prop · H103174 · 2014-03-18 00:00:00 — Nämnden kan då begära att det ges in sådana handlingar som visar om det är fråga om sådana fall där det krävs att individuell mätning införs (jfr 11 §). När sedan meddelar ett startbesked ska nämnden i startbeskedet bestämma vilka handlingar som ska lämnas till nämnden inför beslut om slutbesked och ge upplysningar om krav enligt annan lagstiftning, i den mån sådana upplysningar behövs (10 kap. 24 § 4 och 5 PBL). Härigenom har nämnden möjlighet att se till både att den som utför åtgärden blir medveten om de krav som finns på individuell mätning och att sådana handlingar ges in till nämnden som visar att individuell mätning har införts i byggnaden (jfr 11 §). Om system för individuell mätning och debitering ska införas utan att frågan har uppkommit i samband med att någon sådan byggåtgärd ska utföras som kräver lov eller anmälan enligt PBL, kan enligt 11 § ge de upplysningar som behövs för att de skyldigheter som anges i lagen ska fullgöras och bestämma vilka handlingar som ska lämnas till nämnden. I andra stycket lämnas ett bemyndigande till regeringen att meddela föreskrifter om tillsyn enligt första stycket. Övervägandena finns i avsnitt 13.7. 11 § Om system för individuell mätning ska installeras, ska ge de upplysningar som behövs för att de skyldigheter som anges i 2, 3 och 5–8 §§ ska fullgöras och bestämma vilka handlingar som ska lämnas till nämnden. I paragrafen regleras skyldighet att upplysa om lagens krav på införande av system för individuell mätning. Det finns i 10 kap. 24 § 4 (2010:900), förkortad PBL, en skyldighet för nämnden att upplysa om krav i annan lagstiftning. 2013/14:174 Upplysningsskyldigheten i denna paragraf kompletterar upplysningsskyldigheten enligt PBL. Vidare regleras nämndens möjlighet att i dessa fall se till att sådana handlingar lämnas till nämnden som behövs för nämndens prövning i frågan. Även i detta avseende kan paragrafen ses som ett komplement till PBL, eftersom normalt sett bör få tillgång till behövliga handlingar inom ramen för startbeskeds- och slutbeskedsprocessen enligt PBL (jfr kommentaren till 10 §). En uttrycklig skyldighet att lämna handlingar till finns i 14 §. Övervägandena finns i avsnitt 13.7. 12 § Den som har en skyldighet enligt 2, 3 och 5–8 §§ ska lämna de handlingar och uppgifter i övrigt som behövs för nämndens tillsyn enligt 10 §. I paragrafen regleras en uppgiftsskyldighet för den som har en skyldighet enligt 2, 3 och 5–8 §§. Uppgiftsskyldigheten avser de handlingar och uppgifter i övrigt som behövs för nämndens tillsyn enligt 10 §. får enligt 13 § meddela de förelägganden som behövs för att uppgiftsskyldigheten ska fullgöras. Övervägandena finns i avsnitt 13.7. 13 § får besluta de förelägganden som behövs för att de skyldigheter som följer av 2, 3, 5–8 och 12 §§ ska fullgöras. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. I paragrafen regleras möjlighet att meddela de förelägganden som behövs för att de skyldigheter som följer av 2, 3, 5–8 och 12 §§ ska fullgöras. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. Närmare bestämmelser om föreläggande och utdömande av vite finns i lagen (1985:206) om viten. Övervägandena finns i avsnitt 13.7. 14 § Kommunen får ta ut avgifter för sin tillsyn enligt 10 §. Kommunen får meddela föreskrifter om avgifternas storlek. Av paragrafen följer att kommunen får ta ut avgifter för sin tillsyn. Avgifterna får bara avse tillsynsärenden som bedrivs enligt denna lag och ska betalas av den som tillsynsärendet riktar sig mot. Övriga uppgifter får finansieras genom de avgifter som får beslutas enligt 12 kap. 8 § (2010:900). I andra stycket lämnas ett bemyndigande för kommunen (kommunfullmäktige) att besluta om hur stora tillsynsavgifterna ska vara. Övervägandena finns i avsnitt 13.8. 