prop · H103240 · 2014-06-17 00:00:00 — Om fortsättningsansökningarna, för projektens andra och tredje år, exkluderas och bifallsfrekvensen beräknas för enbart nya ansökningar uppgår den till . Det är den högsta bifallsfrekvensen i modern tid. 4 Fördelning av stöd 2013 Som redovisats i kapitel 3 fördelade Arvsfondsdelegationen sammanlagt till 386 projekt . I det följande redovisas fördelningen av medel inom de av regeringen prioriterade områdena. Vidare redovisas det fördelade stödet på målgrupperna barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning och därefter fördelningen av lokalstöd. Slutligen presenteras Årets guldkorn 2013. På – – finns en projektdatabas med beskrivningar av samtliga projekt som fått medel ur Allmänna arvsfonden . Information om projekten finns även på den community, dvs. ett socialt forum på nätet för arvsfondsprojekt och deras intressenter, som delegationen lanserade 2011. Communityn beskrivs närmare under kapitel 6. Projekt inom de prioriterade områdena I det följande presenteras översiktligt projekt inom de åtta områden som regeringen angett som prioriterade i sin skrivelse till (skr. 2012/13:172). Av tabell 11 framgår att nästan av beslutade medel har gått till projekt inom de av regeringen prioriterade Det motsvarar av de medel Arvsfondsdelegationen till antal var 370 av de projekt som beslutades inom de prioriterade områdena. av samtliga projekt. Projektfördelning inom de prioriterade områdena Främjande av psykisk och fysisk hälsa Motverka våld, trakasserier och mobbning Föräldrastöd och främjande av ett stärkt föräldraskap Information och tillämpning av FN:s konvention om rättigheter för personer med Exempel på projekt inom de prioriterade områdena som Regeringen har identifierat åtta områden som bör prioriteras vid De prioriterade områdena har många beröringspunkter sinsemellan, och ett och samma projekt kan innehålla delar som rör flera områden. Samtliga prioriteringar gäller för fondens tre målgrupper – barn, ung- domar och personer med funktionsnedsättning – om inget annat anges eftersom de tre målgrupperna har mycket gemensamt och eftersom ett och samma projekt kan beröra fler än endast en av målgrupperna. Regeringen vill i sammanhanget understryka att målgruppen personer med funktionsnedsättning även omfattar vuxna och äldre personer. Utöver nedan angivna områden bör medel liksom tidigare kunna ges till utvecklingsprojekt inom områden som inte kan förutses. angeläget att ge utrymme för organisationernas egna initiativ till utveck- lingsprojekt inom nya områden. Projekt som syftar till ökad delaktighet i kulturlivet Ungdomar håller drömmen vid liv vill Gospel utarbeta en modell där unga av gospelsången som metod och Man vill inspirera ungdomar att identifiera och reagera på problem som finns i vår samtid. Projektet syftar även till att ungdomar ska bli uppmärksammade om hur man kan bemöta varandra på ett tolerant och respektfullt sätt, oavsett hudfärg, religion, sexuell läggning eller musiksmak. Målgruppen är framförallt elever i årskurs 9 samt delvis konfirmandgrupper runt om i . Tre färdigutbildade ungdomsledare är tänkt att utbilda totalt femton nya ungdomsledare för att dessa i sin tur ska nå cirka 3 000 ungdomar. Ungdomsledarna har tillsammans med skolungdomarna i de pilotprojekt som genomförts 2011, utformat visionen för projektet. Där har nya idéer och upplägg testas för att utforma ramverket till arbets- processen på respektive skola framöver. Förebilden är och hans tal I have a dream. Hans tankar ska förflyttas till dagens ungdomars musik, deras tankar och aktuella händelser lokalt eller i världen. Skolorna arbetar olika länge med dessa ingredienser och förbereder sitt deltagande innan föreställningen. Efter projekttiden är det tänkt att Gospel med hjälp av det framtagna metodmaterialet ska fortsätta att driva projektet med hjälp av bland annat Rektors- akademin och sitt upparbetade nätverk av skolor runt om i Projekt som syftar till att motverka våld, trakasserier