prop · H2031d10 · 2014-10-23 00:00:00 — Enligt redovis- ning har stimulansbidragen bidragit till att ge grupper av vård- och omsorgs- personal ökade kunskaper om personcentrerad omvårdnad, rehabiliterande arbetssätt, läkemedel för äldre, kost och nutrition samt vikten av ett socialt innehåll i de äldres dagliga liv. Stimulans- bidragen har också möjliggjort teambaserat arbete i flera kommuner och landsting vilket bl.a. bidragit till ökad samverkan mellan kommuner och landsting. Kommuner och landsting har genomfört knappt 4 300 projekt med olika mål och innehåll som t.ex. att erbjuda aktiviteter vid mötesplatser för äldre, möjlighet till fysisk trä- ning, en trevligare måltidsmiljö och bättre ute- miljöer i särskilda boenden. Ungefär två tredje- delar av projekten har permanentats och blivit en del av ordinarie verksamhet. En sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre För att förbättra vården och omsorgen om de mest sjuka äldre har för- delats och genom överenskommelser med Kommuner och Landsting. Satsningen som sträcker sig fram har letts av en nationell äldresamordnare. I överenskommelsen fortsatte inriktningen att stödja kom- muner och landsting och andra aktörer i att utveckla ett gemensamt, långsiktigt och syste- matiskt förbättringsarbete. Medlen används bl.a. till att stimulera och uppmuntra en stärkt och intensifierad samverkan mellan kommuner och landsting med de mest sjuka äldres behov i cent- rum och en ökad användning av uppgifter från kvalitetsregister (se även Kvalitetsregistren). Bättre användning av läkemedel Läkemedelsanvändningen hos äldre har p.g.a. nya behandlingsmöjligheter ökat kontinuerligt . Den omfattande läke- medelsanvändningen kan innebära en påtaglig risk för biverkningar och läkemedelsinterak- tioner. En tydlig och allvarlig konsekvens av den omfattande läkemedelsanvändningen hos äldre är det faktum att en betydande andel, , av akuta inläggningar av äldre på sjukhus beror på läkemedelsbiverkningar. Ett resultatbaserat stöd för att förbättra läke- medelsanvändningen för äldre har utbetalats baserat på indikatorerna Olämpliga läkemedel, Adekvat användning av läkemedel mot psykos och Användningen av antiinflammatoriska läkemedel. En mer sammanhållen vård För att åstadkomma en mer sammanhållen vård och omsorg utifrån den äldres behov, har resul- tatbaserat stöd utbetalats till landsting och kommuner som minskar indikatorerna Undvik- bar sluten vård och Återinläggningar . Inom satsningen har också stöd betalats ut till kommun- och landstingsgemensamma utvecklingsledare som ska stödja och driva utvecklingen i de olika verksamheterna och till försöksverksamheter som bygger på samman- hållen vård och omsorg och helhetslösningar kring de mest sjuka äldre. Ytterligare informa- tion om satsningen på de mest sjuka äldre redo- visas under Hälso- och sjukvårdspolitik (avsnitt 4.4.5). Fler äldre är mer nöjda med äldreomsorgen genomför brukarunder- sökningar till äldre. genomfördes en nationell totalundersökning. Enkäter gick därmed ut till samtliga personer i med hemtjänst i ordinärt boende samt boende på särskilt boende. Totalt har 212 500 personer uppmanats att tycka till om sin äldre- omsorg. Sammanlagt svarade 140 000 personer. Andelen nöjda har ökat och fler än föregående år svarade att de är mycket nöjda med de insatser de får. Tabell 7.3 Hur nöjd eller missnöjd är du sammantaget med den hemtjänst du har/ditt äldreboende? Källa: , Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? En rikstäckande undersökning av äldres uppfattning om kvaliteten i hemtjänst och äldreboenden Kvinnor och män svarade att de sammantaget är lika nöjda med även om det finns några skillnader i resultaten för specifika frågor. Dessa skillnader är också små och inte statistiskt säkerställda, enligt . Svaren från de äldre i särskilda boenden är också relativt lika mellan kvinnor och män. Äldre med hemtjänstinsatser i ordinärt boende hade högst andel personer som sam- mantaget var ganska eller mycket nöjda, 89 pro- cent. Av äldre