prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — Skattehöjningen beräknas öka priset på en dosa snus, , med , inklusive mervärdesskatt och på en dosa lössnus, , med , inklusive mervärdesskatt. Snus utgår från ett betydligt lägre skatteinnehåll än cigaretter. Det innebär för slutkonsument att föreslagen skattehöjning, i kronor räknat, är högre för ett paket cigaretter än för en dosa portionssnus, , medan ett motsatt förhållande gäller om man jämför cigaretter med en dosa lössnus, . Ändringen föreslås träda i kraft . Omräkning av tobaksskatt efter prisutveckling (indexering) Punktskatten på tobak ska omräknas med konsumentprisindex, KPI, enligt 42 § LTS. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. Skattesatserna bestäms genom att de i LTS angivna skattebeloppen multipliceras med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan KPI året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . När det gäller cigaretter ska omräkningen endast avse styckeskatten. Förslaget om höjd skatt på tobak bör beakta justeringen i skattesatserna för tobak till följd av uppskattad förändring i KPI som i annat fall skulle ha skett . De nya skattesatserna som ska gälla till följd av indexeringen baseras på förändringen i KPI mellan juni månad 2011 och juni månad 2014. Förändringen i KPI mellan uppgick till . En mervärdes- skatteeffekt tillkommer om priset på tobak i motsvarande mån förändras och om köparen är en privatperson. Omräkningen enligt bestämmelsen i 42 § LTS medför att styckeskatten på cigaretter höjs med , punktskatten på snus höjs med per kilogram, punktskatten på röktobak med per kilogram och punktskatten på tuggtobak höjs med per kilogram. Den särskilda skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av tobak från tredjeland eller med anledning av punktskattekontroll av transporter av tobak omfattas inte av sådan omräkning. Punktskatten på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak höjs . Punktskatten på snus höjs . Styckeskatten på cigaretter höjs från till . Skatten på cigarrer och cigariller höjs från till per styck. Skatten på röktobak höjs från till per kilogram. Skatten på snus höjs från till per kilogram och skatten på tugg- tobak höjs från till per kilogram. Den särskilda skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av alkohol från tredjeland enligt 4 kap. 3 § lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. samt uttag av skatt enligt 3 kap. 5 a § lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter justeras också. Punktskattehöjningarna på tobak som föreslås innebär sammantaget, inklusive omräkning med KPI samt mervärdesskatt, en höjning av skatten på cigaretter med per styck, på cigarrer och cigariller med per styck, på röktobak med per kilogram, på tuggtobak med per kilogram och på snus med per kilogram. I tabell 6.7 nedan presenteras samtliga skatte- höjningar uppdelade på tidigare beslutad om- räkning med KPI och föreslagna punkt- skattehöjningar. Tabell 6.23 Skattehöjning på tobak, uppdelad på de olika tobaksslagen, för tidigare beslutad indexering och föreslagen skattehöjning Källa: Egna beräkningar Förslaget föranleder ändringar i 4 kap. 3 § lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m., 2, 8, 35 och 42 §§ lagen (1994:1563) om tobaksskatt samt i 3 kap. 5 a § lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, se avsnitt 3.9, 3.10 och 3.17. Merparten av de offentligfinansiella effekterna för de föreslagna tobaksskattehöjningarna kommer från de höjda punktskatterna på cigaretter och snus. Förslaget om höjd skatt på cigaretter med per styck beräknas öka skatteintäkterna med 2015. En höjning av skatten på snus med per kilogram beräknas öka skatteintäkterna med 2015. Intäkterna från höjda skatter på de andra tobakssorterna är mindre. En höjning av skatten på röktobak med per kilogram, på cigarrer och cigariller med per styck och en höjning av skatten på tuggtobak