och mobbning Syftet med projektet som (Kriminellas Revansch i Samhället) i driver är att starta upp ett program för unga kvinnor, 18–, som har en önskan om en förändrad livsstil, fri från alkohol/droger och kriminalitet. Målet är att starta upp ett motivationsboende för den målgrupp som oftast är utsatt för våld i nära relationer med en närstående med bakgrund i gängkriminalitet. Förutom motivationsprogram med placering på boendet eller dagverksamhet för de unga kvinnor som inte har möjlighet att flytta till boendet så ska man även erbjuda deras barn en plattform där de får möjlighet att delta i öppet hus och stödgrupper. I samband med detta kommer man att erbjuda mammorna verktyg för att stärka sitt föräldraskap tillsammans med en rad organisationer och myndigheter som är med i projektet som samarbetspartners. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktions- nedsättning Stiftelsen driver projektet att på en webbsida samla och dokumentera användbara tips och metoder som assistansanvändare och assistenter tillsammans har utvecklat för att underlätta vardagsaktiviteter och medmänskliga relationer. De tips som läggs in på webbsidan (Assistanstips) ska vara beprövade och vara av mer bestående karaktär. Tipsen ska stödja assistansanvändare i sin arbetsledarroll och hjälpa användarna att på ett bra sätt kunna delta i familje- och samhälls- livet. På sidan ska det även finnas exempel på metoder och knep som kan förbättra assistenternas arbetsmiljö. De goda tipsen och råden ska inhämtas från erfarna assistenter och från assistansanvändare. Mål- sättningen är att Assistanstips ska ses som en tipsbank där man kan hitta flera tips och råd om olika metoder och modeller som visat sig fungera Skr. 2013/14:240 för andra assistansanvändare och assistenter. Med hjälp av dessa råd kan assistansanvändare och assistenter pröva sig fram för att hitta den metod som passar bäst. Information och tillämpning av Förskolebarn med annat modersmål än svenska projekt är att ta fram ett program som riktar sig emot förskolebarn och föräldrar med utländsk bakgrund. Tillsammans med barn, föräldrar och pedagoger ska metoder och ett läromedel som kan användas i förskolan och eller i hemmet tas fram. Projektets mål är att den nya metoden ska aktivera och engagera barnens föräldrar i modersmålsundervisningen utöver att vara ett lärofyllt och roligt redskap för barnen. Genom att ha ett bra och utvecklat modersmål kommer barnen enklare att kunna ta till sig ett andraspråk och det ska ske genom lek och samspel med föräldrarna. Projekt som syftar till föräldrastöd och främjande av ett stärkt föräldraskap Projektet familjestöd på handlar om att stärka utrikesfödda föräldrar i deras föräldraroll i enlighet med deras egna önskemål. Målet är att nå minst 480 utrikesfödda föräldrar med före- läsningar, ledarutbildningar och studiecirklar, samt att anordna en in- ledande och avslutande konferens i samarbete med Rädda barnen, korsets medlemmar, etniska föreningar samt föräldraföreningar i . Projektet vill även nå svårnådda föräldrar och inte bara nyanlända, utan alla som önskar och har behov av stöd i sin föräldraroll. Projektet räknar med att nå minst 480 föräldrar i olika utbildnings- insatser. Projektet är ett samarbete mellan Röda Korset, Folkrättskretsen, samt föräldraföre- ning. Projekt som syftar till att öka demokrati och delaktighet Låt Stå-Antirasism på schemat Projektet syftar till att utveckla nya metoder och verktyg för aktivt arbete mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering i grundskolor årskurs 7 till 9 och gymnasieskolor. Projektet kommer att ta fram ett läromedel som kan användas på skoltid. Lärare och elever från ett antal skolor kommer att vara delaktiga i processen med att ta fram läromedlet. Metoden för projektets arbete i skolorna går ut på att kombinera ny förståelse och ökade kunskaper med praktiskt görande – att inte enbart identifiera problem utan också göra eleverna till en del av lösningen genom att de genomför