prop · H2031d17 · 2014-10-23 00:00:00 — Av de årsbelopp som debiterades 2013 betalades in när det gäller låntagare bosatta i . Denna andel har varit stabil . Motsvarande andel för låntagare bosatta utomlands var , vilket är en minskning jämfört med . Tabell 3.12 Inbetalt belopp under det första betalningsåret fördelat på bosättning1 2 Andel av belopp efter nedsättningar (%) 1Inbetalningarna avser vad som har betalats under respektive avgiftsår. 2CSN har utvecklat sitt uppföljningssystem i syfte att skapa ett kvalitetssäkrat system för uppföljning. Detta har och kommer påverka redovisningen. Som en konsekvens av det har uppgifter tagits fram på nytt i syfte att säkerställa en jämförbarhet mellan åren. Den totala studieskulden när det gäller studielån ökade . Ökningen beror på att antalet personer med annuitetslån stiger , vilket ger effekter på den totala studieskulden. Av den totala studieskulden på 2013 har CSN bedömt att , eller , utgörs av osäkra fordringar som riskerar att skrivas av. Andelen osäkra fordringar är oförändrad jämfört med . Vidare har CSN, i likhet med föregående år, bedömt att av den totala utestående fordran på i fråga om återkrav av studiestöd är osäkert. Diagram 3.14 Osäkra fordringar, fördelat på lånetyp och återkrav, 2010–2013 (mdkr) Antalet låntagare som CSN saknade adresser till uppgick vid slutet av 2013 till ca 18 100, vilket motsvarar av samtliga låntagare. Det är en antalsmässig minskning jämfört med , men andelen är densamma som . Den totala utestående fordran för dessa låntagare uppgick till , en minskning jämfört med föregående årsskifte. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 En person kan ansöka om att få det belopp som han eller hon ska betala tillbaka nedsatt. Det finns tre huvudsakliga skäl till att en återbetalare får nedsatt årsbelopp: nedsättning på grund av låg inkomst, nedsättning på grund av studier och nedsättning med hänsyn till synnerliga skäl. fick 155 000 personer beslut om nedsättning, vilket är 3 000 fler än . Värdet av nedsättningarna är , vilket är en ökning jämfört med . Avskrivning av lån kan ske främst på grund av åldersregler, dödsfall, behörighetsgivande studier, sjukdom eller synnerliga skäl. Dessutom skriver CSN av skulder som är eller lägre, vilket redovisas som små belopp i diagram 3.15 Diagram 3.15 Antal beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl, 2010–2013 2010 2011 2012 2013 fick ca 53 000 låntagare sina skulder helt eller delvis avskrivna, vilket är en minskning med 3 000 personer jämfört med . Det totala avskrivna beloppet var , vilket var en ökning med jämfört med föregående år. Återbetalare med krav hos hade ca 80 200 personer, kvinnor och män, krav på återbetalning av studiestöd som överförts till 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Det är en minskning med 9 400 personer jämfört med . Den ackumulerade fordran hos som avser studiestöd uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Andelen av alla återbetalningsskyldiga låntagare som har en skuld hos har minskat något jämfört med och uppgick . Ungefär 64 500 återbetalare, kvinnor och män, var bosatta utomlands, vilket är en ökning med ca 2 400 låntagare jämfört med . Den totala fordran hänförlig till de tre återbetalningssystemen när det gäller utlandsbosatta återbetalare uppgick vid slutet av 2013 till , vilket är en ökning jämfört med . är det lånetypen annuitetslån som står för den största delen, , av de utlandsbosattas skulder. Av den totala fordran när det gäller utlandsbosatta återbetalare avser , eller , osäkra fordringar. CSN har skickat 13 300 ärenden som rör utlandsbosatta till inkassoföretag, vilket är en ökning med 2 300 ärenden jämfört med . Totalt har inbetalats i de ärenden som CSN har skickat till inkasso i utlandsärenden, vilket är en ökning jämfört med . CSN:s verksamhet finansieras i huvudsak via förvaltningsanslag och med inbetalda administrativa avgifter. Förvaltningskostnaderna uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Av intäkterna, som totalt uppgick till , bestod av anslag () och av avgifter (). Resterande intäkter bestod av finansiella intäkter och intäkter av bidrag. betalda avgifter bestod främst av expeditionsavgifter, uppläggningsavgifter och påminnelseavgifter. Diagram 3.16 Studiemedel styckkostnad för administration av studiebidrag/lån och merkostnadslån i och utomlands, 2011–2013, kronor Studiebidr./lån Handläggningstiderna har blivit något längre jämfört med . Försämringen i genomsnittlig handläggningstid gäller främst studiemedel för utlandsstudier. är resultatet för samtliga områden bättre än resultat. Tabell 3.13 CSN:s genomsnittliga handläggningstider1 1 Uppgiften avser den tid som går från det att ärendet kommer in till myndigheten och till dess att beslutet har expedierats (kompletteringstid ingår). har antalet kunder som vill komma i kontakt med CSN per telefon ökat jämfört med . CSN:s webbplats och Mina sidor fortsatt att öka i förhållande till nivå. Tabell 3.14 Nyckeltal för CSN:s service och information 2011– 2013 Antal besök på webbplats Antal besök på mina sidor CSN har fortsatt sitt arbete med att förbättra kvaliteten i ärendehanteringen. används en ny modell för uppföljning av den rättsliga kvaliteten i ärendehanteringen. Resultaten av CSN:s kvalitetsgranskningar visar att kvaliteten har förbättrats inom samtliga områden, men att förbättringen inte är statistiskt säkerhetställd. av myndighetens beslut är enligt kvalitetsgranskningarna korrekta utifrån gällande lagstiftning. Felaktiga utbetalningar och bidragsbrott Målet med CSN:s arbete mot felaktiga utbetalningar och bidragsbrott är att CSN ska motverka bidragsbrott och säkerställa att utbetalningar från studiestödssystemet endast görs till den som är berättigad till stöd. Det är inte möjligt för CSN att helt förhindra felaktiga utbetalningar. Studiehjälp betalas ut i efterskott, men myndigheten är beroende av att skolornas rapportering är korrekt för att de studerande ska få de stöd som de har rätt till. Studiemedel betalas ut i förskott, men de studerande är skyldiga att anmäla ändringar som kan påverka rätten till studiemedel eller studiemedlens storlek. Att de studerande får de stöd som de har rätt till bygger därmed på att de uppgifter som CSN får är korrekta. CSN arbetar för att det ska bli rätt från början genom att förenkla myndighetens regler, rutiner och arbetssätt. Myndigheten arbetar även med kontroller före, under och efter utbetalning för att säkerställa att rätt belopp betalas ut. CSN samverkar också med skolor och andra myndigheter, exempelvis och . har CSN beslutat att kräva tillbaka i felaktigt utbetalt studiestöd, vilket utgör av det totala 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 utbetalda beloppet för studiehjälp och studiemedel. Det är en minskning jämfört med . har totalt 83 personer anmälts för misstänkt bidragsbrott. Det är en minskning med 53 personer jämfört med . CSN har fortsatt med efterkontroller av personer med studiemedel för studier utomlands för att hitta dem som gör sig skyldiga till medvetna, stödrelaterade brottsliga gärningar. Myndigheten har vidare initierat åtgärder för att förändra organisationen och arbetsättet för att motverka misstänkta bidragsbrott. De korrigeringar av utbetalt studiestöd och de åtgärder som CSN har vidtagit tyder på att en högre andel av utbetalningarna görs till den som har rätt till studiestöd. Utgifterna för verksamheten vid () uppgick till ca . ÖKS hanterade drygt 5 200 ärenden, en minskning med ca 1 700 ärenden jämfört med föregående år. avgjordes av alla ärenden och . Samtliga ärenden avgjordes . Nämnden biföll av det totala antalet inkomna ärenden. Tillgängligheten hos nämnden har varit god. har telefontid under hela arbetsdagen och några svårigheter för allmänheten att komma i kontakt med nämnden har inte framkommit. Under avsnittet görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet mot bakgrund av de indikatorer som har redovisats i avsnitt 3.5. Målen för studiestöden är, som angetts tidigare, att studiestöden ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. De ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Studiestöden ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. För studier som påbörjas –2014 får den högre bidragsnivån även lämnas inom ramen för den tillfälliga satsningen på vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–för behörighets- 3.6.1Studiestödets rekryterande effekt givande studier på grundskolenivå eller gymna- Studiestödet ska verka rekryterande till studier och bidra till ett högt deltagande i utbildning. Antalet studerande med studiehjälp har fortsatt att minska, vilket kan förklaras av minskande ungdomskullar. studerade totalt ca 472 000 personer med studiemedel, vilket är en ökning med ca 4 800 personer . Antalet vuxna studerande med studiemedel på grundskolenivå var i stort sett oförändrat . har antalet studiemedelstagare på grundskolenivå varierat mellan 22 800 och 24 100 . Antalet vuxna studerande med studiemedel på gymnasial nivå ökade dock med ca 2 500 och uppgick till 112 600 . Antalet studiemedelstagare på denna nivå har också varierat mer, mellan 105 200 och 114 700 , . Variationen beror till stor del dels på att det tillkom fler utbildningsplatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) –2013, dels på att den tillfälliga satsningen på den högre bidragsnivån inom yrkesvux är avslutad. Den högre bidragsnivån inom studiemedlen syftar till att rekrytera studerande med kort utbildningsbakgrund till studier. Antalet studerande på grundskolenivå med den högre bidragsnivån, 13 300 , var oförändrat jämfört med föregående år. Även andelen studiemedelstagare med den högre bidragsnivån, , var oförändrad. Antalet studerande på gymnasial nivå med den högre bidragsnivån, 33 000, har dock ökat något . Även andelen studiemedelstagare med den högre bidragsnivån på gymnasial nivå, , har ökat något. har antalet studerande med den högre bidragsnivån minskat med på grundskolenivå medan antalet har ökat på gymnasial nivå. Totalt sett har antalet studerande med den högre bidragsnivån ökat . Ökningen kan sannolikt delvis förklaras av de tillfälliga satsningarna på den högre bidragsnivån . Antalet ungdomar med det högre bidraget uppgick till 4 200 , vilket var en ökning med nästan 1 100 ungdomar jämfört med . Den stora ökningen kan sannolikt till stor del förklaras av att satsningen nu fått ett större genomslag och i större utsträckning når den avsedda målgruppen. Statistik från visar att antalet sökande till högskolan fortsätter att öka men att antalet som antogs minskade jämfört med föregående läsår. Trots detta har antalet studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå aldrig varit högre, vilket bedöms bero på demografiska faktorer och det rådande arbetsmarknadsläget för ungdomar. till åldersstrukturen så har andelen studiemedelstagare minskat efter att ha ökat kontinuerligt . ökar i stället andelen studiemedelstagare som är i åldern 25–. Minskningen av gruppen beror främst på att ungdomskullarna som lämnar gymnasieskolan blir mindre, och att det därför inte längre sker ett lika stort tillskott av yngre studerande. är dock mer än hälften av studiemedelstagarna () . har i jämförelse med de flesta andra länder ett generöst system för finansiering av studier utomlands. Detta bidrar till att har en hög andel studerande som förlägger delar av eller hela sin utbildning utomlands. Det är betydelsefullt att studiestödssystemet fungerar effektivt även vid utlandsstudier och att utlandsstudier underlättas. Antalet utlandsstuderande med studiemedel, 33 600 , var det högsta antalet . Det var också det som antalet ökade med ett minskande antal. Ökningen i antal beror sannolikt på att det är stora ungdomskullar som har lämnat gymnasieskolan . Antalet sökande per plats