15 § beslut om föreläggande enligt 13 § får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Paragrafen innehåller en bestämmelse om överklagande. Det är endast de beslut som omnämns som får överklagas. Av andra stycket framgår att det krävs prövningstillstånd vid överklagande till kammarrätten. Övervägandena finns i avsnitt 13.9. Denna lag träder i kraft den dag som regeringen bestämmer i fråga om 5 och 6 §§, i fråga om 7 och 8 §§, och i övrigt . Lagen träder i kraft den dag som regeringen bestämmer i fråga om installationskrav vid nybyggnation och ombyggnad för värme, kyla och tappvarmvatten. När det gäller de nya kraven på mätarinstallation som enligt 7 och 8 §§ i vissa fall kommer att ställas på den som äger en byggnad, gäller dessa . I övrigt träder lagen i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 23.1. 25.3Förslaget till lag om vissa kostnadsnyttoanalyser på energiområdet Lagens innehåll och syfte 1 § I denna lag finns bestämmelser om att kostnads-nyttoanalyser ska utföras i vissa fall för att utreda potentialen för användning av högeffektiv kraftvärme, fjärrvärme eller fjärrkyla och spillvärme från industrin. Lagens syfte är att främja en effektiv energiförsörjning. I paragrafen anges lagens syfte och tillämpningsområde. Genom lagen genomförs artikel 14.5 och 14.7 b i och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG (energieffektiviseringsdirektivet). Övervägandena finns i avsnitt 16.1. 2 § Med omfattande uppgradering avses i denna lag en sådan uppgradering vars kostnad överskrider av investeringskostnaderna för en ny jämförbar anläggning. Som en omfattande uppgradering avses dock inte installation av utrustning för avskiljning av koldioxid vid en förbrännings- I paragrafen finns en definition av termen omfattande uppgradering. Definitionen svarar mot definitionen av omfattande uppgradering i artikel 2.44 i energieffektiviseringsdirektivet med den begränsning som följer av undantaget i andra stycket. Den utrustning som där avses är sådan som används för avskiljning av koldioxid inför dess geologiska lagring. Undantaget svarar mot undantaget i artikel 14.5 andra stycket i energieffektiviseringsdirektivet. Skyldigheten att utföra en kostnads-nyttoanalys 3 § En kostnads-nyttoanalys enligt denna lag ska utföras vid planeringen av 1.en ny termisk elproduktionsanläggning med en total tillförd effekt på , 2.en ny industrianläggning med en total tillförd effekt på som genererar användbar spillvärme, 3.ett nytt nät för fjärrvärme eller fjärrkyla, eller 4.en ny energiproduktionsanläggning med en total tillförd effekt på inom ett befintligt nät för fjärrvärme eller fjärrkyla. En kostnads-nyttoanalys ska även utföras vid planeringen av en omfattande uppgradering av en sådan befintlig anläggning som avses i första stycket 1, 2 och 4. Kostnads-nyttoanalysen ska utföras av den som bedriver eller avser att bedriva verksamheten i den anläggning som omfattas av analysen. Enligt första stycket uppkommer skyldigheten att utföra en kostnads- nyttoanalys vid planeringen av en ny anläggning av det slag som anges i punkterna 1–4. Med planering avses den inledande fasen av det utrednings- och förberedelsearbete som föregår verksamhetsutövarens beslut om den aktuella anläggningens utformning och driftsparametrar. Enligt punkten 1 ska en kostnads-nyttoanalys utföras när en ny termisk bestämmelsen ett kraftverk som producerar el genom en värmealstrande process utan att överskottsvärmen tas till vara. exempelvis inte vattenkraft, vindkraft, vågkraft eller elproduktion med I punkten 2 anges att en kostnads-nyttoanalys ska utföras vid planering av en industrianläggning med Endast industrianläggningar som genererar användbar spillvärme omfattas av bestämmelsen. Med spillvärme avses värme som uppstår som en restprodukt vid industriell tillverkning. bestämmelsen ska det vara fråga om användbar spillvärme. värden för vad som är användbar spillvärme kan anges i underordnade Om anläggningens förmåga att generera spillvärme inte når upp till dessa tröskelvärden omfattas anläggningen inte av Prop. 2013/14:174 bestämmelsens