prop · H103115 · 2014-03-07 00:00:00 — Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om händelserapportering med ändring av förordning 996/2010 och upp- hävande av direktiv /42 med tillhörande genomförandeakter (se faktapromemoria 2012/13:FPM54). Förslaget innebär bl.a. att fler personalgrupper ska rapportera händelser, ett utökat skydd av informa- tionskällan och att ett europeiskt register inrättas med större möjligheter till erfarenhetsspridning mellan medlemsstaterna. Rådet beslutade en allmän inriktning och informella diskussioner Skr. 2013/14:115 har därefter hållits med i syfte att nå en överens- kommelse i första behandlingen av förslaget. Kommissionen presenterade en revidering av lagstiftningen kring det gemensamma europeiska luftrummet (Single Sky) (se faktapromemoria 2012/13:FPM136). Paketet innehöll en sammanskrivning av det fyra lagstiftningarna om det gemensamma luftrummet samt justeringar i förordningen om den europeiska byrån för luftfartssäkerhet. Kommissionens övergripande syfte är att påskynda genomförandet av det gemensamma luftrummet. Föreslagna ändringar rör bl.a. former för bildande av funktionella luftrumsblock, medlemsstaternas roll i preciseringen av prestationsmål och former för anställning av personal i nyckelbefattningar i de nationella tillsynsmyndigheterna. Förslaget diskuterades vid ett informellt transportministerrådsmöte . Medlemsstaterna var vid mötet i huvudsak kritiska mot kommissionens förslag. Skälen var att elementen av överstatlighet och medlemsstaternas minskade möjlighet till påverkan av prestationsmålen ogillades. Ordförandeskapet har efter det inte tagit upp förslaget i rådet. presenterade kommissionen ett utkast till EU-riktlinjer för statligt stöd till flygplatser och flygbolag. För att säkerställa konkurrens på lika villkor, definieras högsta tillåtna stödnivåer beroende på storleken av en flygplats. Flygplatserna måste se till att de successivt minskar sitt stödberoende. Enligt förslaget måste flygplatserna, senast , ha nått full täckning för sina driftskostnader och inget driftsstöd till flygplatser kommer att tillåtas från och med då. Vissa flygplatser kan fortsättningsvis få ersättning med offentliga medel om de har en viktig roll att spela när det gäller regional anslutning av isolerade, avlägsna och perifera regioner i EU och kan anförtros att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. har lämnat sina synpunkter till kommissionen, som har den slutliga beslutanderätten. lyfte fram den viktiga rollen för flygplatser i transportsystemet och flygets funktion i att öka tillgängligheten i ett glest befolkat och geografiskt vidsträckt land. 2013/14:115 43 De åtgärder som vidtas inom området politiken för informationssamhället syftar till att skapa goda förutsättningar för väl fungerande marknader och effektiv konkurrens. Hushåll och företag ska ha tillgång till effektiv, robust och säker infrastruktur och bästa möjliga utbud av kommunikationstjänster. har prioriterat frågorna om e-legitimationer och betrodda tjänster, riktlinjer för transeuropeiska telekommunikationsnät m.m. inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat (en förhandling som kunnat slutföras ) samt Europeisk inre marknad för elektronisk kommunikation. Byrån för nät- och informationssäkerhet () har fått ett förnyat mandat. 43.1E-legitimationer och betrodda tjänster Förhandlingarna om kommissionens förslag till förordning om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden har fortsatt . Förslaget avser att stärka förtroendet för och säkerheten i elektroniska transaktioner samt att undanröja rättslig fragmentering och brist på interoperabilitet på området. Syftet är att möjliggöra ett effektivt elektroniskt samspel mellan företag, medborgare och offentliga myndigheter över nationsgränserna. Förslaget ställer bl.a. upp villkor under vilka förhållanden e- legitimationer som utfärdats i en medlemsstat ska