med per kilo medför ökade skatteintäkter med 2015. De beräknade intäkterna inkluderar ökade intäkter från mervärdesskatt på omsatta tobaksvaror. Totalt medför de föreslagna punktskatte- höjningarna ökade skatteintäkter med 2015. beräknas intäkterna bli något lägre, , beroende på effekten via KPI. Varaktig effekt beräknas till 0,83 mdkr. I de offentligfinansiella effekterna inkluderas inte justeringen av skatte- satserna för tobak med förändringen i KPI. De företag som berörs av förändringarna är de som är skattskyldiga för tobaksskatt. En för- ändring av skattesatserna bedöms inte förändra den administrativa bördan för dessa företag. Effekter för myndigheter och domstolar Förslaget att höja skattesatsen medför endast mindre förändringar för . Dessa förändringar kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. Eventuella tillkommande kostnader för ska hanteras inom befintliga och beräknade anslagsramar inom utgiftsområdet. Detsamma gäller en eventuellt ökad arbetsbörda inom . Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i förvaltnings- domstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Skattehöjningen beräknas medföra att priset på ett paket med 19 cigaretter som kostar ökar till , inklusive den årliga omräkningen med KPI och mervärdes- skatt. För exempelvis en dosa portionssnus, , som kostar beräknas höjningen medföra att priset ökar till , inklusive den årliga omräkningen med KPI och mervärdesskatt. För exempelvis en dosa lössnus, , som kostar beräknas skattehöjningen medföra att priset ökar till , inklusive den årliga omräkningen med KPI och mervärdesskatt. 6.38.1 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen tagits fram (dnr Fi2014/1430). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 5, avsnitt 1. Promemorian har remitterats och innehåller bl.a. förslag om höjd skatt på alkohol. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 5, avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5, avsnitt 3. Remissyttrandena och en sammanställning av yttrandena finns tillgänglig i Finans- departementet (dnr Fi2014/1430). Förslaget om höjd skatt på alkohol är författ- ningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Beskattningen av öl, vin, andra jästa drycker än vin och öl, mellanklassprodukter och etylalkohol är harmoniserad inom EU. De inom EU gemen- samma bestämmelserna om alkohol är reglerade i två direktiv. Dessa direktiv är rådets direktiv /83/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker och rådets direktiv /84/EEG av om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker. Direktiven reglerar skattestrukturer, minimi- skattesatser och definitioner av de skattepliktiga alkoholprodukterna. Bestämmelserna i alkohol- skattedirektiven är genomförda i svensk rätt genom lagen (1994:1564) om alkoholskatt, förkortad LAS, och förordningen (2010:173) om alkoholskatt. Enligt 2 § LAS ska skatt på öl tas ut per liter med för varje volymprocent alkohol. För öl med en alkoholhalt om högst 2,8 volym- procent tas ingen skatt ut. Enligt 3 § LAS ska skatt på vin tas ut med per liter för drycker med en alkohol- halt över 2,25 men inte över 4,5 volymprocent, med per liter för drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 volym- procent, med per liter för drycker med en alkoholhalt över 7 men inte över 8,5 volymprocent, med per liter för drycker med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volymprocent och med per liter för drycker med en alkoholhalt över 15 men inte över 18 volymprocent. För vin med en alkoholhalt om högst 2,25 volymprocent tas ingen skatt ut. Enligt 4 § LAS ska skatt på andra jästa drycker än vin och öl tas ut på motsvarande sätt som skatt på vin. Enligt 5 § LAS ska skatt på mellanklass- produkter tas ut med per liter för drycker med en alkoholhalt om högst 15 volym- procent och med per liter för drycker med en alkoholhalt över 15 volym- procent. Exempel