prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — lämnar följande upplysning av särskild betydelse. inlämnad årsredovisning , daterad var vid avlämnande av revisionsberättelsen inte beslutad och inte heller undertecknad av samtliga nämndordföranden i enlighet med 6 § förordningen (2007:1069) med instruktion för regionala etikprövningsnämnder och 2 kap. 8 § förordningen (2000:606) om årsredovisning och budgetunderlag. kunde därför inte inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis som grund för ett årsredovisning , fått en revisionsberättelse med reservation. Som grund för uttalande om reservation anger följande. Rymdstyrelsen har felaktigt finansierat bidragsutbetalningar om genom att avräkna anslaget 3:6, anslagsposten 1 Avgifter till internationella organisationer. Bidragsutbetalningarna skulle ha finansierats med medel som Rymdstyrelsen erhållit från andra statliga myndigheter. Korrigering av den felaktiga anslagavräkningen har gjorts i årsredovisningen genom att utgifterna på ovan nämnda anslag minskats. Motsvarande korrigering har inte kunnat göras i statsredovisningssystemet per . Detta medför att årets utgående överföringsbelopp i anslagsredovisningen är högre än vad som redovisats i och därmed är anslagsutnyttjandet för högt med motsvarande belopp. Enligt 2 kap. 1 § förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska myndigheter lämna en årsredovisning till regeringen. Rymdstyrelsens årsredovisning lämnades till regeringen och har därmed inkommit . Även Universitets- och högskolerådet har, avseende sin årsredovisning , fått en revisionsberättelse med reservation. Som grund för uttalande om reservation anger följande. Universitets- och högskolerådet har inte bruttoredovisat avgiftsintäkter för högskoleprovet mot anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet, ap. 1 i enlighet med villkoren för avgiftsbelagd verksamhet i regleringsbrevet . Avgiftsintäkter för högskoleprovet uppgår till och kostnader till . Utgifter och inkomster för anslaget är felaktigt redovisade, vilket även påverkar utgående överföringsbelopp i anslagsredovisningen (för lågt redovisad), intäkt av anslag (för högt redovisad), avräkning med statsverket med tillhörande not (för högt redovisad) samt årets kapitalförändring (för högt redovisad). RiR 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? – En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i har granskat statens insatser för en likvärdig betygssättning i . har med anledning av regeringens skrivelse om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i (skr. 2011/12:57) givit regeringen tillkänna att regeringen bör se till att ett bedömningsstöd för den nya betygsskalan skyndsamt tas fram och görs tillgängligt där sådant material ännu inte finns (bet. 2011/12:UbU12, rskr. 2011/12:174). har i uppdrag att utarbeta olika former av stödmaterial för att underlätta lärarnas arbete med bedömning och betygsättning när det gäller kunskapskraven B och D. publicerade handledningen Betygsskalan och betygen B och D – en handledning. har även i uppdrag att bl.a. fortsätta arbetet med olika former av komptensutveckling och stöd till lärare inom området bedömning och betygsättning. Detta uppdrag ska redovisas . Regeringen avser att återkomma i frågan. RiR 2013:1 Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? har granskat genomförandet av svensk rymdverksamhet. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i 2012/13:145). har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2013/14:UbU8, rskr. 2013/14:55). RiR 2013:11 Statens kunskapsspridning till skolan har granskat om statens spridning av kunskap är effektiv och främjar att utbildningen i skolan i större utsträckning kan bygga på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporen i regeringens skrivelse om statens kunskapsspridning till skolan (skr. 2013/14:95). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2013:15 Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? har granskat om statens insatser i form av tillsyn och stöd på ett effektivt sätt bidrar till en god och trygg arbetsmiljö i skolan där elever inte utsätts för kränkande behandling eller trakasserier. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporen i regeringens skrivelse rapport om statens insatser för att motverka kränkande behandling i skolan (skr. 2013/14:193). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2013:16 Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade kunskapsresultat? har granskat om Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskning av grund- och gymnasieskolan verkar för en likvärdig utbildning av god kvalitet samt bidrar till goda förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat. Granskningen har också syftat till att undersöka om regeringens styrning har skapat goda förutsättningar för Skolinspektionens verksamhet. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporen i regeringens skrivelse om statens tillsyn över skolan (skr. 2013/14:200). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.4.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Tabell 2.71 UO 17 Anslag Bidrag till regional kulturverksamhet Centrala museer: Myndigheter Bidrag till Operan, , , Ersättningar och bidrag till konstnärer Utgiftsområdet omfattar utgifter för bl.a. folkbildning, ungdomsfrågor, det civila samhället, idrott, teater, dans och musik, museer, utställningar och trossamfund. Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. (3,). Flytt till nya lokaler medför högre kostnader för Utfallet för anslaget 6:1 blev , vilket är högre än anvisat i statens budget. Det främsta skälet till det högre utfallet är att i haft dubbla hyror och flyttkostnader i samband med att de flyttat sin verksamhet till nya lokaler. Kostnaderna har även blivit högre än beräknat på grund av att en upphandling överklagats. Stödet till taltidningar högre än anvisat Utfallet för anslaget 11:5 Stöd till taltidningar blev , vilket var högre än vad som anvisades i statens Motsvarande belopp tillfördes anslaget i höständringsbudgeten. Anledningen till detta var att färre taltidningar än planerat producerades i det nya mer kostnadseffektiva taltidningssystemet. Det beror i sin tur på att teknikskiftet inom taltidningsverksamheten har blivit något försenat. Detta har inneburit att kostnaderna för verksamheten blivit högre än vad regeringen bedömde i budgetpropositionen . Bidragen till folkbildningen har ökat jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen blev högre än föregående år. Anslaget används främst för statsbidrag till folkbildningen. 2013 tillfördes som avser särskilt verksamhetsstöd till () för idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet. Denna verksamhet har tidigare finansierats från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Vidare tillfördes anslaget för en ökning av antalet platser på folkhögskolans allmänna kurs med 1 000 årsplatser. Filmstödet högre bl.a. på grund av digitalisering Utfallet för anslaget 10:1 Filmstöd blev , vilket är högre än föregående år. Det beror på att satsningen på digitalisering av biografer, som tidigare skulle ha avslutats , tidigarelades och i stället har avslutats . Medel har även utbetalats för stöd till svensk filmproduktion i enlighet med filmavtal. Tabell 2.72 UO 17 Beställningsbemyndiganden Bidrag till vissa teater-, Bidrag till litteratur och Insatser för den ideella Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till , vilket är lägre än beslutade bemyndiganden. Tabell 2.73 UO 17 Utlåning RIKAB, täcka underskott på 2004/05:1, bet. 2004/05:FiU11, rskr. 2004/05:54. Inom utgiftsområdet har beslutat om en låneram på . Låneramen är till för att täcka underskott på distributionskontot för tv-distribution. Dessutom beslutade om en låneram på högst för lån till viss ombyggnation av i samband med att de införde fri entré på museet. Utestående lån vid utgången av 2013 var . iakttagelser – årlig revision har avseende årsredovisning avstått från att uttala sig. avstår från att uttala sig om de inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis och de bedömer att möjliga effekter av oupptäckta fel kan vara både väsentliga och genomgripande. Som grund för att avstå från att uttala sig anför följande. vill fästa uppmärksamheten på sid 33 och 34 i årsredovisningen som beskriver att har undantag från att lämna resultaträkning och balansräkning i årsredovisningen samt att nämndens anslag disponeras och redovisas av annan myndighet. Regleringsbrev Ku 2012/1898/RFS ger undantag från obligatoriska delar av en årsredovisning som behövs för att ge en rättvisande bild av nämndens finansiella ställning, resultat och finansiering i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Det saknas således grund för att göra ett uttalande om den rättvisande bilden. har, avseende dess årsredovisning , fått en revisionsberättelse med upplysning. lämnar en upplysning när den bedömer att det finns viktig och oväntad information i årsredovisningen som den vill fästa uppmärksamhet på. lämnar följande upplysning av särskild betydelse. vill fästa uppmärksamheten på sidan 64 i årsredovisningen, där redovisar de negativa ackumulerade resultaten av myndighetens avgiftsbelagda verksamheter. Därutöver redogörs för att underskotten likvidmässigt har finansierats med medel tillhörande oförbrukade bidrag och förutbetalda intäkter. 2.4.