erkännas i e-tjänster som tillhandahålls i andra medlemsstater. Vidare ställer förordningen upp krav på tillhandahållare av s.k. betrodda tjänster, vilken tillsyn som ska bedrivas över dessa och hur tjänsterna (t.ex. elektroniska certifikat, signaturer och sigill) ska vara utformade. Förordningen säkerställer att betrodda tjänster ges rättslig verkan och kan åberopas som bevis vid rättsliga förfaranden och ger tjänster som uppnår en viss säkerhetsnivå (kvalificerade tjänster) rättslig särställning. Regeringen stöder målsättningen att reglera det ömsesidiga erkännandet av e-legitimationer och förenkla elektroniska transaktioner över nationsgränserna. Detta är viktiga förutsättningar för att främja en digital inre marknad. För att få ett effektivt genomslag är det väsentligt att regleringen av såväl e-legitimationer som betrodda tjänster får en lämplig avvägning mellan säkerhetskrav och kostnadsåtaganden. Lägesrapport från förhandlingarna presenterades på . Förhandlingarna är på väg in i sitt slutskede och ordförandeskapet informerade om förhandlingsläget vid rådsmötet . Samråd har skett med trafikutskottet och inför samt inför . Europeiska byrån för nät- och Europeiska nät- och informationssäkerhetsbyrån ger stöd, råd och expertis till EU-institutionerna och medlemsstaterna om alla relevanta aspekter av nät- och informationssäkerhet. Det underlättar också utbyte av bästa praxis och samarbete mellan både offentliga och privata organisationer. beslutade kommissionen om två förslag (se faktapromemoria 2010/11:FPM13), i syfte att förlänga och modernisera Europeiska nät- och informationssäkerhetsbyråns mandat. Den tillfälliga förlängningen antogs av rådet 2011 och löpte ut i och med att rådet antog förslaget om ett moderniserat mandat . Överläggning har skett med trafikutskottet och samråd med inför samt inför . 43.3Direktiv om nät- och informationssäkerhet presenterade kommissionen ett direktivförslag om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i unionen (se faktapromemoria 2012/13:FPM68). Direktivet ålägger alla medlemsstater att se till att de har en miniminivå av nationell kapacitet genom att inrätta nationella myndigheter för nät- och informationssäkerhet och att inrätta incidenthanteringsorganisationer. Förslaget innebär också att medlemsstaterna ska anta nationella strategier för nät- och informationssäkerhet samt nationella samarbetsplaner för nät- och informationssäkerhet. Enligt förslaget ska behöriga nationella myndigheter samarbeta inom ett nätverk och utbyta information. Företag inom specifika kritiska sektorer och offentliga förvaltningar ska vara skyldiga att underrätta de behöriga myndigheterna om alla incidenter som utgör ett hot mot deras nät och informationssystem och som på ett allvarligt sätt påverkar kontinuiteten för kritiska tjänster och tillhandahållandet av varor. Inledande diskussioner om direktivsförslaget har skett i rådsarbetsgruppen och direktivet togs upp på . Överläggning har ägt rum med försvarsutskottet och samråd har skett med inför detta TTE-råd. presenterade kommissionen ett meddelande om en fond för ett sammanlänkat , med förslag till särskilda riktlinjer för transeuropeiska telekommunikationsnät (se faktapromemoria 2011/12:FPM39). Meddelandet fastställde riktlinjer för mål och priorite- ringar om bredbandsnät och infrastrukturer för digitala tjänster som skulle kunna få ekonomiskt stöd från EU via de instrument som fanns tillgängliga enligt förordningen om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat (se faktapromemoria 2011/12:FPM55) (se vidare 2013/14:115 avsnitt 42.1.2). En överenskommen text antogs av rådet och väntas antas av . 