tillämpningsområde. Enligt punkten 3 ska en kostnads-nyttoanalys utföras när ett nytt nät för fjärrvärme eller fjärrkyla planeras. Med nät avses även den anläggning som används för att producera fjärrvärmen eller fjärrkylan. En utbyggnad av ett befintligt nät är inte ett nytt nät i bestämmelsens mening. Enligt punkten 4 ska en kostnads-nyttoanalys utföras när inom ett befintligt nät för fjärrvärme eller fjärrkyla en ny energiproduktionsanläggning med en total tillförd effekt på planeras. I andra stycket anges att en sådan analys även ska utföras vid planeringen av en omfattande uppgradering av en befintlig anläggning av det slag som avses i punkterna 1, 2 och 4. I 2 § finns en definition av begreppet omfattande uppgradering. Av tredje stycket framgår att det är utövaren av verksamheten i den planerade anläggningen som ska utföra kostnads-nyttoanalysen. Med utövaren av verksamheten avses den som ansvarar för verksamheten enligt . Övervägandena finns i avsnitt 16.2. Vad en kostnads-nyttoanalys ska innehålla 4 § En kostnads-nyttoanalys ska innehålla en utvärdering av de kostnader och fördelar som skulle uppstå genom att i fråga om 1.en termisk elproduktionsanläggning driva anläggningen som en högeffektiv kraftvärmeanläggning, 2.en industrianläggning driva anläggningen så att spillvärme tillvaratas för elproduktion eller i ett nät för fjärrvärme eller fjärrkyla, eller 3.ett nytt nät för fjärrvärme eller fjärrkyla eller en energiproduktionsanläggning inom ett sådant nät utnyttja spillvärme från närliggande industrianläggningar. I paragrafen anges att en kostnads-nyttoanalys ska innehålla en utvärde- ring av kostnader och fördelar med att i stället för att driva en anläggning på det sätt som planerats, driva den på något av de sätt som anges i punkterna 1–3. Syftet med analysen är att utvisa om en sådan drift skulle De fördelar som avses är således av ekonomisk natur. Punkten 1 gäller för en kostnads-nyttoanalys som avser en ny elproduktionsanläggning med en total tillförd effekt på mer än 20 mega- watt, eller en omfattande uppgradering av en sådan anläggning. i denna punkt ska utgå från ett scenario där den nya anläggningen eller den uppgraderade anläggningen drivs som en högeffektiv kraftvärme- I 5 § finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vad som avses med termen högeffektiv kraftvärmeanläggning. Punkten 2 gäller för en kostnads-nyttoanalys som avser en ny industri- anläggning med en total tillförd effekt på eller en omfattande uppgradering av en sådan anläggning. nyttoanalysen ska i sådana fall avse ett scenario där den nya anläggningen eller den uppgraderade anläggningen drivs så att spillvärme 2013/14:174 tillvaratas för elproduktion eller i ett nät för fjärrvärme eller fjärrkyla för att tillgodose en efterfrågan som inte överstiger behovet av värme eller kyla och som annars skulle tillgodoses på marknadsvillkor genom andra energiframställningsprocesser än kraftvärme. Punkten 3 gäller för en kostnads-nyttoanalys som avser ett nytt nät för fjärrvärme eller fjärrkyla eller inom ett sådant nät en ny energiproduktionsanläggning med en total tillförd effekt på eller en omfattande uppgradering av en sådan anläggning. Kostnadsnyttoanalysen ska i sådana fall avse ett scenario där spillvärme från närliggande industrianläggningar utnyttjas. Övervägandena finns i avsnitt 16.3. 5 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela 1.ytterligare föreskrifter om skyldigheten att utföra en kostnadsnyttoanalys enligt 3 §, 2.föreskrifter om vad som avses med en högeffektiv kraftvärmeanläggning, 3.ytterligare föreskrifter om vad en kostnads-nyttoanalys ska innehålla enligt 4 §, 4.föreskrifter om hur en kostnads-nyttoanalys ska utföras, 5.föreskrifter om hur en kostnads-nyttoanalys ska redovisas, och 6.föreskrifter om undantag från skyldigheterna i 3 och 4 §§. Paragrafen innehåller bemyndiganden. I punkten 1 finns ett bemyndigande att meddela ytterligare föreskrifter