på särskilda boenden svarade att de var nöjda. Det var en ökning . under- sökning var de anhöriga också mer positiva till samarbetet mellan dem och äldreboendet res- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Trygghet var en avgörande faktor för att äldre skulle känna sig nöjda, i syn- nerhet på äldreboenden. Upplevelsen av att känna sig trygg hade ökat jämfört med , både inom och på de särskilda boendena. Centralt för att vara nöjd med hem- tjänsten var också upplevelsen av att personalen är bra på att utföra sina uppgifter, vilket de äldre i större utsträckning ansåg undersök- ning. Cirka nio av tio äldre kände förtroende för flertalet i personalen på de särskilda boendena. som hade hemtjänst och som bodde i särskilt boende ansåg att de sällan eller aldrig fick ett bra bemötande. Fler äldre var också nöjda med de aktiviteter som erbjöds på äldreboendena.19 De allra flesta kommuner i har ett pågående värdegrundsarbete inom äldreomsor- gen som innefattar värdighetsgarantier som instrument. Av framgår att 265 av landets kommuner har ansökt om och beviljats statsbidrag för presta- tioner i olika faser av utvecklingsarbetet. Minst 120 kommuner har utformat lokala vär- dighetsgarantier och minst 80 kommuner har inrättat lokala värdighetsgarantier. Arbetet med lokala värdighetsgarantier har varit ett långsiktigt förändringsarbete med syfte att förankra social- tjänstlagens värdegrund för äldreomsorgen i det dagliga arbetet med brukarna.20 Investeringsstöd till trygghetsbostäder och särskilda boendeformer Investeringsstödet till ny- och ombyggnad av särskilda boendeformer för äldre trädde i kraft . Från det att investeringsstödet inför- des och fram till har 9 449 särskilda boendeformer beviljats stöd och 19Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? En rikstäckande undersökning av äldres uppfattning om kvaliteten i hemtjänst och äldreboenden (2013). 20Prestationsersättning för lokala värdighetsgarantier i äldreomsorgen – Lägesrapport (2014). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 av landets kom- muner bedömer att de har balans och ett över- skott på bostäder i särskilda boendeformer för äldre. Det är en ökning jämfört med föregående år då av kommunerna uppgav att behovet av särskilda boendeformer var täckt. Enligt kommunernas bedömningar kommer det att tillkomma 5 000 bostäder i särskilda boen- deformer för äldre under 2014 och 2015.21 ges även investe- ringsstöd till trygghetsbostäder. Med trygghets- bostäder avses bostadslägenheter och utrymmen för de boendes måltider, samvaro, hobby och rekreation och där det finns personal som dagli- gen på olika sätt kan stödja de boende under vissa angivna tider. Bostäderna ska innehas av personer som fyllt . har 1 928 trygghetsbostäder beviljats stöd och färdigställts. Cirka 80 kommuner bedömer att det kommer att påbörjas drygt 2 200 trygghetsbostäder genom nybyggnad, ombyggnad och omvandling av särskilda boendeformer – 2015.22 Förstärkt grundläggande kompetens i äldreomsorgen inom ramen för Omvårdnadslyftet Omvårdnadslyftet är en utbildningssatsning för äldreomsorgens medarbetare som pågår –2014 och som omfattar . Syftet är att stärka den grundläggande kompe- och öppnades även möjligheten att söka kurser för specialiserad kompetens. Från blev också personal som, med stöd av socialtjänstlagen, arbetar med personer med funktionsnedsättning, berättigade att söka medel. Utnyttjandegra- den har sedan satsningens två första år ökat från till . Sedan starten har ca 17 000 personer påbörjat utbildningsinsat- ser inom ramen för Omvårdnadslyftet. 21Bostadsmarknadsenkäten (2014) och statistik från . 