prop · H2031d12 · 2014-10-23 00:00:00 — Det särskilda bostadstillägget är ett extra skyddsnät som fyller ut bostadstillägget för personer med en bostadskostnad , som efter att hyran är betald inte når upp till en skälig levnadsnivå. Den skäliga levnadsnivån, som är knuten till prisbasbeloppet, uppgår 2014 till för en ogift ålderspensionär. Det särskilda bostadstillägget är inkomstprövat och avräknas krona för krona mot i princip alla andra inkomster. Den som får särskilt bostadstillägg har därmed alltid som mest ett netto på just när hyran är betald. Som redovisats har den ekonomiska standarden för dem med de lägsta pensionerna förbättrats realt . En konsekvens av detta är att antalet pensionärer som får särskilt bostadstillägg har minskat påtagligt . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 pensionär med grundnivån i garantipension och en hyra på har tillsammans med bostadstillägget ett netto som överstiger den skäliga levnadsnivån. Få äldre beroende av äldreförsörjningsstöd Äldreförsörjningsstöd (ÄFS) är det yttersta grundskyddet för personer som har fyllt . Stödet är helt inkomstprövat och garanterar alla som har fyllt och bor i en skälig levnadsnivå. De som får ÄFS är de som inte får del av fullt grundskydd i form av garantipension och bostadstillägg. Det är främst personer som inte bott de i som krävs för hel garantipension och som inte har tillräcklig annan inkomst. Det är därför relativt få som får äldreförsörjningsstöd, drygt 17 600 personer, vilket är mindre än en procent av ålderspensionärerna. av dem som fick ÄFS är födda i . ÄFS är skattefritt och består dels av ersättning upp till en viss skälig levnadsnivå, dels av ersättning för en skälig bostadskostnad. är den skäliga levnadsnivån för en ogift person när en skälig hyra är betald. Det beloppet är lägre än nivån för hel garantipension plus BTP. har antalet som får ÄFS ökat något och 2013 var det drygt 9 500 kvinnor och drygt 7 800 män som fick ÄFS. Att antalet ökar beror delvis på att reglerna för rätt till hel folkpension1 (garantipension) förändrades i och med anpassningar till följd av . För dem som är födda eller tidigare kan hel garantipension beviljas bosättning och de får därför garantipension i stället för ÄFS. Ökningen av antalet personer med ÄFS kommer därför att fortsätta till dess att alla har garantipension enligt de bestämmelser som gäller för personer födda och senare dvs. för att få full garantipension krävs att man har varit bosatt i . Inte bara antalet utan även medelbeloppet har ökat , till per 1 Folkpension var grundskyddet i det tidigare pensionssystemet (ATP- systemet) som i och med pensionsreformen ersattes av garantipensionen. månad för kvinnor och för män. Ett annat skäl till ökningen är migrationsströmmar från bland annat . De flesta äldre nyanlända personerna har behov av ekonomiskt stöd och antalet personer liksom kostnaden förväntas därför öka även av det skälet . Att antal och kostnader ökar är således inte ett tecken på att äldre generellt får det sämre utan orsakas av att fler över 65 inte omfattas av det ordinarie grundskyddet i form av garantipension och bostadstillägg. Diagram 3.4 Utvecklingen av antalet personer med ÄFS samt medelbelopp Medelbelopp, kr/månad 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Källa : , STORE mellan ett starkt grundskydd och drivkrafter till arbete Resultatredovisningen visar betydelsen av ett starkt grundskydd för pensionärer med de lägsta inkomsterna – många äldre slipper vara ekonomiskt utsatta tack vare grundskyddet. Förekomsten av ett inkomstprövat grundskydd innebär dock att man måste tjäna in en betydande grad av inkomstgrundad pension innan den totala pensionen efter skatt ger särskilt mycket mer än grundskyddsnivån. Upp till grundskyddsnivån (garantipension och bostadstillägg) är därför marginaleffekten mycket hög, dvs. en extra intjänad inkomst ger ofta ett mycket marginellt tillskott till pensionen efter skatt och hänsyn till bostadstillägg. Effekten av att