43.5Europeisk inre marknad för elektronisk kommunikation Kommissionen presenterade ett förslag till förordning med åtgärder för att stärka den europeiska inre marknaden för elektronisk kommunikation och upprätta en uppkopplad kontinent (se faktapromemoria 2013/14:FPM8). Förhandlingsarbetet i rådsarbetsgruppen inleddes och vid hölls en riktlinjedebatt. Kommissionen har presenterat ett antal mål varav det främsta är att förverkliga den inre marknaden för elektronisk kommunikation genom att undanröja hinder som i sig fragmenterar marknaden. Förslagen till åtgärder omfattar flera olika områden. Förslaget är både omfattande och juridiskt och tekniskt komplicerat. Det är regeringens inställning att förslagens effekter noggrant måste utredas och att kommissionens konsekvensutredning, som tagits fram under en , lider av allvarliga brister. Regeringen har remitterat förslaget och konsekvensutredningen och ett fyrtiotal remissvar har inkommit. I sak delar regeringen kommissionens inställning att förverkligandet av en digital inre marknad, där sektorn för elektronisk kommunikation utgör en viktig del, kan bidra till tillväxt och skapa jobb i . Det huvudsakliga målet för förhandlingsarbetet är att värna och stärka den inre marknaden som möjligheter att vidta nationella åtgärder för att nå angelägna mål måste kunna bibehållas. Det finns redan ett omfattande EU-baserat regelverk för området bestående av i huvudsak ett antal direktiv. Kännetecknande för regelverket är att målen i hög grad ska uppfyllas genom konkurrens och teknikneutralitet eftersom den tekniska utvecklingen går så snabbt samt en balans mellan gemensamma regler och flexibel tillämpning på nationell nivå. Förslaget kommer därför också att analyseras i ljuset av befintligt regelverk och dess tillämpning. Överläggning har skett med och samråd med inför som ägde rum . 43.6 Förordning om reducerade kostnader vid bredbandsutbyggnad Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation (se faktapromemoria 2012/13:FPM92). Förslaget ingår som en av tolv nyckelåtgärder inom ramen för EU:s andra inre marknadspaket och syftet är att öka effektiviteten och undanröja flaskhalsar i utbyggnadsprocessen som leder till höga kostnader och en administrativ börda för nätoperatörer. gåtts igenom uppdelat i kluster och medlemsstaterna har Skr. 2013/14:115 kunnat komma in med kommentarer. Regeringen delar kommissionens målsättning att sänka kostnaderna för och effektivisera utbyggnaden av höghastighetsinfrastruktur för elektronisk kommunikation och ska verka aktivt för att rättsakten ska få en så ändamålsenlig text som möjligt utan att stå i strid med svensk lag och . Regeringen ska också verka för att markägarnas rättigheter och skyddet för äganderätten tillgodoses och för att förslaget ska utformas samhällsekonomiskt effektivt och kostnadseffektivt. Överläggning har skett med och samråd med inför samt inför . Vid presenterade ordförandeskapet en lägesrapport. 43.7Tillgänglighet till myndigheters webbplatser Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser (se faktapromemoria 2012/13:FPM53). Syfte med direktivet är att, minska skillnaderna mellan medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillgänglighet till myndigheters webbplatser. Det föreslås att harmoniserade krav tas fram. I förslaget fastställs tekniska bestämmelser för hur medlemsstaterna ska göra innehållet på vissa typer av webbplatser som drivs av offentliga myndigheter tillgängligt. Webbtillgänglighet är av stor vikt för offentliga myndigheter, för att de ska kunna nå ut till så många som möjligt och fullgöra sina offentliga åtaganden. Inledande diskussioner om direktivförslaget har skett i rådsarbetsgruppen och det var också kort uppe på . Många medlemsstater lade dock in granskningsreservationer, så även , eftersom de inte hunnit analysera förslaget innan det togs upp. Förhandlingarna har inte fortsatt sedan den första genomgången. Regeringen är positiv till ökad tillgänglighet på myndigheters webbplatser. Såväl behovet av en EU-lagstiftning som konsekvenserna av sakinnehållet i förslaget kan dock ifrågasättas och behöver analyseras. Regeringen ställer sig därför avvaktande till aktuellt direktivförslag. Det