på drycker som beskattas som mellanklassprodukter är , , sherry och . Enligt 6 § LAS ska skatt på etylalkohol, sprit, tas ut med per liter ren alkohol. Regeringens förslag: Punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin och öl samt mellanklassprodukter höjs . Punktskatten på sprit höjs . Skatten på öl höjs från per volymprocent till per volymprocent alkohol och liter. Skatten på vin och andra jästa drycker än vin och öl höjs för drycker med en alkoholhalt över 2,25 men inte över 4,5 volymprocent från till , för drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 volym- procent från till , för drycker med en alkoholhalt över 7 men inte över 8,5 volymprocent från till , för drycker med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volymprocent från till och för vin med en alkoholhalt över 15 men inte över 18 volym- procent från till per liter. Skatten på mellanklassprodukter med en alkoholhalt om högst 15 volymprocent höjs från till per liter och för drycker med en alkoholhalt över 15 volym- procent från till per liter. Punktskatten på sprit höjs från till liter ren alkohol. Den skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av alkohol från tredjeland eller vid punktskattekontroll av transporter av alkohol justeras på motsvarande sätt. Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , Ekonomi- styrningsverket (ESV) och har inget att erinra mot det remitterade förslaget om höjd skatt på alkohol. () påtalar att ändringarna av skattesatserna på alkohol även påverkar fastprisberäkningar inom en rad områden. Det är dock inte ovanligt att skattesatserna ändras och det påverkar inte SCB:s möjligheter att producera statistik. , vetenskaplig alkohol- och drogforskning vid (SoRAD), Central- (), , i (LO) och delar regeringens bedömning att det finns skäl att höja skatten på alkohol och tillstyrker därmed förslaget. anför att förslaget helt korrekt utgår från att en generell skattehöjning på alkohol förbättrar folkhälsan genom att minska totalkonsumtionen. Vidare anförs att en generell skattehöjning på samtliga alkoholdrycker minskar risken för substitutions- effekter mellan dryckesslag. SoRAD efterfrågar en folkhälsopolitiskt baserad argumentation kring varför spritskatten endast ska höjas . Enligt SoRAD talar dagens relativt låga nivåer av oregistrerad alkoholkonsumtion samt ökade alkoholskatter i både och för att spritskatten kan höjas ytterligare. och och (NNR) konstaterar att föreslagna skattehöjningar inte är jämnt fördelade mellan de olika varuslagen. anför att den föreslagna höjningen på för sprit bör vara högre. IOGT- NTO anför vidare att det är viktigt att alkoholskatten höjs regelbundet minst i takt med inflation och inkomstutveckling för att begränsa skadeverkningarna av alkohol- konsumtion. påtalar att det för att återställa alkoholskatten till samma nivå som 1995 krävs att skatten på alla kategorier av alkoholdrycker höjs betydligt mer än den föreslagna höjningen, vilket bör ske genom upprepade höjningar . Punktskatten på alkohol är inte indexerad med KPI . Priset på alkoholhaltiga drycker har ökat långsammare än KPI. Punktskatten kan därför behöva höjas. avstyrker förslaget med anledning av att de administrativa kostnaderna är ofullständigt beskrivna. Handels- kammare är skeptisk till kraftigt höjda punktskatter. LO anför att skattens storlek på alkohol också bör bestämmas genom att folkhälsoskäl vägs mot effekter på resandeinförsel och smuggling samt vilka fördelningseffekter som kan uppstå. Punktskatten på alkohol är inte indexerad med KPI och priset på alkoholhaltiga drycker har ökat långsammare än KPI. Punktskatten behöver därför höjas. anför att det med stöd i den vetenskapliga litteraturen inte är möjligt att förutse den beskattningsnivå för öl, vin respektive spritdrycker i som ger mest inkomster till staten utan att öka konsumtionen av oregistrerad alkohol. anför att alkoholskattehöjningar bör