ha en garanterad nivå på pensionen är att de som har en liten inkomst- grundad pension kommer att få lika mycket i total allmän pension som de som inte har någon inkomstgrundad pension. Ensamstående pensionärer som har garantipension på runt och en inkomstgrundad pension på upp till en viss nivå får alla lika mycket dvs. runt eftersom varje extra krona de får i inkomstrelaterad pension ger motsvarande mindre i garantipension. Efter en viss nivå får de behålla mer av sin garantipension.2 En hög sysselsättning är en förutsättning för att upprätthålla välfärden och det är därför väsentligt att socialförsäkringssystemen så långt som möjligt har drivkrafter för arbete eller åtminstone inte motverkar detta. Höga marginaleffekter är därför inte önskvärda vare sig under förvärvslivet eller när den inkomstgrundade pensionen betalas ut. finns starka fördelningsskäl för ett bra grundskydd för den som inte har kunnat tjäna in egen pension – ett grundskydd som dock inte bör lämnas till dem som har egen förmåga att försörja sig. Grundskyddet behöver därför trappas av mot den inkomstgrundade pensionen och med ett bra grundskydd krävs en brant avtrappning om inte grundskyddet även ska ges till dem med högre inkomster. Sammantaget finns en inbyggd målkonflikt mellan målen om ett bra grundskydd och låga marginaleffekter i fråga om inkomstgrundad pension. Ofrånkomligen går dessa inte fullt ut att kombinera. Andelen med låg ekonomisk standard är relativt över tid Låg ekonomisk standard beskrivs ofta i relativa termer, dvs. i förhållande till den övriga befolkningens ekonomiska standard. Internationellt sätts gränsen för låg ekonomisk standard oftast till av medianinkomsten för befolkningen, dvs. man anses vara ekonomiskt utsatt om inkomsten är lägre än så. Relativa mått visar alltså hur den aktuella gruppen förhåller sig till övriga. Det kan t.ex. medföra att en förändring i 2 Det är marginaleffekter upp till en inkomstgrundad pension på . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 den disponibla inkomsten för dem som är förvärvsaktiva (t.ex. höjd eller sänkt skatt) gör att andelen pensionärer enligt måttet låg ekonomisk standard påverkas, trots att deras ekonomiska situation inte har påverkats alls. Relativa mått måste alltid tolkas med detta i åtanke. Av diagram 3.5 framgår att andelen med låg ekonomisk standard bland äldre har ökat relativt sett medan andelen med låg ekonomisk standard mätt i absoluta termer har minskat. Diagram 3.5 Andelen personer med låg ekonomisk standard bland dem , relativt och absolut i procent.1 Prognos 2013 och 2014 av medianen, 66+ Absolut mått, 66+ Källa: , beräkningar i HEK 2012 1 Det relativa måttet är andelen personer som har en disponibel inkomst per konsumtionsenhet som är av medianen. Det absoluta måttet är andelen personer under den relativa fattigdomsgränsen ett visst basår (här 2002) uppräknat med inflationen. Förklaringen till detta är att medianinkomsten för hela befolkningen har ökat mer än inkomsterna för pensionärerna med den sämsta ekonomin. Den viktigaste förklaringen till detta är jobbskatteavdragets införande, som innebar förbättringar för de yrkesverksamma men inte för pensionärerna och i relation till de yrkesverksamma fick därmed pensionärerna det sämre. har andelen med låg ekonomisk standard minskat och denna utveckling väntas fortgå . Förklaringen är här bland annat de reala pensionsuppräkningar som skedde 2012 och 2013. beräknas andelen åter öka, vilket huvudsakligen förklaras av de pensionssänkningar som följde av indexering och det femte steget i jobbskatteavdraget. För att närmare undersöka vilka inom gruppen som riskerar få en låg ekonomisk 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 standard har tabell 3.6 indelats efter ålder, kön och ensamstående/sammanboende. Där framgår att det inom alla åldersgrupper främst är ensamstående som har låg ekonomisk standard. Inom alla åldersgrupper har också en större andel kvinnor än män låg ekonomisk standard. Bland