om skyldigheten att utföra en kostnads-nyttoanalys. Sådana kan exempelvis avse frågan om hur stor produktion av spillvärme en industrianläggning ska ha för att den ska anses producera användbar spillvärme i den aktuella paragrafens mening. Övervägandena finns i avsnitt 16.2. I punkten 2 finns ett bemyndigande om föreskrifter om vad som ska avses med termen högeffektiv kraftvärmeanläggning. I artikel 2.30 och 2.34 i energieffektiviseringsdirektivet definieras termerna kraftvärme respektive högeffektiv kraftvärme. I punkterna 3 och 4 finns bemyndiganden avseende föreskrifter om vad en kostnads-nyttoanalys ska innehålla respektive hur den ska utföras. Föreskrifter om hur en analys ska utföras kan exempelvis ange att en kostnads-nyttoanalys ska beräknas utifrån värden som tillhandahålls av en myndighet. Övervägandena finns i avsnitt 16.3. I punkten 5 finns ett bemyndigande avseende föreskrifter om hur en kostnads-nyttoanalys ska redovisas. Punkten 6 innehåller ett bemyndigande avseende undantag från skyldigheterna i 3 och 4 §§. Artikel 14.6 i energieffektiviseringsdirektivet innehåller bestämmelser som ger medlemsstaterna rätt att undanta vissa anläggningar från skyldigheten att utföra kostnadsnyttoanalyser. Utrymmet för regeringen eller en myndighet att meddela föreskrifter om sådana undantag är därför begränsat till de fall som anges Prop. 2013/14:174 där. Övervägandena finns i avsnitt 16.4. 6 § Den myndighet som regeringen bestämmer utövar tillsyn över att denna lag och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen följs. I paragrafen anges att det är regeringen som bestämmer vilken myndighet som ska utöva tillsyn över lagen och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Det kommer således att framgå av förordning vilken myndighet som avses. Övervägandena finns i avsnitt 16.5. 7 § får besluta de förelägganden som behövs för tillsynen. Ett föreläggande får förenas med vite. Av paragrafen framgår att tillsynsmyndigheten får besluta de förelägganden som behövs för tillsynen samt att ett föreläggande får förenas med vite. Bestämmelser om bl.a. vitets storlek finns i lagen (1985:206) om viten. Övervägandena finns i avsnitt 16.5. 8 § ska pröva om en kostnads-nyttoanalys uppfyller kraven i denna lag eller i föreskrifter meddelade med stöd av lagen. Ett ärende om prövning av kostnads-nyttoanalys ska handläggas skyndsamt. I paragrafen anges att tillsynsmyndigheten ska pröva om en kostnadsnyttoanalys har utförts i enlighet med kraven i lagen eller i föreskrifter meddelade med stöd av lagen. I andra stycket anges att ett ärende om prövning av en kostnadsnyttoanalys ska handläggas skyndsamt. Övervägandena finns i avsnitt 16.5. 9 § I ett fall som avses i 3 § får arbetet med att bygga eller uppgradera den planerade anläggningen inte påbörjas innan tillsynsmyndigheten har godkänt en kostnads-nyttoanalys avseende anläggningen. I paragrafen anges att arbetet med att bygga eller uppgradera en anläggning som planeras enligt 3 § inte får påbörjas innan en kostnadsnyttoanalys angående anläggningen har godkänts av tillsynsmyndigheten. Övervägandena finns i avsnitt 16.5. 2013/14:174 Avgifter 10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för prövning och tillsyn enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Paragrafen innehåller bemyndiganden för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om avgifter för prövning och tillsyn enligt lagen eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Övervägandena finns i avsnitt 16.5. 11 § En tillsynsmyndighets beslut enligt 7 och 8 §§ får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Enligt paragrafen får ett beslut som tillsynsmyndigheten meddelar med stöd av 7 och 8 §§ överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Av andra stycket följer att det krävs prövningstillstånd vid överklagande till kammarrätten. Övervägandena finns i avsnitt 16.6. Denna lag träder i kraft . Lagen träder i kraft . Förslaget till lag om ändring i jordabalken 19 § Hyran för bostadslägenheter ska vara till beloppet bestämd i hyresavtalet eller, om avtalet innehåller förhandlingsklausul enligt hyresförhandlingslagen (1978:304), i förhandlingsöverenskommelse. Detta gäller dock inte ersättning för kostnader som hänför sig till lägenhetens uppvärmning, nedkylning, förseende med varmvatten eller elektrisk ström eller avgifter för vatten och avlopp 1. om hyresavtalet innehåller förhandlingsklausul och beräknings- grunden för ersättningens storlek har fastställts genom en förhand- lingsöverenskommelse eller genom ett beslut enligt 22 eller 25 § 2. om lägenheten är belägen i ett en- eller tvåfamiljshus eller inom en ägarlägenhetsfastighet, eller 3. i fråga om avgifter för vatten och avlopp, om avgiften påförs hyresgästen efter individuell mätning. I fråga om bostadslägenheter som hyrs ut i andra hand eller som upplåtaren innehar med bostadsrätt får det trots första stycket avtalas att hyran ska anknytas till den hyra, årsavgift eller avgift för andrahandsupplåtelse som upplåtaren betalar. Hyran för lokaler ska också vara till beloppet bestämd i avtalet till den del den inte omfattar ersättning som avses i första stycket andra meningen. Trots detta gäller dock förbehåll i avtalet om att hyran ska utgå med ett belopp som står i visst förhållande till hyresgästens rörelseintäkter eller som bestäms enligt en skriftlig överenskommelse mellan å ena sidan hyresvärden eller hyresvärden och en organisation av fastighetsägare, i vilken hyresvärden är medlem, och å andra sidan en organisation av hyresgäster. Om avtalet är träffat för bestämd tid och hyrestiden är , gäller dessutom förbehåll om att hyran ska utgå med belopp som bestäms enligt en annan beräkningsgrund än som har angetts. Om en kostnad som hänför sig till lägenhetens uppvärmning, nedkylning eller förseende med varmvatten eller elektrisk ström kan påföras hyresgästen efter individuell mätning, ska beräkningen av ersättning för kostnaden, trots första och tredje styckena, ta sin utgångspunkt i den uppmätta förbrukningen. Har avtal träffats i strid med första, tredje eller fjärde stycket, ska hyran utgå med ett belopp som är skäligt med hänsyn främst till parternas avsikter och övriga förhållanden när avtalet träffades. Om ogiltighet av avtal om hyra för bostadslägenhet i vissa fall när förhandlingsordning gäller finns bestämmelser i hyresförhandlingslagen. Paragrafen innehåller bestämmelser om hyran. Reglerna för vad som gäller då energiförbrukning kan mätas individuellt ändras. I första stycket läggs ersättning för kostnader som hänför sig till lägenhetens nedkylning till i uppräkningen av ersättningsposter som i vissa fall inte behöver vara till beloppet bestämda. Avsikten är att termen nedkylning ska omfatta alla åtgärder för nedkylning av en lägenhet som innefattar överföring av energi. Första stycket andra meningen 3 innebär att hyran inte behöver vara till beloppet bestämd i ett avtal eller en förhandlingsöverenskommelse till den del hyran avser ersättning för avgifter för vatten och avlopp, om avgiften påförs hyresgästen efter individuell mätning. Detta överensstämmer med vad som gällt. Övriga nyttigheter som räknas upp i första meningen omfattas däremot inte längre av punkten 3, utan av fjärde stycket. Av det nya fjärde stycket, som gäller både bostadslägenheter och lokaler, följer att beräkningen av ersättning för en kostnad som hänför sig till lägenhetens uppvärmning, nedkylning eller förseende med varmvatten eller elektrisk ström ska ta sin utgångspunkt i den uppmätta förbrukningen, om kostnaden kan påföras hyresgästen efter individuell mätning. En förutsättning är att tekniska möjligheter till mätning föreligger i det enskilda fallet. Att beräkningen ska ta sin utgångspunkt i uppmätt förbrukning innebär inte att hänsyn inte kan tas till andra faktorer. Parterna bör t.ex. kunna avtala om att sådant som lägenhetens placering i byggnaden och antalet fönster ska beaktas när ersättningen för värmeförbrukning bestäms. 