kombineras med insatser för att minska smuggling. CAN anser att mycket talar för att den oregistrerade konsumtionen kommer att öka något på grund av punktskattehöjningarna. CAN anför att det dock visat sig att konsumtionen av oregistrerad alkohol och tobak har minskat kraftigt . Dessutom är denna konsumtion till viss del koncentrerad till de södra delarna av landet. Mot bakgrund av detta och det faktum att de föreslagna punktskatte- höjningarna är relativt små, gör CAN bedömningen att minskningen av den registrerade försäljningen i kommer att vara större än ökningen av den oregistrerade konsumtionen. vill uppmärk- samma bristen på konsekvensanalys gällande de föreslagna skatthöjningarnas påverkan på den illegala handeln och de svenska handels- företagens gränshandelsförsäljning. anför att konsekvensanalysen är brist- fällig gällande skattehöjningarnas bidragande till ökad illegal handel samt negativa påverkan på försäljning – och indirekt arbetstillfällen – i den svenska gränshandeln. SoRAD anför att det finns en risk för ökad privatinförsel och smuggling vid en prishöjning, framför allt vid kraftiga sådana. SoRAD gör dock bedömningen att prishöjningarna i kronor är på en sådan låg nivå att det endast marginellt kommer att påverka privatinförsel, smuggling eller konsumtion. uppfattning att en höjning av alkoholskatten kan påverka både privatinförsel och smuggling avseende sådana varor. (), Bryggerier och Visita motsätter sig höjningar av alkoholskatterna. SVL anför att skälet till detta framför allt är att Finans- departementet underproblematiserar effekterna av ökad privatinförsel och illegal införsel. SVL uppfattar också att den beräkningskonvention för priselasticiteter som tillämpas skulle vara betjänt av en uppdatering och inte basera sig på ett fall som utgår ifrån en alkoholskattesänkning i , utan i stället utgå ifrån de omvärldsförhållanden och konsumtionsmönster som råder. Detta är enligt SVL något som även har pekat på. Med anledning av detta vill SVL därför se att en utredning om den illegala alkoholinförselns omfattning och effekter på svensk alkohol- konsumtion tillsätts innan några eventuella justeringar av alkoholskatten genomförs. Bryggerier anför vidare att beslut ska baseras på fakta och det är särskilt viktigt att beslutsunderlaget är korrekt. Så länge en konsekvensutredning inte genomförts, finns det enligt Bryggerier inget korrekt beslutsunderlag, bara ett estimerat. Bryggerier anför vidare att de kraftigt höjda punktskatterna på alkohol och tobak ska ses i ljuset av de uppenbara riskerna för ökad smuggling och annan illegal hantering. Visita anför att en höjning skulle påverka sysselsätt- ningen i restaurangbranschen negativt. Om en höjning av alkoholskatterna trots allt genomförs anser Visita att försäljningen på restaurang ska undantas, dels för att undvika negativa syssel- sättningseffekter i restaurangbranschen, dels för att det är alkoholpolitiskt motiverat att styra alkoholkonsumtionen till restaurang. SVL vill även peka på de effekter som en eventuell skattehöjning får på de 70 producenter av vin och sprit samt ett hundratal bryggerier som fått fart i . Enligt SVL ligger majoriteten av dessa på landsbygden och skapar arbetstillfällen och livskraft. En skattehöjning skulle inverka negativt på denna näring. Bryggerier anför att svenska bryggerier under många årtionden blev färre och större samt mer och mer storstadsnära. Allt fler entreprenörsdrivna SME-bryggerier har blivit en viktig del i landsbygdens företagande. goda förutsättningar för fler jobb och hållbar tillväxt. Fria Företagare hänvisar till det småföretags- och landsbygdsperspektiv som framförts i Bryggeriers remissvar. Livsmedelsföretagen efterfrågar en konsekvens- analys av hur företagandet och entreprenör- skapet på landsbygden och i mindre orter påverkas av de i ett EU-perspektiv höga svenska punktskatterna. (LRF) anför att det i övriga medlemsstater i