pensionärerna är det de äldsta ensamstående kvinnorna som i störst utsträckning riskerar att få en låg ekonomisk standard, 2014. Andelen har ökat med en procentenhet . Tabell 3.6 Andelen personer med låg ekonomisk standard i olika grupper, prognos 2014 Andel med låg ekonomisk Andel med låg ekonomisk standard 2014 jämfört med Källa: beräkningar i HEK, 2012 Av tabell 3.7 framgår att andelen med låg ekonomisk standard bland personer är högst för gruppen som är utrikes födda, för kvinnor och för män. Dock har andelen med låg ekonomisk standard minskat , . Tabell 3.7 Andelen personer med låg ekonomisk standard bland utrikes och inrikes födda, prognos 2014 Andel med låg ekonomisk Andel med låg ekonomisk standard 2014 jämfört med Källa: beräkningar i HEK, 2012 Pensionen och dess nivå är en spegling av vad en individ tjänat in under förvärvslivet. För den som varit heltidsarbetande under i princip hela sin förvärvsaktiva ålder blir den inkomstgrundade pensionen normalt tillräckligt hög för att inte ligga under gränsen för låg ekonomisk standard. De som ligger under gränsen tillhör alltså som regel andra kategorier. Exempel på sådana grupper är äldre ensamstående kvinnor och utrikes födda som ofta har haft ett kortare eller mer varierat intjänande. För gruppen äldre kvinnor beror det på att kvinnor tidigare förvärvsarbetade i lägre grad och för gruppen utrikes födda beror det på en lägre andel som har ett helt arbetsliv med intjänade till följd av att man invandrat senare i livet. Många pensionärer har inkomster av medianinkomsten En pensionär som enbart har garantipension och bostadstillägg har som tidigare nämnts en ekonomisk standard som ligger nära gränsen av medianinkomsten. Det innebär också att det finns en förhållandevis stor grupp som ligger nära gränsen för låg ekonomisk standard. Alla pensionärer har dock inte enbart inkomst från grundskyddet. De flesta har även andra inkomster och därutöver även varierande bostadskostnader. Av diagram 3.6 framgår fördelningen i ekonomisk standard, där alla inkomster ingår för ålderspensionärer 2014. Diagrammet visar att många pensionärer, och då främst ensamstående kvinnor, ligger runt gränsen för låg ekonomisk standard. Bland sammanboende befinner sig i ett intervall mellan under och av medianen. Motsvarande andel för ensamstående kvinnor och ensamstående män är . Sammantaget visar diagrammet att även små förändringar i befolkningens inkomster, och därmed små förändringar i av medianinkomsten, medför stora förändringar i andelen pensionärer med låg ekonomisk standard. Omvänt behövs också endast små förändringar av pensionärernas inkomster för att förändra andelen med låg ekonomisk standard. Diagram 3.6 Fördelning i ekonomiskt standard bland ålderspensionärerna i förhållande till av medianinkomsten 2014 Källa: , beräkningar i HEK 2012 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 3.7 Andel som saknar kontantmarginal, , 2012 Källa: SCB, EU-SILC/, 2010 och 201 Anm: Saknar mindre kontantmarginal om Nej-svar på frågan: ”Skulle du/ditt hushåll inom en månad klara av att betala en oväntad utgift på utan att låna eller be om hjälp?” Pensionärerna kan i hög grad hantera oförutsedda utgifter () har undersökt andelen i befolkningen som inte klarar att betala en oförutsedd utgift på . Av diagram 3.7 framgår att det i gruppen som är är en lägre andel som inte klarar en sådan utgift än det är i övriga grupper. Undantaget i de äldre grupperna är kvinnor , där det är som anger att de inte klarar en oförutsedd utgift av den angivna storleken. Genomgående i alla åldersgrupper är det en högre andel bland kvinnorna än bland männen som saknar kontantmarginal. Det är vanligare att yngre saknar kontantmarginal. I åldersgruppen 25–är det drygt var fjärde jämfört med ca var tionde i åldersgruppen 65–. SCB har också undersökt andelen som haft ekonomiska problem på så sätt att de kommit efter med betalningen av sitt boende. Av diagram 3.8 framgår att den andelen är betydligt lägre bland de äldre än i övriga åldersgrupper. Den högsta andelen bland de äldre är män i gruppen 65–, där inte kunnat betala sitt boende. Diagram 3.8 Andel som haft ekonomiska problem i olika åldersgrupper 2012 Källa: SCB, EU-SILC/, 2010 och 2011 Anm: Ekonomiska problem om JA-svar på någon av följande tre frågor: ”Har det hänt att du/ni kommit efter med betalningen av… …avgiften till bostadsrättsföreningen/hyran för bostaden? …räntor och amorteringar för bostaden? …räkningar för el, gas, telefon, vatten, sophämtning eller liknande?” 