egna projekt för att påverka det de själva identifierat som brister i likabehandlingsarbetet. stärkas och stödjas i att själva hantera, bemöta och förebygga uttryck av rasism i klassrummen. Projektet kommer att utveckla en interaktiv plattform på internet för att samla läromaterialet och erfarenheter från 2013/14:240 olika lokala skolprojekt samt möjliggöra interaktion mellan elever och lärare vid olika medverkande skolor. Genom samarbetet med Mång- kulturellt Centrum (MKC) i tar projektet avstamp i den senaste forskningen för att utveckla nya metoder för aktivt arbete mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Projektet genomförs år 1 i och och ska spridas brett år 2 och 3. Projekt som syftar till att främja fysisk och psykisk hälsa Syftet är att utveckla en stödverksamhet för universitetsstuderande som lider av psykisk ohälsa. Projektet ska erbjuda det sociala stöd och den struktur som deltagarna behöver för att kunna genomföra sina studier och sedan klara att ge sig ut i arbetslivet. Projektet räknar med att ha 20 studerande deltagare per termin. Studenterna rekryteras i samarbete med studenthälsan, studievägledning och studentkårerna som är knutna till . Deltagarna erbjuds handledning och studieplats samt en social plattform i . Projekt som syftar till att öka tillträde till arbetsmarknaden Detta projekt syftar till att arbetskvalificera minst 30 ungdomar, , som befinner sig allra längst bort från arbetsmarknaden och som är synnerligen svåra att nå med befintliga insatser. De ska bryta ett negativt beteende till att bli positiva förebilder, som tar ansvar för sin stadsdel. Detta sker genom att de deltar i en så kallad coop-utbildning, det vill säga varvar arbete med studier, vilket leder till gymnasiekompetens, yrkesexamen och arbetslivserfarenhet. Vid projektets slut ska de ha ett CV med arbetslivserfarenhet och referenser, gymnasieutbildning via folkhögskola eller komvux. Därtill ska de också engagera och på- verka områdets yngre i positiv riktning som goda förebilder och framförallt fånga upp dem som befinner sig i riskzon. Arbetet utförs både på stadsdelens grundskolor och som fält/fritidsarbete inom stadsdelen och , vilket omfattar cirka 500 ungdomar. Vid projektets slut ska konceptet finnas i alla stadsdelar i . 4.2Verksamhet till förmån för barn beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelningen av till verksamhet för barn , se tabell 12. Det innebär en ökning med () jämfört med . Den största ökningen hänför sig till ändamålet fritid/idrott. Antalet projekt med barn som målgrupp ökade jämfört med . Verksamhet till förmån för barn , (särskild satsning) (särskild satsning) Förebyggande av brott, våld och mobbning Barn i utsatta situationer I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa. 4.3Verksamhet till förmån för ungdomar 12–25 år beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av till projekt med målgrupp ungdom, se tabell 13. Jämfört med föregående år innebär det en ökning med . Den största ökningen jämfört med hänförs till ändamålet demokrati och delaktighet. Antalet projekt med ungdomar som målgrupp har minskat jämfört med . Verksamhet till förmån för ungdomar 12–, Förebygga brott, våld och mobbning (särskild satsning) (särskild satsning) Ungdomar i utsatta situationer (särskild satsning) I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa. 4.4Verksamhet till förmån för personer med funktionsnedsättning beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av till projekt med målgruppen personer med funk- tionsnedsättning, se tabell 14. Det är en ökning med 20 miljoner () jämfört med . Ökningen kan till stor del tillskrivas den särskilda satsningen Egen kraft. Antalet projekt med personer med funktionsnedsättning har minskat och projekten har blivit större och mer omfattande jämfört med . Även om inte äldre är en utpekad målgrupp för arvsfonden omfattas äldre personer av många projekt inom målgruppen personer med funk- tionsnedsättning. Det beror på att