vid svenska utbildningar kan antagligen också förklara ökningen. För att studiemedlet ska ha en rekryterande verkan är det viktigt att studiemedlets värde står sig i relation till kostnadsläget i samhället. En jämförelse med konsumentprisindex som CSN har gjort visar att studiemedlets allmänna köp- kraft var den högsta sedan studiemedelssystemet infördes . De höjningar av studiemedlens lånedel som skett 2010 och 2011 har bidragit till den ökade köpkraften. Lånebenägenheten har minskat sedan studiestödsreformen . Den långsiktiga minskningen av lånebenägenheten kan bl.a. förklaras av att de studerande efter studiestödsreformen gör en mer rationell bedömning av kostnaderna för lånet. har dock lånebenägenheten ökat med och 2013 var den . Förändringen är liten så det går ännu inte att prata om ett trendbrott. Åldersstrukturen på studiemedelstagarna har dessutom förändrats vilket kan förklara utfallet. Studerande under studerande är de som mest sällan tar lån. Yngre studerande har ofta stöd från föräldrar som bidrar ekonomiskt till den studerandes uppehälle . Äldre studerande har oftare än andra ekonomiskt stöd från partner eller arbetsinkomster. Inom studiemedelssystemet finns det ett tilläggslån som syftar till att rekrytera något äldre studerande som har arbetat till studier. Antalet och andelen studerande med tilläggslån har minskat trots att antalet studerande med studiemedel har ökat. Detta kan främst förklaras av åldersstrukturen på studiemedelstagarna. Antalet studerande som är , och som därmed inte kan få tilläggslån, har ökat mer än antalet äldre studerande . har dock andelen studiemedelstagare minskat på eftergymnasial nivå. Detta kan förklara att antalet studerande med tilläggslån är oförändrat jämfört med . Studiestödet är ett viktigt verktyg för att öka deltagande i och bredda rekryteringen till utbildning. Dessutom är studiestödet en betydelsefull faktor för att möjliggöra omställning i arbetslivet. Antalet studiestödstagare på samtliga utbildningsnivåer kan fortsatt anses vara på en hög nivå. Mot bakgrund av de indikatorer som redovisats är den samlade bedömningen att målet om studiestödets rekryterande effekt har uppfyllts. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Inom studiestödssystemet finns det flera olika stödformer som syftar till att utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen. Studiestödet ska verka selektivt rekryterande, dvs. studiestödet ska göra att individer från vissa grupper påbörjar studier som annars inte skulle ha gjort det. Studerande inom gymnasieskolan kan få ett extra tillägg som syftar till att öka möjligheterna för ungdomar i inkomstsvaga hushåll att studera och därmed undanröja sociala hinder för utbildning. Resultaten visar att ett ökat antal studerande fick det extra tillägget. Ökningen av det extra tillägget har varit tydligast för familjer med mycket låga inkomster. Denna utveckling fortsatte . Resultatet av en undersökning som CSN genomförde visar att gruppen med extra tillägg har genomgått andra förändringar . Det är nu oftare fråga om studerande barn i nyanlända familjer eller ensamkommande flyktingbarn, jämfört med tidigare då de studerande levde i hushåll med en ensamstående förälder. En hög andel är också födda i med utrikes födda föräldrar. En viktig förklaring till gruppens förändring är att inkomstgränserna för att få extra tillägg inte har förändrats . Detta har inneburit att familjer med realinkomster som tidigare gav rätt till extra tillägg kan beviljas stödet. Det extra tillägget har setts över inom ramen studiehjälpsutredning (U 2012:02, dir. 2011:122). Utredningen har lämnat sitt betänkande Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52) som bereds inom . Studiemedlens rekryterande kraft varierar mellan olika studerandegrupper. En grupp som ofta anger att de inte skulle ha påbörjat studier utan studiemedel är studerande med barn. Inom studiemedelssystemet finns tilläggsbidraget