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Liten andel av den äldre befolkningen med ekonomiskt bistånd Ytterligare ett sätt att undersöka den ekonomiska situationen är att studera andelen som har ekonomiskt bistånd. Av tabell 3.8 framgår att det är en väldigt låg andel bland den äldre befolkningen som 2013 haft ekonomiskt bistånd, av kvinnorna och av männen. Det är en något högre andel bland utrikes födda som har haft ekonomiskt bistånd, av kvinnorna och av männen. Andelen med långvarigt ekonomiskt bistånd är relativt sett lägre bland dem än bland den övriga befolkningen. Det är också ett tecken på att grundskyddet inom det allmänna pensionssystemet fungerar som avsett eftersom dessa grupper då antagligen istället har inkomster därifrån. Äldreförsörjningsstödet är också utformat för att äldre inte ska behöva ekonomiskt bistånd. Tabell 3.8 Andel av befolkningen i olika åldrar med ekonomiskt bistånd, 2013 Källa: och befolkningsstatistik 3.4.3Analys och slutsatser – ersättning vid ålderdom Antalet ålderspensionärer ökar påtagligt till följd av stora årskullar som lämnar arbetslivet och en stadigt ökande medellivslängd. Utgifterna för ålderspension stiger därmed också. beräknas utgifterna för de inkomstgrundade pensionerna öka , trots att inflationen är nära noll och pensionsuppskrivningarna är . med denna ökning av den inkomstgrundade ålderspensionen förväntas utgifterna för grundskyddet till äldre minska med . En viktig förklaring till detta är att de nya pensionärer som träder in i systemet har betydligt högre pensio- ner än de som lämnar systemet. som grupp blir pensionärerna alltså allt fler och har allt bättre inkomster. Även om behovet av grundskyddet minskar, trots allt fler pensionärer, visar analyserna att förmånerna har en mycket stor betydelse för att upprätthålla en rimlig ekonomisk standard för de som får dem och att de lyfter många pensionärer över gränsen för ekonomisk utsatthet. Ett delmål för utgiftsområdet är att pensionärer med låg eller ingen inkomstgrundad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Att behovet av grundskydd minskar är positivt men inte i sig ett tecken på att målet är uppfyllt. För detta krävs också att de som får del av grundskyddet faktiskt också behåller ett värdeskydd. Analyserna i detta avsnitt visar att den allmänna pensionen efter skatt ökat realt på alla inkomstnivåer. De med de lägsta inkomsterna har haft den procentuellt sett bästa ekonomiska utvecklingen och har fått en real förbättring . Eftersom målet för utgiftsområdet är att garantera ett värdesäkrat grundskydd bör målet för utgiftsområdet därför kunna anses vara uppfyllt. 3.4.4Resultat – ersättning vid dödsfall Ersättning vid dödsfall omfattar anslaget Efterlevandepension till vuxna. Inom anslaget finns omställningspension och änkepension. Förmånerna syftar för båda förmånssystemen till att ge ett rimligt skydd för efterlevande vid dödsfall. Syftena är emellertid lite olika och speglar behovet för olika tidsåldrar och olika generationer. Änkepensionen lämnas endast till efterlevande kvinnor och är i sin grund livsvarig. Den speglar då förvärvsmönstren för kvinnor och män i väsentlig grad var olika och kvinnor var ekonomiskt beroende av sina män. Det finns visserligen alltjämt skillnader i livsmönster men det har skett dramatiska förändringar, vilket motiverar en övergång till en könsneutral och tidsbegränsad omställningspension. Omställningspensionen är just en omställningsförsäkring