demens, Alzheimers sjukdom, synned- sättning, hörselnedsättning, rörelsenedsättning och många andra funk- tionsnedsättningar är vanligast förekommande i högre åldrar. Ett exempel på ett projekt som riktar sig till äldre är Glädjeverkstan, som erhöll stöd för sitt andra år av projektet i demensvården. Syftet med projektet är främst att ta kulturen till den äldres boendemiljö när den äldre kan ta sig till kulturen. Målsättningen är att bredda kulturutbudet och öka välbefinnandet för målgrupperna genom att personer med demenssjukdomar upplever glädje i stunden och får en förbättrad livskvalitet. Föreningen samarbetar med bland annat fyra olika demens- boenden i samt och projektet har fallit Skr. mycket väl ut enligt de medverkande. Verksamhet till förmån för personer med (särskild satsning) Förebygga brott, våld och mobbning (särskild satsning) (särskild satsning) I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa. Lokalstödet har haft en markant positiv utveckling , se tabell 15. Framför allt har detta gynnat föreningslivet på mindre orter, som har dragit störst fördel av möjligheterna att få lokalstöd. Exempel på föreningar som fick stöd ur arvsfonden för att bygga lokaler eller anläggningar är , , Skålans Byaråd, , och Fridafors fritidscenter. Fördelning av lokalstöd (st) Beviljade lokalstödsprojekt (mkr) 2013/14:240 4.6 utser och prisbelönar Arvsfondsdelegationen ett eller flera avslutade särskilt framstående projekt som förutom att de är lång- siktiga och nyskapande lyckas bra i att engagera och aktivera flera som kommer i kontakt med verksamheten. Projekten utses till årets Guldkorn och delas ut i fyra kategorier: barn, ungdom, personer med funktions- nedsättning och lokalstöd. Priset årets Guldkorn 2013 delas ut till följande organisationer och projekt: för projektet , Riksorgansationen Män för Jämställdhet för projektet , föreningen för projektet i Vården samt för byggnationen av en slalombacke för kommunens unga. Filmer om Guldkornen finns publicerade på . 5Fördelning av stöd genom särskilda satsningar Arvsfondsdelegationen kan avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för ett visst ändamål genom en så kallad särskild satsning. Särskilda satsningar består av ett antal projekt som hålls samman genom en gemensam extern utvärdering och vissa andra specifika stödinsatser för de deltagande projekten. I övrigt gäller samma krav som för övriga projekt. Därutöver genomförs särskilda kommunikationsinsatser för att få in fler ansökningar som överensstämmer med satsningens inriktning och syfte. I övrigt gäller samma krav som för övriga projekt. I detta avsnitt redovisas kortfattat de två satsningar som pågick aktivt – Egen kraft! I tabell 16 redovisas även de fortsättningsprojekt som ingick i de avslutade satsningarna Vi deltar! och Fördel barn! och som erhöll stöd för sitt andra eller tredje projektår . Fördelning av stöd 2013 genom särskilda satsningar är en särskild satsning på personer med funktionsnedsättning som genomförs –2016. Satsningens syfte är att skapa för- samhället som förbättrar levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning, oavsett ålder i enlighet med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Fokusområden för satsningen är: en arbetsmarknad för alla, skola och utbildning för alla samt en aktiv fritid i livets alla faser. Projekten ska vara samarbetsprojekt mellan civilsamhället och offentliga aktörer eller mellan olika aktörer inom civilsamhället samt syfta till att utveckla verksamheter eller metoder. Arvsfondsdelegationen har avsatt 250 miljo- ner kronor för satsningen. Satsningen lanserades , men planeringen fick ett avbräck på grund av personalbortfall vilket fick till följd att satsningen inte har kunnat genomföra alla aktiviteter som ursprungligen planerades. inkom totalt 132 ansökningar inom ramen för Egen Kraft! fick 34 ansökningar stöd ur fonden och den totala summan för beviljade projekt var . De ansökningar som inkom inom satsningen var till övervägande del