till studerande med barn som syftar till att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer och underlätta för föräldrar att studera. Den minskning av studerande med tilläggsbidrag som skett mellan 2010–2012 har stannat av. Minskningen berodde på att antalet yngre studerande ökade som antalet äldre studerande minskade. Antalet studerande som fick tilläggsbidrag är nu oförändrat jämfört med 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Detta beror främst på att tillskottet av yngre studerande är lika stort. En högre andel av de studerande med högskoleutbildade föräldrar är mer benägna att påbörja studier även om studiemedlen inte funnits, jämfört med de studerande som har föräldrar med högst gymnasial utbildning eller motsvarande. Den tillfälliga satsningen, som innebär att arbetslösa ungdomar i åldern 20–kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlet, har fungerat utjämnande ur ett jämställdhetsperspektiv. Andelen med den högre bidragsnivån inom ramen för satsningen var kvinnor och män . Totalt sett var det annars kvinnor och män som studerade med den högre bidragsnivån . Andelen kvinnor respektive män med den högre bidragsnivån varierar beroende på studienivå. På grundskolenivån var det kvinnor och män medan det på den gymnasiala nivån var kvinnor och män. Skillnaden kan delvis förklaras av inkomstskillnader och därmed behovet av studiestöd. Den s.k. (U 2011:07) har i sitt betänkande vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20) visat att män som studerar på grundläggande nivå har högre inkomster från förvärvsarbete än kvinnor medan det omvända förhållandet råder på gymnasial nivå. Mot bakgrund av resultatet av de indikatorer som redovisats är bedömningen att målet om studiestödens utjämnande effekt har uppnåtts. 3.6.3Studiestödets effekt på samhällsekonomin Studiestödssystemet måste vara långsiktigt samhällsekonomiskt hållbart. Det är därför viktigt att de utbetalningar som görs från systemet är riktiga och att den del av studiestödet som består av lån återbetalas fullt ut. Nästan 1,5 miljoner personer i , varav kvinnor och män, har en studieskuld. Detta motsvarar ungefär en fjärdedel av befolkningen . Ökningen av antalet låntagare har fortsatt . Utgångspunkten för samtliga återbetalningssystem är att låntagarna ska betala tillbaka sina skulder. Alltför hårda krav på återbetalning får dock inte avskräcka från studier och motverka studiemedlens rekryterande effekt. Därför finns vissa trygghetsregler inbyggda i samtliga lånesystem. Antalet låntagare som får nedsättning av sitt årsbelopp ökade 2013 jämfört med föregående år och ökningen är den första . CSN har i en tidigare studie visat att många som har rätt till nedsättning av årsbeloppet låter bli att ansöka om detta. Det är som betalar av på sina lån i den takt som betalningsplanen föreskriver. Det är dock problematiskt om låntagare drabbas av betalningsproblem som skulle kunna undvikas om låntagaren i stället hade ansökt om nedsättning. Värdet av det skuldbelopp som avskrevs ökade jämfört med . Den största delen av ökningen kan hänföras till återbetalningspliktiga studielån som togs –2001. Även det avskrivna beloppet för annuitetslån ökade medan det fortsatt minskade för den äldsta lånetypen studiemedel. När det gäller annuitetslånen är de främsta orsakerna till avskrivning dödsfall och synnerliga skäl. har de beräknade osäkra fordringarna när det gäller den totala studieskulden och den utestående fordran i fråga om återkrav av studiestöd varit oförändrade jämfört med föregående år. Lånetypen studielån som togs mellan 1989–2001 står fortfarande för majoriteten, , av de osäkra fordringarna. De beräknade osäkra fordringarna varierar mycket mellan lånetyperna. Andelen bedöms som högst för den äldsta lånetypen studiemedel och som lägst för annuitetslån, vilket också var ett mål när det lånet infördes . Efter en samlad bedömning utifrån de redovisade indikatorerna fungerar