22Bostadsmarknadsenkäten (2014) och statistik från . fördelade till 202 kommuner för utbildningsinsatser. Ledarskapsutbildning för chefer i äldreomsorgen har också haft i uppdrag att upp- handla en ledarskapsutbildning på högskolenivå för chefer inom äldreomsorgen. inleddes en statlig satsning på ledarskapsutbild- ning för chefer i äldreomsorgen. Syftet är att höja kompetensen och statusen för dem som leder arbetet inom äldreomsorgen. Socialstyrel- sen har fått i uppdrag att administrera och följa upp utbildningen som motsvarar 30 högskole- poäng. hade ca 800 ledare inom äldreomsorgen påbörjat utbildningen. Utbildning i värdegrundsarbete för arbetsledare och webbutbildning om värdegrunden har haft i uppdrag att stödja utbildning i värdegrundsarbete inom äldre- omsorgen. slutförde 2 110 arbetsledare inom äldreomsorgen kursen Att leda och arbeta utifrån den nationella värdegrun- den inom äldreomsorgen. Arbetsledare från 215 av landets 290 kommuner har deltagit. Dess- utom har ca 300 arbetsledare slutfört en för- djupningsutbildning. Kurserna motsvarar 7,5 högskolepoäng vardera. har även utvecklat en webbutbildning om den nationella värdegrunden som sedan starten fram till har genomgåtts av ca 1 500 personer. Genom Svenskt demenscentrum har över 54 000 personer genomgått en webbaserad utbildning om personcentrerad omvårdnad för personer med demenssjukdom. Bättre vård för de mest sjuka äldre har årliga överenskommelser ingåtts mellan regeringen och Kommuner och Landsting kring vård och omsorg om de mest sjuka äldre. I dessa överenskommelser har stats- bidraget inriktats mot att stödja kommuner och landsting och andra aktörer i att utveckla ett gemensamt, långsiktigt och systematiskt förbätt- ringsarbete med fokus på en förbättrad kvalitet och en mer sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Som en del av detta har pres- tations- och resultatbaserade statsbidrag utbeta- lats till kvalitetsregister med syfte att fler regi- strerar uppgifter i kvalitetsregistren inom äldre- omsorgen. Genom systematisk dokumentation av det arbete som genomförs leder kvalitets- registren till ett mer strukturerat arbetssätt. Resultaten av vården synliggörs samt möjliggör jämförelser mellan verksamheter och bidrar på så sätt till utvecklingsarbetet. Förbättrad vård i livets slutskede Genom kan brister i vården i livets slutskede identifieras och tas om hand. Knappt 55 000 individer registrerades , vilket är av alla förväntade dödsfall i landet. fick 2 500 kvinnor och män ett bättre omhän- dertagande i slutet av livet. Av landets kommu- ner klarade 108 av dem målet att förbättra vården med i genomsnitt för bryt- punktsamtal, smärtskattning, munhälsa och ordination av injektionsmedel mot ångest. Det var 44 kommuner som klarade av motsvarande förbättring med . Genom kvalitetsregistret Senior alert kan perso- ner, eller äldre som får vård och omsorg erbjudas riskbedömning för fall, undernäring, trycksår och munhälsa. Vid konstaterad risk sätts minst en åtgärd in. klarade 130 av landets kommuner målet att riskbedöma av de som bor i särskilt boende eller kortidsboende och planera förebyggande åtgärd. Samtliga landsting och 285 kommuner har del- tagit. I fyra av landets kommuner är endast pri- vata vårdgivare anslutna. En enda kommun står utanför. Genom Senior alert finns en nationell och gemensam databas. Den ger underlag för att utvärdera och jämföra olika enheters arbete med att förebygga skador. Med hjälp av Senior alert utvecklas nya förebyggande arbetssätt. Registre- ringen är bara en del. Varje registrerad risk ska också leda till utredning och åtgärder som följs upp. Resultat på enhetsnivå visar att arbetssättet leder till bättre livskvalitet för sjuka äldre. har 370 000 individer registrerats i registret, kvinnor och män. gjordes i medeltal 25 000 riskbedömningar med registrering i Senior alert. Exem- pelvis har 65 600 munhälsobedömningar genomförts i 209 kommuner och 19 landsting. Förebyggande åtgärder och uppföljning har ökat från . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tidig upptäckt, utredning och diagnos (SveDem) är ett nationellt kvalitetsregister som används för att säkerställa och utveckla demensvården för män och kvinnor. De kvalitetsindikatorer som regi- streras är t.ex. att en demensutredning görs enligt de nationella riktlinjerna, att behandling med demensläkemedel för vissa typer av demenssjukdom ges och att boende med svår demenssjukdom erbjuds vid enheter som är sär- skilt anpassade för personer med demenssjuk- dom. Tidig upptäckt, utredning och diagnos kan lindra sjukdomen och ge god vård och på så sätt fler år med bibehållen självständighet. På mindre än har antalet vårdcentraler som registrerar utredningar ökat från 90 till 814. registrerades närmare 4 000 demensutredningar i primärvården. BPSD ersätter läkemedel med omsorg Svenskt register för Beteendemässiga och Psy- kiska Symptom vid Demens (BPSD) registrerar beteendemässiga och psykiska symptom vid demens. Behandlingsmetodiken bygger på en skattning av symptom som bemöts med åtgärder för att följas upp med en ny skattning. Registret startade och 2013 deltog 265 kommuner i registret, som ett resultat av den statliga ersätt- ningen. Antalet anslutna enheter har gått från ca 1 160 till 2 975 . Resultat från deltagande verksamheter visar att omvård- nad ersätter läkemedel, fallskador minskar och att användningen av neuroleptika kan halveras.23 Sociala utvecklingskommissonen () höll sin 52:a session i . Lik- som föregående år var mötestemat Promoting empowerment of people in achieving poverty eradication, social integration and full employ- ment and decent work for all. höll vid mötet två anföranden, ett på huvudtemat och ett i paneldebatten om familjefrågor. Kommissionen enades om sex resolutioner för vidarebefordran 23 Resultatrapport Bättre liv för sjuka äldre (Kommuner och Landsting, 2013). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 till Economic and () för formellt antagande, varav en resolution handlade om äldrefrågor. Det sjätte mötet i on Ageing inom UNECE (United Nations Economic Commission for Europe) hölls i . På mötet togs bl.a. beslut om arbetsprogrammet för perioden –2017 där ett fortsatt regionalt genomförande av MIPAA (Plan of Action on Ageing) ingår. MIPAA antogs i och är en omfattande handlingsplan för rege- ringar och det civila samhället i arbetet med att bygga ett samhälle för alla åldrar. På mötet gavs även information om att riktlinjer för den tredje översynen av denna handlingsplan kommer att färdigställas och omfatta perio- den –2017, med förväntad rapportering från länderna . beslutade för mänskliga rättigheter () om en resolution med mandat att tillsätta en oberoende expert med uppdrag att öka kunskapen kring rättighetssitua- tionen för äldre, vilket ligger i linje med position. Arbetsgrupp om utvecklingen av äldreomsorg har en arbetsgrupp under trygghet arbetat på en rapport om utvecklingen av äldreomsorg i ett åldrande . har varit ordförande i arbetsgruppen. Rapporten tar sin utgångspunkt i de utmaningar som länderna ställs inför till följd av den demografiska utvecklingen med ökade krav på långsiktiga insatser. De nyckelbudskap som lyfts fram i rapporten tar upp vikten av förebyggande insatser och förbättrad kvalitet och effektivitet i de insatser som erbjuds äldre samt utvecklingen vad gäller välfärdsteknik och värdet av en förbättrad samverkan mellan hälso- och sjukvård och social omsorg. Rapporten antogs av rådet för sysselsättning och socialpoli- tik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor (EPSCO) . Den nationella brukarunderundersökningen av vården och omsorgen 2013, som var en totalundersökning, visar att ande- len nöjda brukare har ökat . Detta är glädjande men utmaningarna är fort- farande många. Kvaliteten i äldreomsorgen måste höjas ytterligare. Kvaliteten ska vara så hög att de äldre inte behöver komplettera omsorgen genom att köpa tilläggstjänster för att uppnå skälig standard och att anhöriga till äldre inte ska behöva gå ner i arbetstid för att kom- pensera för brister i omsorgen. Äldre ska ha samma rätt som alla andra att påverka sitt liv och sin vardag och de ska kunna känna sig trygga både i sitt boende och med att den personal de möter har rätt kompetens. Möjligheten att välja är positiv men den får inte medföra att ambitionerna för omsorgens kvalitet minskar. Samtliga omsorgsverksamheter måste nå upp till en