inom fokusområdet en aktiv fritid för alla, varför satsningen kommer att fokusera särskilt på de båda övriga områdena; en arbets- marknad för alla och skola och utbildning för alla. Ansökningarna visar en variation av både lokala utvecklingsprojekt och stora nationella projekt, men då satsningen inte riktigt kommit igång än är det för tidigt att påvisa trender. Några av projekten inom ramen för fokusområdet utbildning riktar sig till personer med intellektuell funktionsnedsättning. Livslångt lärande är ett projekt som drivs av Svenskt Utvecklingscentrum för Handikappidrott i samarbete med bland annat och FUB – , unga och vuxna med utvecklingsstörning. Projektet syftar till att utveckla en folkhögskoleutbildning för elever med måttlig till grav intellektuell funktionsnedsättning som studerat vid gymnasie- särskolans individuella program. Anpassad IT – vägen till digital delaktighet drivs av Folkhög- skola i samarbete med FUB. Projektet syftar till att utveckla en tvåårig eftergymnasial distansutbildning riktad till personer med kognitiva funktionsnedsättningar och inkluderar personer som inte kan läsa och skriva. Båda projekten är mycket nydanande och förhoppningen är att det ska initiera nya utbildningsmöjligheter för målgruppen vilket i sin tur skapar bättre förutsättningar till arbete. Inom ramen för fokusområdet fritid drivs projektet av i samarbete med Motorklubb. Syftet är att utveckla fritidsverksamhet inom motorsporten folkrace och projektet riktar sig till ungdomar med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Ungdomarna är involverade i hela processen från att bekanta sig med sporten, lära sig om bilar, delta i ett bilbygge, följa med som passagerare eller ta licens att köra. Ett annat projekt är Paracykling som drivs av i samarbete med bl.a. RG Aktiv Rehabilitering, Rehab Station och . Projektet syftar till att integrera paracykling i Cykelsverige samt att bygga upp och implementera samarbete, från skada till aktivt vardagsliv, mellan rehabiliterings- och habiliteringsenheter och idrottsrörelsen. Inom ramen för fokusområdet arbete kommer en ny verksamhet att starta i i samarbete med och som handlar om att starta en specialanpassad taxiförar- 2013/14:240 utbildning som riktar sig till personer med dyslexi och svåra inlärnings- problem. inledde Arvsfondsdelegationen en särskild satsning med syfte att öka föreningslivets kännedom om möjligheten att erhålla ekonomiskt stöd för ny-, om- eller tillbyggnad av anläggningar och lokaler. Detta lokalstöd kan ges till lokaler eller anläggningar som möjliggör ny verksamhet och/eller knyter an till nya målgrupper. Satsningens volymmål är att dela ut i lokalstöd, vilket ska möjliggöras genom särskilda kom- munikationsinsatser, förbättrade arbetssätt och ökade personalresurser. fördelades totalt till 45 lokalstöds- projekt. Satsningen kommer att arbeta med referensgrupper och skapa nätverk med relevanta aktörer för att sprida och inhämta information. Några nätverk är redan etablerade, exempelvis Riksidrottsförbundets lokal- och anläggningsgrupp, Arvsfondens grupp med kommunala tjänstemän och nätverket för frågor om anläggningar och arenor inom Kommuner och Landsting. Ansökningar om lokalstöd kommer huvudsakligen från idrottsklubbar. har därför särskilda kommunikativa insatser gjorts mot föreningar med kulturinriktning genom utskick och dialog med Kultur- rådet. Vidare har möten hållits med organisationer som representerar Folkparker, Bygdegårdar och Folkets hus vilket har resulterat i fler ansökningar från dessa. 6Kommunikation, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning Arvsfondsdelegationen använder i än större utsträckning än tidigare digitala kanaler för den externa kommunikationen för att minska användandet av trycksaker. har Arvsfonden ökat sin digitala närvaro med en arvsfondsblogg, ett twitterkonto och en facebooksida. Arvsfondsdelegationens tillgänglighetsanpassade webbplats hade ungefär 17 200 besök i genomsnitt , se tabell 17. lanserades en mötesplats på nätet, en community för arvsfondsprojekt, ideella föreningar och andra som intresserar sig för arvsfonden. Det genomsnittliga antalet unika besökare på arvsfondens community var cirka 4 600 , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. 