och tidsbestämd för att efter ett dödfall lämna ekonomiskt stöd för att klara omställningen från två inkomster till en inkomst. Sammantaget kan sägas att änkepensionens syften är bakåtblickande medan omställningspensionens syften speglar nutid och framtid. Omställningspensionen betalas ut till efterlevande kvinnor och män , dock längst fram till dess att den efterlevande fyller . Om det finns barn i hushållet finns möjlighet att betala ut förlängd omställningspension . Om det finns barn i hushållet kan pensionen förlängas till dess det yngsta barnet har fyllt . Omställningspensionen är inkomstrelaterad och är beroende av den avlidne makens/makans intjänade pensionsbehållning. Den som har låg eller ingen omställningspension alls kan också få garantipension till omställningspension. Änkepension betalas ut till efterlevande kvinnor. Reglerna är bl.a. beroende av änkans ålder och tidpunkt för giftermålet. Änkepensionen avskaffades i princip , men kan genom långtgående övergångsregler fortfarande beviljas. Det finns även efterlevandepension till barn i form av barnpension och efterlevandestöd. Dessa förmåner redovisas under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Änkepensionen är fortfarande den dominerande efterlevandepensionen fanns drygt 298 000 kvinnor med änkepension jämfört med drygt 6 500 personer med omställningspension inklusive förlängd omställningspension. Utgifterna för änkepension uppgick till ca 2013 medan kostnaderna för omställningspensionen var . Änkepensionen utgör således största delen av kostnaderna för efterlevandepensionen trots att den har avskaffats och kommer att fortsätta göra det framöver. Att änkepensionen dominerar förklaras i hög utsträckning av att omställningspension ofta betalas ut medan änkepension betalas ut under fler år och i många fall livsvarigt. Även om betydligt färre får omställningspension, är de belopp de får i genomsnitt högre. var medelbeloppet för omställningspension jämfört med i änkepension . Om man jämför den ekonomiska standarden för sammanboende kvinnor, kvinnor med änke- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 pension och ensamstående kvinnor som inte har efterlevandepension (diagram 3.9) ser man att de sammanboende kvinnorna har den högsta ekonomiska standarden. Kvinnor med änkepension har högre standard än övriga ensamstående kvinnor () , men därefter krymper skillnaden (till ). Detta beror på att garantipension till änkepension upphör vid och på att den inkomstrelaterade änkepensionen för kvinnor födda eller senare samordnas med kvinnans ålderspension i form av tilläggs- och inkomstpension. Diagram 3.9 Ekonomisk standard1 för änkor jämfört med övriga kvinnor 2012 Källa: , beräkningar i HEK 2012 1 Individens ekonomiska standard är hushållets disponibla inkomst justerad efter familjestorlek. Kvinnor har högre omställningspension än män Kvinnornas omställningspension är oftast högre än männens. Det beror på att avlidna män i genomsnitt har högre inkomster än avlidna kvinnor och att män därför i högre grad också får garantipension. av männen med omställningspension hade en så hög inkomstrelaterad omställningspension att garantipension inte betalas ut. Motsvarande andel för kvinnorna var . Andelen med enbart inkomstrelaterad omställningspension ökar trendmässigt. Den långsiktiga ökningen beror till största delen på övergångsregler och en förändrad sammansättning av gruppen som får omställningspension, men också på den reala inkomstökning som skett . De balanseringar som skett innebär dock också att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 pensionsrätterna skrivs ner. Det påverkar i sin tur den inkomstrelaterade omställningspensionen som beräknas utifrån intjänad ålderspension. Den ökande trenden har därför tillfällig brutits under de år som balanseringen verkar. Diagram 3.10 Andel med enbart inkomstrelaterad omställningspension (inkl. förlängd omställningspension), 2003 – Källa: , STORE Efterlevandepensionen höjer den ekonomiska