EU är mycket vanligt att främja småskalig produktion genom reducerade punktskatter. LRF anför att ska utnyttja de möjligheter som direktivet 92/83/EG ger för en 50-procentig sänkning av aktuella punktskatter på en begränsad kvantitet. LRF anför att en ordning i enlighet med LRF:s krav skulle ge en ytterligare möjlighet till tillväxt för småföretag som dessutom företrädesvis finns utanför städerna. Skälen för regeringens förslag: Det övergripande målet för den svenska alkoholpolitiken är att främja folkhälsan. Sambandet mellan pris på alkohol och konsumtion av alkohol medför att efterfrågan på alkoholprodukter tenderar att minska när priset på alkohol ökar. Höjd skatt på alkohol påverkar konsumtionen och utgör därför ett led i regeringens arbete för främjandet av förbättrad folkhälsa. Punktskatten på alkohol har inte förändrats nämnvärt då den årliga KPI- indexeringen slopades. höjdes skatten på öl och skatten på vin sänktes . höjdes punktskatten på öl och vin och på sprit . Mellan ökade totalt det nominella priset på alkoholhaltiga drycker med . uppgick inflationen till . Sammantaget medför detta att det reala priset på alkoholhaltiga drycker minskat även inräknat skattehöjning. Som har anförts av exempelvis LO, och SoRAD har realpriserna köpkraftjusterat fallit mer än realpriserna eftersom disponibel inkomst i genomsnitt har ökat mer än inflationen. I syfte att motverka effekterna av den historiska reala prissänkningen finns således starka skäl att höja alkoholskatten vilket även tillstyrks av CAN, , SoRAD, LO och . Sedan EU-inträde 1995 har införsel- kvoterna för alkoholdrycker stegvis höjts och från gäller samma införselregler för alkohol i som i övriga EU-länder. Vid förändringar i skatten på alkohol måste hänsyn tas till eventuella effekter på den oregistrerade konsumtionen, dvs. alkohol som förs in i från utlandet, vilket också anförts av ett antal remissinstanser. –ökade mängden resandeinförd alkohol, enligt statistik från SoRAD. var den registrerade konsumtionen (inhandlad från Systembolaget, restauranger eller avseende öl, från livsmedels- handlare) relativt . uppnåddes den högsta alkoholkonsumtionen i . Den oregistrerade konsumtionen uppgick då till av den totala alkohol- konsumtionen, vilken uppgick till ca ren alkohol per person . uppgick motsvarande totala konsumtionsmått till ren alkohol vilket innebar en nedgång i totalkonsumtionen jämfört med men en uppgång med jämfört med perioden 2009ï2011 och jämfört med . övertog CAN Monitorundersökningen från SoRAD. CAN (2014)98 uppskattar att den oregistrerade konsumtionen uppgick till av den totala alkoholkonsumtionen 2013. CAN:s undersökning delar upp den oregistrerade konsumtionen beroende på införskaffningssätt i resandeinförsel, smuggling, internet respektive hemtillverkning. Enligt undersökningen bedöms av den oregistrerade konsumtionen 2013 bestå av resandeinförd alkohol, medan konsumtionen av smugglad alkohol gjorde av den oregistrerade konsumtionen. Då smuggling och resandeinförsel utgör en stor andel av den oregistrerade konsumtionen är priserna på alkohol i utlandet och då särskilt priserna i och , en relevant bakgrunds- faktor. Prisökningarna på alkohol har , varit procentuellt högre i t.ex. och än i . 98 Leifman och Trolldal, upplysning, 2014. Alkoholkonsumtionen i , CAN Rapport 142. beslutade att höja skatterna på alkohol i tre steg, , och . Skatten på sprit omfattades inte av beslutet utan kvarstod oförändrad. En del av den planerade höjningen av ölskatten drogs tillbaka för att beakta resandeinförsel och smuggling. Ölskatten i är dock fortfarande högre än den var 2011. Den danska skatten på vin följer de höjningar som beslutades . har den svenska kronan stärkts något gentemot både euron och den danska kronan. Trots förstärkningen var det 2013 dyrare att köpa alkohol i än det var 2004. har anfört att alkoholskattehöjningar bör kombineras med insatser för att minska