nuvarande lånesystem i stort sett bra och har därmed en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Det finns dock fortfarande brister i systemet när det gäller de som är bosatta utomlands. Låntagare bosatta utomlands återbetalar sina lån i betydligt mindre omfattning än låntagare bosatta i . Av det totala belopp som debiterades låntagare bosatta utomlands betalades endast Det var en minskning med Nivån har dock varit relativt . av den totala fordran för dessa låntagare bedöms vidare som osäker. Tendensen att allt fler låntagare väljer att bosätta sig utomlands fortsätter. Det är därför fortsatt viktigt att komma till rätta med de problem som finns i återbetalningssystemen när det gäller utlandsbosatta återbetalare. För att nå målen för studiestödet krävs en studiestödsadministration som är ändamålsenlig och effektiv. För CSN har inneburit stora förändringar vad gäller utveckling av arbetssätt, kompetens och organisation. Arbetet med att förbättra resultaten inom myndighetens verksamhetsområden har fortsatt. Även om resultatet försämrats något inom vissa områden jämfört med , som var ett bra verksamhetsår för myndigheten, så fungerar myndigheten väl och har en effektiv och rättssäker ärendehantering samt servicenivåer som leder till att de studerande på ett korrekt och snabbt sätt får de stöd de har rätt till. ÖKS har nått ett bra resultat när det gäller hanteringen av överklaganden. Myndigheten har handlagt ärendena effektivt och handläggningstiderna har varit mycket tillfredställande. Studiestödssystemet i är och ska förbli ett av världens mest generösa. Studiestödet skapar möjligheter att studera vidare eller återuppta tidigare studier. På detta sätt bidrar systemet till att bygga vårt land starkare genom mer kunskap, mer kompetens och mer bildning. Regeringen föreslår att studiemedelsbeloppet ska höjas , i syfte att ge de studerande en bättre ekonomisk situation och förbättra deras möjligheter att fokusera på sina studier. Förslaget innebär att lånedelen höjs med ca per studiemånad, så att studiemedlens totalbelopp blir per studiemånad. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 medlet kommer därmed med bred marginal ha den högsta köpkraften sedan det infördes. För att stödja arbetslösa ungdomar avser regeringen att, stegvis , införa en 90- dagarsgaranti (se vidare utg.omr. 14, avsnitt 4.5). Som en viktig del av garantin avser regeringen att införa utbildningskontrakt för unga arbetslösa som inte har fullföljt sin gymnasieutbildning. Som ett led i införandet av utbildningskontrakt bör de möjligheter som finns för arbetslösa ungdomar i åldern 20–att under vissa förutsättningar få den högre bidragsnivån inom studiemedlen finnas kvar och framöver anpassas till hur garantin utformas. I syfte att locka fler personer att utbilda sig till lärare anser regeringen att den högre bidragsnivån inom studiemedlen även ska kunna lämnas för studier på den s.k. kompletterande pedagogiska utbildningen som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik. En förutsättning för ett samhällsekonomiskt hållbart och rättvist studiemedelssystem är en hög rättssäkerhet, låg risk för felaktiga utbetalningar och punktlig återbetalning av studielån. Regeringen avser att fortsatt följa utvecklingen och säkerställa att CSN:s arbete på dessa områden även framöver håller hög kvalitet. Jämställdhetsintegrering är en central strategi för att uppnå varaktiga resultat och skapa förutsättningar för att få ett brett genomslag för de jämställdhetspolitiska målen (utg.omr. 13, avsnitt 5.2). CSN är en av de myndigheter som har valts ut för att medverka i ett utvecklingsprogram i syfte att stärka och vidareutveckla jämställdhetsintegreringen (U2013/377/JÄM). Det pågår vidare en översyn av målen för studiestödet i syfte att tydliggöra jämställdhetsperspektivet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:1 Studiehjälp 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor.