdande . Avtalet om omställning ersätter nuvarande Trygghetsavtal och avtalet om lokala omställ- ningsmedel ersätter avtal om lokalt aktivt omställningsarbete. 8 Se 4 § Anställningsförordning (1994:373). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I samband med avtalsrörelsen och omställningsförhandlingarna har parterna diskuterat förekomsten av tidsbegränsade anställningar i staten. En överenskommelse har slutits som innebär att ett partsgemensamt arbete ska inledas och genomföras . I arbetet ska bl.a. för- och nackdelar med tidsbegränsade anställningar belysas ur ett verksamhets- och kompetens- försörjningsperspektiv inom den statliga sektorn. Ett förslag till ny struktur för medlems- organisationen har arbetats fram . Förslaget innebär att nuvarande indelning i nio sektorer och åtta delegationer förändras och ersätts av en ny indelning i fem sektorer och tre medlemsråd. Den nya strukturen syftar till att fördjupa arbetsgivarsamverkan och att förtydliga och förstärka medlemmarnas inflytande inom medlemsorganisationen. Förändringen äger rum . De årliga medlemsundersökningarna riktar sig till chefer respektive kontaktpersoner hos medlemmarna och mäter bedömningar om verkets verksamhet och indikatorer för de fem långsiktiga prioriteringarna. Bedömningsskalan har ändrats från en fyrgradig till en femgradig skala. Förändringen innebär att ges en begränsad möjlighet till jämförelser av resultat bakåt i tiden men ger en bra grund inför kommande år. Eftersom det är första året som flertalet av indikatorerna följs upp är det inte möjligt att i årets redovisning göra en jämförelse och visa på en utveckling i någon riktning. Svarsfrekvensen uppgår till för medlemscheferna (även ) och till för kontaktpersonerna (). Utöver de årliga medlemsundersökningarna utvärderas också olika arrangemang, möten och utbildningar kon- tinuerligt av deltagarna. Sammanlagt har Arbets- givarverket anordnat 146 möten i olika former under samtliga fem prioriteringar – tillfällen då medlemmarna har erbjudits medlemsdialoger, samverkan och kompetens- utveckling. Utvärderingar som gjorts visar genomgående att en mycket stor del av deltagar- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 na uppskattar och är nöjda med arrangemangen och utbildningarna. () ansvarar för frågor som rör den statliga tjänstepensione- ringen och statens tjänstegrupplivförsäkring. Hur SPV:s verksamhet finansieras framgår av avsnitt 5.5.2 Budget för avgiftsbelagd verksam- het. SPV ska, förutom att besluta om och betala ut förmåner, även svara för en automatisk matrikel- föring av dem som omfattas av statliga tjänste- pensionsbestämmelser. SPV redovisar den så kallade aktualiseringsgraden som ett mått på kvaliteten i matrikelregistret. Aktualiserings- graden beskriver andelen personer för vilka anställningsuppgifterna är korrekta och upp- daterade. Samtliga anställningsuppgifter ska vara korrekta och uppdaterade under hela anställ- ningstiden, dock är kravet att de är det senast vid pensionsavgången. Utvecklingen av aktualise- ringsgraden framgår av tabell 5.1. Tabell 5.1 Utveckling av aktualiseringsgrad Driftkostnaderna jämförs med tjänstepensionsföretaget . Jämförel- sen görs utifrån aktörernas respektive drifts- kostnadsprocent, vilket är ett mått som sätter pensionsadministratörens driftkostnader i rela- tion till premieinkomsterna. SPV:s driftskost- nadsprocent har ökat något , något som även gäller för . Drifts- kostnadsprocenten är fortfarande ett trubbigt instrument för att göra jämförelser, vilket SPV också har redogjort för i sina årsredovisningar. När det gäller säkerheten i form av andelen felaktiga utbetalningar är SPV:s mål att alla utbetalningar till ska vara korrekta vid 90 procents konfidensintervall. Den ackumulerade felprocenten har ökat något (3,) i jämförelse med 2012 (3,). kommer SPV att analysera huruvida utbetalningskontrollen kan kombineras med löpande kontroller av kvaliteten i den dagliga handläggningen. Precis gäller en stor andel av felen låga belopp (är på belopp ). Till viss del betalas även för mycket utbetald pension ut, vilket redovisas i årsredovisningen. ökade den andel av felaktiga utbetalningar som SPV råder över något i jämförelse med föregående år. Resultatet av SPV:s årliga kontroll av vissa utbetalda pensionsförmåner mot inkomstuppgifter framgår av tabell 5.2. Tabell 5.2 Kontrollerade förmåner och återkrävda belopp Återkrävda belopp, avrundat Pensionsinformation, kundnöjdhet och samverkan lanserade SPV en självbetjänings- tjänst där det bl.a. är möjligt att se pensions- besked. Vidare har SPV fortsatt sitt samarbete med , exempelvis genom att skapa en smidig övergång via SPV:s egna själv- betjäningstjänster. Samarbetet har bidragit till en förenkling för kunderna att få information om hela pensionen. De serviceåtaganden som SPV tog fram avseende handläggningstid för skriftliga frågor samt för telefonsamtal uppfylldes med marginal. SPV gör mätningar av hur nöjda mål- grupperna är med de tjänster och den service som verket står för. Den övergripande nöjdheten bland arbetsgivarna uppgick till 85 på en 100- gradig skala, att jämföra med 83 . Nöjd- heten bland de statligt anställda har uppmätts till 62, vilket är en ökning i jämförelse med 2012 då den uppgick till 53. Nöjdheten bland pensionärer har också ökat och uppgår till 69, att jämföra med 62 . Jämfört med 2012 är svarsfrekvensen lägre för statligt anställda och pensionärer men högre för arbetsgivare. SPV har även undersökt kundnöjdheten i realtid. Resul- tatet tyder på att en mycket hög andel av de kunder som är i kontakt med SPV:s kundservice generellt sett är nöjda. SPV ligger också över snittet i försäkringsbranschen på alla områden.