grundläggande kvalitetsnivå så att alla äldre och deras anhöriga kan känna trygghet oavsett utförare. Vidare har upphand- lingskompetensen ökat i landets kommuner till följd av utbildningssatsningen på detta område. Det finns fortfarande en utvecklingspotential när det handlar om att involvera idéburna organi- sationer inom vård och social omsorg som be- drivs inom lagen om valfrihetssystem (LOV). Regeringens stimulansmedel för att utveckla eHälsa i har bidragit till att ett utvecklingsarbete nu bedrivs i kommunerna. bedömer dock i rapporten hälsa i kommunerna avseende 2014 att kommu- nerna har behov av fortsatt stöd för att kunna fortsätta utvecklingen inom e-hälsoområdet. Många kommuner kan inte visa tydliga resultat i sina verksamheter. uppmärk- sammar särskilt att av landets kom- muner ännu inte påbörjat processen att byta till digitala trygghetslarm. En särskild satsning har genomförts –2014 för att stärka kvaliteten, effektiviteten och samordningen i omsorgen om äldre. Bland annat har en särskild satsning gjorts för att förbättra vården och omsorgen om de mest sjuka äldre genom att bl.a. säkerställa sam- verkan mellan kommuner och landsting samt satsningar på kvalitetsregister och utfasningen av olämpliga läkemedel. Satsningen har lett till tyd- liga resultat men fortfarande finns mycket att göra för att öka kvaliteten inom omsorgen. Utbildningssatsningar bland personal och chefer inom äldreomsorgen har enligt Socialsty- relsen bidragit till stärkt kompetens. Andelen personal med grundläggande utbildning för vård och omsorg har enligt Äldreguiden ökat från 2013 i särskilt boende och från till när det gäller hemtjänst. De satsningar som gjorts för att stärka kun- skapen om och användningen i verksamheten av den nationella värdegrunden har enligt Socialsty- relsen bidragit till större gemensamma utbild- ningssatsningar i verksamheterna som därmed också kunnat fokusera på värdegrundsarbetet. De kommuner som påbörjat värdegrundsarbete med stöd av statsbidragen har uppgett att de kommer att fortsätta stödja utvecklingen av värdegrundsarbetet i äldreomsorgen. utvärdering av investeringsstödet till äldrebostäder visar att stödet sannolikt med- verkat till att det inte försvinner platser i sär- skilda boendeformer i samma takt som . Ett ökat antal anpassade bostäder för äldre, t.ex. trygghetsbostäder, kan även öka antalet flyttkedjor, dvs. rörligheten på bostads- marknaden. Nuvarande investeringsstöd för boende för äldre fortsätter fram . 7.6Resultatredovisning – individ- och familjeomsorg 7.6.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultatet är följande: –öppna jämförelser inom områdena stöd till brottsoffer, missbruks- och beroendevår- den, ekonomiskt bistånd, sociala barn- och ungdomsvården, och hemlöshet och ute- stängning från bostadsmarknaden, –tillsyn, t.ex. Tillsynsrapport vik- tigaste iakttagelser 2013 (Inspektionen för vård och omsorg 2014), –kartläggningar, t.ex. Ensamkommande barns och ungas behov (2013) och Kartläggning av skyddade boen- den i (2013), –uppdragsrapporter, t.ex. Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst Lägesrapport (Socialsty- relsen 2014), –antalet barn och unga placerade utanför det egna hemmet och kostnader för detta, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 –utbetalt ekonomiskt bistånd och antal biståndsmottagare, –andel unga vuxna (18–) med ekono- miskt bistånd, –antal personer med frivil- lig- eller tvångsvård/behandling efter om- vårdnad/vårdform uppdelat på kön, och –antalet barn som berörts av avhysning. Målen för individ- och familjeomsorgen är över- gripande och en rad olika faktorer påverkar utvecklingen och måluppfyllelsen. Ansvaret för individ- och familjeomsorgens verksamhet ligger huvudsakligen hos kommuner och landsting. Statens insatser syftar till att förstärka huvud- männens arbete för att stärka kvaliteten inom individ- och familjeomsorgen. Effekterna av de statliga insatserna är svåra att avgränsa från effekterna av andra offentliga insatser. Kommunernas kostnader