standarden för ensamstående kvinnor och män En jämförelse av ekonomisk standard för ensamstående kvinnor och män med omställningspension, för sammanboende och övriga ensamstående kvinnor och män visas i diagram 3.11. Ingen av grupperna har minderåriga barn. Av diagrammet framgår att kvinnor och män med omställningspension har en ekonomisk standard närmare sammanboende än övriga ensamstående. Såväl kvinnor som män med omställningspension hade 2012 en ekonomisk standard som var eller högre än för övriga ensamstående kvinnor och män. Diagram 3.11 Ekonomisk standard1 för kvinnor och män med omställningspension jämfört med sammanboende och övriga ensamstående 2012 Källa: , beräkningar i HEK 2012 Individens ekonomiska standard är hushållets disponibla inkomst justerad efter familjestorlek. Liknande skillnad återfinns även för ensamstående män och kvinnor med barn som har omställningspension/förlängd omställningspension och övriga ensamstående med barn. 3.4.5Analys och slutsatser – ersättning vid dödsfall Ett delmål för utgiftsområdet är att efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Utgiftsområdet inkluderar två olika förmåner som speglar olika tider och därmed är mycket olika till sin konstruktion. Änkepensionen är under avveckling men dominerar ändå stort i såväl antal som belopp. Det beror på att den speglar då efterlevandepension var liktydigt med livsvarig änkepension till kvinnor som ofta inte hade någon annan försörjning. Omställningspensionens syfte är i stället att fungera som en omställningsförsäkring och är anpassad till det samhälle och de livsmönster vi nu har. Eftersom syftet med förmånerna är så olika måste bedömningen av måluppfyllelse ske med hänsyn till detta. I fråga om änkepensionen bidrar den till att änkor i genomsnitt har en något högre ekonomisk standard än ensamstående kvinnor utan änkepension och kan därmed sägas uppfylla sitt syfte. När det gäller omställningspensionen syftar den inte till en livslång ersättning utan förutsätter att människor ställer om sitt liv efter de nya förutsättningarna. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Omställningspensionen beräknas som andel av den avlidnes intjänade ålderspension. Till följd av att män i genomsnitt har en högre inkomst blir omställningspensionen i genomsnitt högre för kvinnor än för män, vilket bidrar till en viss utjämnande effekt. Både kvinnor och män med omställningspension har en ekonomisk standard som ligger närmare sammanboendes ekonomiska standard än ensamståendes, vilket indikerar att stödet fyller sin funktion. leveranserna så att prognoserna ska bli mer heltäckande och möjliggöra simuleringar. kontakter med pensionärer och pensionssparare har ökat i antal i nästan alla kanaler . genomförde , vilket resulterade i att fick fler nyregistrerade användare än , en ökning med en tredjedel. Kampanjen har varit särskilt framgångsrik i att nå prioriterade grupper; kvinnor, yngre och låginkomsttagare 3.4.6Resultat – har i större utsträckning börjat göra prognoser Målgruppsanpassad information och stärkt konsumentperspektiv Den förra regeringen har gett som mål att stärka pensionssparare och pensionärer i deras roll som konsumenter genom vägledning som är anpassad till individens behov och livssituation. Myndighetens informationsgivning utvecklas nu för att kunna ge vägledning om hela pensionen, genom utveckling av informationsmaterial och kompetensutveckling för personalen. har inlett ett arbete med att målgruppsanpassa sin information, det gäller bl.a. informationsträffar för blivande pensionärer och det kuvertet som fått målgruppsanpassad information på webben. har också gjort riktade insatser för prioriterade grupper; kvinnor 40–med låg inkomst, egenföretagare och personer med andra modersmål än svenska. Inom ramen för konsumentskyddsarbetet samverkar med och , bl.a. om klagomål från konsumenter. deltar även i mediedebatter om bl.a. pensionsprodukter för att värna pensionsspararnas intressen. Allt fler gör pensionsprognoser