är viktigt att lösningar som föreslås är kostnadseffektiva samt att föreslagna lösningar inte i någon större utsträckning påverkar väl fungerande webbplatser som redan utvecklats eller är på väg att utvecklats i enlighet med befintliga svenska riktlinjer om webbutveckling. Överläggning har skett med trafikutskottet och samråd med inför . Förslaget om ett direktiv för e-faktura presenterades av kommissionen i juni (se faktapromemoria 2012/13:FPM142) och har identifierats som en 2013/14:115 av nyckelåtgärderna i den andra inremarknadsakten. uttryckte i sina slutsatser att särskild prioritet bör ges åtgärder som syftar till ytterligare utveckling av gränsöverskridande e-handel, bl.a. genom underlättande av övergången till e-fakturering. I slutsatserna från understryks att moderniseringen av offentlig sektor ska fortsätta genom ett snabbt införande av elektronisk fakturering. Förslaget förutser att en ny europeisk standard för e-fakturering ska utarbetas av den . Detta kommer att göras på grundval av ett mandat från kommissionen som förbereds i ett senare skede. Den nya europeiska standarden som ska tas fram ska omfatta den semantiska datamodellen för basinnehållet i den elektroniska fakturan. Standarden ska vara tekniskt neutral och säkerställa skyddet av personuppgifter i enlighet med direktiv /46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. Om den nya europeiska standarden uppfyller kraven i föreliggande direktiv, ska kommissionen offentliggöra hänvisningen till denna europeiska standard i Europeiska unionens officiella tidning. Medlemsstaterna ska säkerställa att upphandlande myndigheter och upphandlande enheter inte vägrar att ta emot elektroniska fakturor som överensstämmer med den nya europeiska standarden till vilken en hänvisning har offentliggjorts. Samråd har skett med inför möte i konkurrenskraftsrådet . antog en allmän inriktning för att därefter inleda förhandlingarna med . 43.9Vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn Direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet) antogs . PSI-direktivet syftar till att skapa förutsättningar för en europeisk informationsmarknad. Direktivet innehåller en uppsättning minimiregler för vidareutnyttjande av handlingar som finns hos offentliga myndigheter. Reglerna ska säkerställa rättvisa, proportionella och icke-diskriminerande villkor för vidare utnyttjande av handlingar. Kommissionen lade fram ett förslag till ändringar i PSI-direktivet (se faktapromemoria 2011/12:FPM89). Ett ändringsdirektiv antogs . Ändringarna innebär att direktivet utvidgas till att omfatta arkiv, museer och bibliotek, som inte omfattas. Direktivets bestämmelser om avgifter för vidareutnyttjande av handlingar ändras också. Myndigheter ska som huvudregel kunna ta ut avgifter motsvarande marginalkostnaderna för reproduktion och spridning av handlingar, men i undantagsfall ska myndigheter kunna ta ut avgifter upp till full kostnadstäckning. Museer, arkiv och bibliotek får möjlighet att ta ut avgifter upp till full kostnadstäckning. ändringarna att beslut alltid ska kunna överklagas. genomförda i medlemsstaterna . har i förhandlingarna Skr. 2013/14:115 i huvudsak stött inriktningen på förslaget i de centrala frågorna. Överläggning har skett med trafikutskottet och samråd med och inför samt inför TTE- rådet . Överläggning med finansutskottet hölls och därefter har utskottet informerats om förhandlingarna. EU:s insatser på energiområdet ska vila på tre pelare: miljömässig hållbarhet (inklusive bekämpande av klimatförändringar), konkurrenskraft och ökad försörjningstrygghet. Målen i EU-samarbetet för ökad miljömässig hållbarhet anger att utsläppen av växthusgaser ska minska , att av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor och att energieffektiviseringen ska öka . Inom dessa tre områden har EU antagit ett flertal rättsakter i enlighet med den energihandlingsplan – 2009 som slogs fast för att genomföra de s.k. 20–20–20- målen . En ny energipolitisk handlingsplan antogs 2011 som utöver 20–20–20-målen betonar den externa energipolitiken, infrastrukturutveckling samt det långsiktiga energipolitiska perspektivet till 2050. Andra viktiga målsättningar för marknadsintegration anger att ingen medlemsstat ska vara isolerat från EU:s gas och elnätverk efter 2015 och att den inre marknaden för energi ska vara fullbordad 2014. 44.1Grönboken om klimat- och energipolitiken till 2030 presenterade kommissionen en grönbok om ett klimat- och energiramverk till 2030 med utgångspunkt i det gällande klimat- och energipaketet samt i beaktande av viktiga förändringar som inträffat sedan paketet beslutades, färdplanerna och det långsiktiga målet till 2050 (se faktapromemoria 2012/13:FPM110). Publiceringen av grönboken innebar starten för en offentlig konsultation i kommissionens regi som pågick fram till . I grönboken konstaterar kommissionen att ett nytt ramverk för klimat- och energipolitiken behövs och att en tidig överenskommelse om detta är viktig för att inom EU skapa förutsägbarhet, förhindra inlåsningseffekter och driva utvecklingen mot en konkurrenskraftig ekonomi med ett säkert energisystem samt för att ge EU förutsättningar att vara pådrivande i de internationella förhandlingarna om en ny global klimatöverenskommelse . Eftersom den nya klimatöverenskommelsen ska antas 2015 bör bestämmas . Kommissionen återger i grönboken resonemang från de tidigare färdplanerna och redogör för de viktigaste slutsatserna däri. 2013/14:115 innehåller dock inga skarpa förslag på åtgärder eller styrmedel utan är tänkt att utgöra ett underlag för en europeisk klimat- och energidiskussion. innehåller en översiktlig genomgång av EU:s nuvarande politik på klimat- och energiområdet. Man redovisar sin bedömning att de bindande målen är på god väg att uppfyllas. I grönboken resonerar kommissionen vidare kring förutsättningar för nya mål efter 2020, risk för målkonflikter och bristande samstämmighet mellan policyinstrument och effekter på konkurrenskraften. Kommissionen avser att följa upp grönboken med förslag om hur EU bör gå vidare med ett 2030-ramverk på klimat- och energiområdet. 44.2Indirekt förändrad markanvändning (ILUC) presenterade kommissionen ett förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv /28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. Direktivet syftar till att minimera risken för utsläpp in indirekt förändrad markanvändning (se faktapromemoria 2012/13:FPM40). Med ILUC menas att ökad produktion av biodrivmedel i ett land kan leda till att annan jordbruksproduktion trängs undan, vilket i förlängningen kan leda en omvandling av skogs- eller betesmark till jordbruksmark någonstans i världen och därigenom orsaka indirekta utsläpp av växthusgaser. Kommissionen föreslår bl.a. att konventionella biodrivmedel som producerats av spannmål, andra stärkelserika grödor, socker och oljegrödor endast får bidra till målet om 10 procents förnybar energi i transportsektorn. Förslaget har behandlats i och rådet. Frågor som diskuterats är bl.a. den föreslagna restriktionen för konventionella biodrivmedel samt olika förslag till incitament för att främja introduktionen av avancerade biodrivmedel. har i en första läsning föreslagit att restriktionen för konventionella biodrivmedel bör höjas till samt att avancerade biodrivmedel ska främjas genom ett särskilt bindande mål för dessa drivmedel. Rådet föreslår att restriktionen höjs ytterligare, till samt att målet för avancerade biodrivmedel ska vara frivilligt. I förhandlingarna har särskilt verkat för att direktivet ska återspegla de skillnader i miljöprestanda som finns mellan olika biodrivmedel. har även framgångsrikt arbetat för att biodrivmedel baserade på skoglig råvara ska inkluderas bland de biodrivmedel som bör främjas enligt direktivet. Förhandlingarna i rådet har ännu inte avslutats. Överläggningar