för insatser till barn och unga var totalt 2013 (15,2012, 15,0 miljarder kro- nor 2011). Tabell 7.4 Kommunens kostnader för insatser till barn och unga Källa: , Kommunernas och landstingens bokslut – verksamhetsindelat, OE 25 . Kommunernas och landstingens verksam- hetsindelade bokslut , OE 30 . Kommunernas och landstingens verksamhetsindelade bokslut , OE 30 . Fördelningen av de totala kostnaderna är hämtade från tabell från Räkenskapssammandragen, SCB. Kommunernas finanser 2012, 2013, Rikstotal, RS för kommuner. Personligt stöd den vanligaste öppenvårdsinsatsen hade ca 29 000 barn och unga en eller flera av de öppenvårdsinsatser som redovisas. Fler pojkar än flickor hade öppenvård- sinsats, var pojkar och flickor. Det är tre insatser enligt socialtjänstlagen som redovisas: strukturerade öppenvårdspro- gram, behovsprövat personligt stöd och kon- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 taktperson eller kontaktfamilj. Behovsprövat personligt stöd var den öppenvårdsinsats som flest barn och unga berördes av 2013. Omkring 27 100 barn och unga fick den insatsen . Ungefär 18 800 barn och unga hade kontaktperson eller kontaktfamilj och ca 10 700 fick insatsen strukturerat öppenvårdsprogram.24 Antalet placerade barn och unga i familjehem och hem för vård eller boende (HVB) fortsätter att öka Antalet barn och unga som får någon form av heldygnsinsats fortsätter att öka. Nära 32 600 barn var placerade utanför hemmet av social- tjänsten . Fler pojkar än flickor berördes av någon typ av heldygnsinsats. Ande- len pojkar av de barn som var placerade var , och andelen för flickor var . hade ca 22 700 barn och unga heldygnsinsats. Familjehem var den vanligaste placeringsformen bland barn och unga med insats oavsett kön. av de som vårdades enligt socialtjänst- lagen och av de som vårdades enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) var placerade på familjehem . Det var ungefär 12 900 barn och unga som påbörjade heldygnsinsatser enligt socialtjänst- lagen och/eller LVU . Av dem var ca 10 000 barn och unga nytillkomna. För barnen i åldern 13–har andelen som påbörjat hel- dyngsinsats ökat kraftigt , då främst bland pojkar. Ökningen utgörs till största delen av pojkar med annan vårdnadshavare än förälder eller förordnad vårdnadshavare. En tänkbar förklaring till ökningen är därför att den utgörs av ensamkommande barn.25 Antalet ensamkommande barn ökar Antalet ensamkommande barn som ansökte om asyl i fortsatte att öka till knappt 3 900 asylsökande. 24Barn och unga – insatser Vissa insatser enligt socialtjänstlagen (SoL) och lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU)(2014). 25Barn och unga – insatser Vissa insatser enligt socialtjänstlagen (SoL) och lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU)(2014). innebar det en ökning av antalet ensamkom- mande barn med och med 45 pro- cent jämfört med . Omkring en tredjedel av de ensamkommande barnen kom från Afgha- nistan, vilket var en betydligt lägre andel jämfört med . Den näst största gruppen kom från och utgjorde av de sökande. I likhet var av barnen pojkar. har 2 500 ensamkommande barn ansökt om asyl, vilket är en ökning i förhållande till . (SiS) drev 25 ung- domshem med sammanlagt 653 plat- ser, inklusive platser för sluten ungdomsvård (645 platser ). Antalet omhänder- tagna flickor och pojkar är i stort sett oförändrat jämfört innan. Totalt gjordes 1 228 utskrivningar efter vård enligt LVU, varav gällde flickor. Ytterligare 53 utskriv- ningar gjordes efter frivillig vård enligt social- tjänstlagen, av dessa gällde flickor. I genomsnitt varade vården enligt LVU eller socialtjänstlagen i 140 vårddygn (148 vårddygn 2012).26 Antalet ungdomar som skrevs in för vård enligt lagen (1998:603) om verkställighet av slu- ten ungdomsvård (LSU) har stabiliserat sig på en historiskt låg nivå (42 stycken ungdomar , 44 ungdomar och 78 ungdo- mar ). Den genomsnittliga strafftiden vid frigivning ökade något, från 2012 2013.27 Tillsynen av HVB inklusive de särskilda ungdomshemmen