smuggling. Regeringen har vidtagit åtgärder för att förbättra kontroll- möjligheterna avseende alkohol. Förbättringarna omfattar främst kontrollen av de näringsidkare som fått tillstånd att i ett skatteupplag lagra varor som är belagda med punktskatt. Det innebär ett uppskovsförfarande och punkt- skatten betalas först när varan tas ut ur skatteupplaget. Inom Europeiska unionen hanteras och övervakas punktskatterna och uppskoven vanligen via (). Från har möjlighet att göra punkt- skattebesök hos den som är godkänd som upplagshavare. Syftet med besöket är att kontrollera att upplagshavare fullgör sina skyldigheter under skatteuppskovsförfarandet. Även alkoholvaror som flyttas inom under skatteuppskov ska fr.o.m. rapporteras i EMCS. Från förtydligades och kompletterades förfarande- bestämmelserna där varor som flyttas under skatteuppskov, inte kommer fram till rätt destination. Regler om bl.a. förelägganden, revision, ersättning för kostnader, bevissäkring, betalningssäkring och företrädaransvar har införts. Godkända upplagshavare ska från ställa en generell säkerhet för skatten. Syftet med ändringen är att i flera situationer än tidigare ska kunna ta den nya säkerheten i anspråk, om den skattskyldige inte betalar den skatt som ska betalas. Via stärkta förfaranderegler motverkas därmed en viss del av den oregistrerade konsumtionen av alkohol. SoRAD har anfört att det saknas folkhälso- politisk argumentation för den relativt låga skattehöjningen för sprit som presenterats i har anfört att spritskatten borde höjas mer. CAN (2014)99 uppskattar att av den totala sprit- konsumtionen 2013 utgjordes av oregistrerad konsumtion. uppskattades mot- svarande andel oregistrerad konsumtion av vin respektive starköl till . Enligt rapporten är sprit därmed den alkohol- dryck som har den högsta andelen oregistrerad konsumtion. Regeringen bedömer att alkohol- skattehöjningarna är viktiga åtgärder i det alkoholpreventiva arbetet. Den oregistrerade konsumtionen av sprit är förhållandevis hög. är punktskatten på sprit redan hög jämfört med punktskatten på andra alkohol- varor. Regeringen bedömer därför att den relativt lägre höjningen av spritskatten, jämfört med den på andra alkoholsorter, som presen- terats i promemorian som välmotiverad. Ett flertal remissinstanser har efterfrågat en ökad problematisering av skattehöjningarnas effekter på resandeinförsel och smuggling. Liksom ovan diskuterats har just privatinförsel och illegal införsel vägt tungt i regeringens val av i vilken utsträckning de olika alkoholskatterna föreslås höjas. tillämpar konventioner för beräkning av offentlig- finansiella effekter vid ändrade skatte- och avgiftsregler. SVL pekar på att beräknings- konventionen för priselasticiteter utgår från en uppskattning och att man i stället bör utgå från rådande omständigheter. Utöver beräkningskonventionen utgör även en uppdaterad omvärldsanalys en viktig del av regeringens beslutsunderlag. Bryggerier, Fria Företagare, , och Visita har pekat på att skattehöjningen kan ha negativa konsekvenser för enskilda näringar. De tre förstnämnda pekar särskilt på effekter på landsbygden. Visita pekar särskilt på negativa sysselsättningseffekter i restaurangbranschen. Regeringen anser att folkhälsoaspekter väger tyngre än närings- och sysselsättningsaspekter vid bedömning av skatternivåer på alkoholhaltiga drycker. 99 Leifman och Trolldal, upplysning, 2014. Alkoholkonsumtionen i , CAN Rapport 142. () har såväl i remissyttrande, som i inkommen hemställan om ändring i lagen om alkoholskatt (1994:1564) föreslagit att regeringen anpassar den svenska beskattningen till EU-direktivets möjligheter att stödja småskaliga tillverkare genom en 50- procentig sänkning av punktskatten på en begränsad kvantitet. Regeringen har beslutat att inte vidta någon åtgärd med anledning av hemställan, se dnr Fi2013/3065. LO har pekat på att folkhälsoskäl även bör vägas mot fördelningseffekter.