2013/14:174 Bestämmelsen förutsätter dock att utgångspunkt tas i den uppmätta förbrukningen. I femte stycket läggs en hänvisning till fjärde stycket till. Om avtal har träffats i strid med den nya regeln ska hyran i stället utgå med ett belopp som är skäligt med hänsyn främst till parternas avsikter och övriga förhållanden när avtalet träffades. En tvist mellan parterna får prövas på samma sätt som andra tvister enligt bestämmelsen (jfr prop. Övervägandena finns i avsnitt 13.5. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Innehåller ett hyresavtal som har ingåtts före ikraftträdandet villkor som strider mot 12 kap. 19 § i dess nya lydelse, gäller villkoret mot hyresgästen till utgången av eller, om avtalet inte kan sägas upp till upphörande , till den senare tidpunkt då avtalet på grund av uppsägning tidigast kan frånträdas av båda parter. I första punkten finns en bestämmelse om ikraftträdande. I andra punkten finns en övergångsbestämmelse som omfattar de hyresavtal som har ingåtts före ikraftträdandet. Villkor i dessa avtal och som strider mot 12 kap. 19 § i dess nya lydelse gäller mot hyresgästen åtminstone till utgången av . Om det följer av avtalet att detta inte kan sägas upp till den tidpunkten, får villkoren tillämpas till den senare tidpunkt då avtalet kan frånträdas av båda parter. Av 7 kap. 7 § följer att en överenskommelse om förlängning av upplåtelsetiden i ett hyresavtal gäller som en ny upplåtelse, om inte förlängningen sker på grund av lag eller med stöd av en bestämmelse i avtalet. Ett hyresavtal som efter ikraftträdandet förlängs utan att det följer av lag eller av avtalet, är alltså att anse som ett nytt avtal, på vilket övergångsbestämmelsen inte är tillämplig. Övervägandena finns i avsnitt 23.1 och 23.2. 25.5Förslaget till lag om ändring i 5 § I ett ärende som prövas av eller en nämnd ska styrelsen eller nämnden tillämpa bestämmelserna 1.i 22 kap. 1 § första stycket och 1 c och 1 d §§ om ansökans form och innehåll, 2.i 22 kap. 2 § om en ansökans ingivande och brister i den, 3.i 22 kap. 2 a § om prövningar som avses i 24 kap. 3, 5 och 8 §§, 4.i 22 kap. 3 § om kungörelses innehåll, 5.i 22 kap. 6 § om talerätt, 6.i 22 kap. 9 § om rätt att företräda fastighet, 7. i 22 kap. 12 § om sakkunniga, 8. i 3 kap. 4 § lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar om Prop. 2013/14:174 undersökning på platsen, 9.i 22 kap. 25 § första stycket 1–3 och 5–11, andra stycket sista meningen och tredje stycket samt 25 a–25 c, 25 f och §§ om tillståndsdoms innehåll, 10.i 22 kap. 26 § om särskild dom, 11.i 22 kap. 27 § första stycket, andra stycket andra meningen samt tredje stycket första meningen om uppskjutna frågor och provisoriska föreskrifter, 12.i 22 kap. 28 § första stycket första meningen om verkställighetsförordnande, och 13.i 23 kap. 3 § när det gäller särskild överklagan i frågor om sakkunniga som avses i 22 kap. 12 §. I paragrafen hänvisas till de processuella regler som ska tillämpas vid länsstyrelsernas och kommunernas prövning av miljöfarlig verksamhet. Första punkten ändras på så sätt att hänvisningar införs till 22 kap. 1 c § om vad en ansökan om ändringstillstånd ska innehålla och till nya 22 kap. 1 d § om vad en ansökan om tillstånd till en anläggning av sådant slag att en kostnads-nyttoanalys ska utföras ska innehålla. I nionde punkten görs tillägg genom att hänvisningar införs till 22 kap. 25 f och §§ om vad en tillståndsdom ska innehålla. Till punkten flyttas det som i gällande lydelse anges i andra stycket. Till följd av detta tas andra stycket bort. Övervägandena finns i avsnitt 16.7 och 22. I övrigt görs språkliga ändringar. 1 d § En ansökan om tillstånd till en anläggning där en kostnadsnyttoanalys ska utföras enligt 3 § lagen (2014:000) om vissa kostnadsnyttoanalyser på energiområdet, ska utöver det som anges i 1 § första stycket innehålla