192 nya projekt och communityn hade cirka 590 projekt . 2013/14:240 samt ungefär 1 200 aktiva medlemmar. Antal besök på Arvsfondens webbsida i snitt Arvsfondsdelegationen har bjudit in kommunala tjänstemän som arbetar med bland annat föreningsstöd till tre informationstillfällen . Av tabell 18 framgår att totalt 251 tjänstemän från hela landet fick infor- mation om Arvsfondens verksamhet, om vilka kriterier som gäller för att erhålla stöd och om vilka krav Arvsfondsdelegationen ställer på projekt som fått stöd beviljat. Tjänstemännen utbildas till ambassadörer för Arvsfonden och sprider därefter informationen vidare till föreningar i sin kommun via webb, nyhetsbrev, möten och personliga kontakter. Utvär- deringar visar att informationstillfällena har varit uppskattade av de kommunala tjänstemännen. Tabell 18 Antal kommuntjänstemän som deltagit vid Sverigeresan innebär att informationsträffar genomförs i varje län för att informera om fonden och vilka kriterier som ställs på ett projekt för att erhålla stöd. har två till tre informationsträffar genomförts i sju av 21 län. Projektet sträcker sig till 2016. Det är ännu för tidigt att utvärdera om kommunikationsinsatserna har gett något resultat i form av ökat antal beviljade projekt i de besökta länen. genomförda länsbesök (2010–2012) har resulterat i att antalet projekt och mängden utdelade medel ökat i länen i fråga. Tabell 19 Antal projekt före och efter Arvsfondens informationsträff i länet (st) länet 12 mån. första 12 mån. 13–24 efter 25–36 efter Månad 25–33 efter besöket (ej avslutad period) 2013/14:240 arrangerades även för nya projekt- ledare. Deltagarna fick bland annat information om Arvsfondens verk- samhet och om vilka krav Arvsfondsdelegationen ställer på projekt som får stöd när det gäller information, utvärdering, uppföljning och redo- visning. Utvärderingar av introduktionsdagarna visar att dessa är mycket uppskattade. Utvecklingen av Arvsfondens community och ett stort antal informa- tionsträffar är två anledningar till att antalet inkomna ansökningar ökade med jämfört med . I Arvsfondsdelegationens uppgifter ingår att ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av stöd som beviljats. Utvärderingsverksamheten bedrivs genom att delegationen anlitar etablerade utvärderare och forskare för att följa projekten. Därmed kan resultaten, förutom att synliggöra de kunskaper och erfarenheter som organisationer och föreningar skaffar sig i projekten, också tas till vara inom forskningen. De forskare som anlitas representerar en rad olika forskningsdiscipliner som antropologi, statskunskap och socialpsykologi. Organisationer och föreningar som beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden ska efter varje avslutat projektår redovisa projektet. De avslutade projek- tens slutredovisningar granskas och kategoriseras i fyra olika grupper utifrån den egna slutredovisningen och i kompletterande diskussioner med kansliet. Syftet med slutredovisningarna är inte att bedöma om projekten är bra eller dåliga, utan att ge kunskap om vilka spår och resultat som arvsfondsmedlen lämnat. Arvsfondsdelegationens kategorisering av projekt 2013 Kansliets genomgång av de 162 slutredovisningar som inkom utmynnar i följande kategoriseringar av i vilken omfattning verksam- heten lever vidare eller projektets resultat används efter det att finan- sieringen ur arvsfonden upphört. Genomgången sammanfattas i tabell 20 nedan. Projekt som inte lämnar några spår var det tre av de redovisade projekten som inte kunde genomföra den verksamhet de hade beviljats medel för. Enligt organi- sationernas redovisningar berodde detta på att projekten haft problem att nå målgruppen och att det funnits samarbetsproblem i organisationen.