med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . Samråd med har ägt rum inför (energi) , miljörådet , (energi) och miljörådet , (energi) och miljörådet . Meddelande om en inre marknad för energi presenterade kommissionen meddelandet För en väl fungerande marknad för energi (se faktapromemoria 2012/13:FPM37) avseende den inre marknaden för energi med en tillhörande handlingsplan med aktiviteter, ansvariga aktörer och tidpunkter för genomförandet av den inre marknaden. Meddelandet är en plattform för hur EU:s klimat- och energiutmaningar ska hanteras och hur den inre marknaden ska nå sin fulla potential. Kommissionen vill med meddelandet tydliggöra behovet av integrering av marknader genom investeringar i infrastruktur och elproduktion, öka konsumentinflytandet och i slutändan förbättra konkurrensen. Kommissionen ser bl.a. tendenser till att vissa länder vidtar åtgärder som kan hota arbetet med den inre marknaden och snedvrida konkurrensen. Andra problem som nämns är att det är hög koncentration i produktionsledet i vissa länder, att det är höga inträdesbarriärer och att marknaderna karaktäriseras av icke transparens, vilket är negativt både för företag och för konsumenter. Rådsslutsatser om meddelandet antogs vid (energi) . Överläggningar med näringsutskottet ägde rum . Meddelandet behandlades vid samråd med . 44.4Meddelande om energiteknik och innovation antog kommissionen meddelandet Energiteknik och innovation (se faktapromemoria 2012/13:FPM112). Meddelandet utgår från behovet av en stark och dynamisk teknik- och innovationspolitik på energiområdet inom EU för att bidra till möjligheterna att nå klimat- och energimålen . Det föreslås en strategi som ska bidra till att realisera energieffektiviseringens fulla potential och till att leverera lösningar för ett rent, hållbart, säkert och effektivt energisystem. En integrerad färdplan för energiområdet och en handlingsplan ska utarbetas. Arbetet med en integrerad färdplan pågår och förväntas vara klart . En riktlinjedebatt fördes i (energi) . I denna fick kommissionens föreslagna inriktning för den fortsatta processen generellt stöd. Meddelandet behandlades vid samråd med . 44.5Säkerhet vid utvinning av olja och gas till havs I syfte att reducera riskerna för olyckor i samband med utvinning av olja och gas till havs presenterade kommissionen ett förslag till förordning om säkerhet och miljöskydd vid olje- och gasutvinning till havs (se faktapromemoria 2011/12:FPM41). Arbetet har skett under ledning av det irländska ordförandeskapet som också avslutade Vid (energi) informerade 2013/14:115 ordförandeskapet att en överenskommelse med hade nåtts. har under arbetet ställt sig generellt positiv till intentionerna i kommissionens förslag till förordning och har därför välkomnat förslaget. Stödet för att utforma rättsakten som ett direktiv i stället som en förordning var starkt bland medlemsstaterna, och arbetet inriktades mot att ta fram ett direktiv i stället för en förordning. Regeringen har verkat för att lagförslaget utformat som direktiv ska garantera samma höga standard som en förordning. har ansett att det är av högsta vikt att olje- och gasutvinning till havs kringgärdas av höga säkerhets- och miljökrav oavsett var utvinningen sker. Samråd med ägde rum . 44.6Meddelande om långsiktig infrastrukturvision presenterade kommissionen ett meddelande om en långsiktig infrastrukturvision för och utanför (se faktapromemoria 2013/14:FPM21). Meddelandet pekar på att energinätverk är en viktig del av unionens mål för energipolitiken, inte minst för att integrera energiöar och att hantera utmaningarna i samband med ökande mängd variabel energiproduktion. Den antagna förordningen om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer (nr 347/2013) nämns men framförs att mycket mer återstår att göra. Meddelandet tar upp att, om det behövs, måste den rättsliga ramen för projekt av ömsesidigt intresse undersökas.