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Tabell 2.74 UO 18 Anslag -6,7 -2,3 -62,3 Stöd gällande utveckling i strandnära lägen -75,4 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna -98,1 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag -100,3 -9,8 -16,2 Inom utgiftsområdet ingår utgifter för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande, lantmäteriverksamhet och konsumentpolitik. Området innefattar bl.a. myndigheterna och Lantmäteriet. Utfallet uppgick till , vilket är (16,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (1,). Utbetalningarna för omstrukturering av kommunala bostadsföretag blev låga Utfallet för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag blev lågt 2013. Stöd ges för att underlätta en ekonomiskt nödvändig omstrukturering av ett kommunalt bostadsföretag eller på annat sätt minska en kommuns bördor av dess åtaganden för boendet. Stöd får bara ges om statens och kommunens åtaganden har reglerats i ett avtal mellan parterna. har en ny ansökan handlagts som avser ett tilläggsavtal med kommun om fortsatt rekonstruktion av kommunens bostadsföretag . I de avtal som slutits med och kommuner har staten åtagit sig att lämna bidrag till avvecklingskostnader i takt med att kostnaderna uppstår. Totalt utbetalades för sådana ersättningar. kommun betalade tillbaka en del av det stöd de fått. Återbetalningen var en följd av en överenskommelse mellan kommun och dåvarande . Utfallet för anslaget 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad blev , vilket är lägre än vad som anvisats i statens budget. Trots en ökning från 84 beviljade bidrag 2012 till 161 beviljade bidrag 2013 är tillströmningen låg, vilket har inneburit att anslaget inte har utnyttjas fullt ut. Utfallet för anslaget 1:1 Bostadspolitisk kronor (62,) lägre än anvisat i statens budget, vilket delvis berodde på att insatser påbörjades senare än planerat. Anslaget fördes upp på statens budget 2013 och används för vissa insatser inom det bostadspolitiska området, bl.a. för utredningsverksamhet. Utfallet för anslaget 1:10 Stöd gällande utveckling i strandnära lägen uppgick till , vilket är (75,) lägre än anvisat i statens budget. Kommuner, länsstyrelser, kommunala samverkansorgan och regionala självstyrelseorgan kan ansöka om stöd till planeringsinsatser för att klarlägga om det finns lämpliga områden för utveckling av landsbygden inom strandnära lägen. har endast 12 utbetalningar av stöd gjorts. Högre utgifter för jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:5 blev lägre än anvisat i statens budget men högre än föregående år. Det beror till stor del på att Tabell 2.75 UO 18 Beställningsbemyndiganden Bidrag till åtgärder mot Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till . Avvikelsen mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till 107 miljoner. Den största avvikelsen är hänförlig till anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag och beror främst på en låg tillströmning av ärenden. Tabell 2.76 UO 18 Garantier Kreditgarantier för ny- och Tabell 2.77 UO 18 Övriga krediter Kredit för infriande av 1 Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). 2.4.19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Tabell 2.78 UO 19 Anslag -0,3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden -1,9 -19,9 -3,6 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd och utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Utfallet blev , vilket är (3,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2012 blev utgifterna (4,) lägre. Utfallet för regional tillväxt något lägre än budget och utfallet Utfallet för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder blev , vilket är mindre än anvisat i statens budget. På vårändringsbudgeten 2013 anvisade ytterligare för att stödja vissa län och kommuner som blivit drabbade av den långdragna lågkonjunkturen. Utfallet för anslaget 1:2 Transportbidrag uppgick till , vilket är lägre än anvisat. Transportbidrag är en kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor. Bidraget ska också stimulera till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Det lägre utfallet beror delvis på ett fortsatt sämre ekonomiskt läge som påverkar företagens försäljning negativt, vilket leder till färre transporter och därmed lägre efterfrågan på transportbidrag. Utfall för Europeiska regionala utvecklingsfonden förskjuts ofta mellan åren Utfallet för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013 blev , vilket är 27 miljoner kronor lägre än anvisat i statens budget och lägre än föregående år. Utgifterna gäller vanligen fleråriga projekt som ofta förskjuts mellan åren. Tabell 2.79 UO 19 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till . Avvikelsen mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är främst hänförlig till anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Övervägande delen av de stöd som beslutas inom ramen för anslaget är antingen fleråriga samverkansprojekt med många olika offentliga och privata aktörer eller fleråriga företagsinvesteringar. De aktörer som kan fatta beslut om framtida åtaganden mot anslaget har därför små möjligheter att påverka stödens utbetalningstakt. Behovet av att fatta långsiktiga beslut, med stöd av bemyndigande, har varit mindre än vad som tidigare beräknats. 2.4.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Tabell 2.80 UO 20 Anslag Skydd av värdefull natur -1,3 Åtgärder för värdefull natur -1,2 för miljö, areella näringar och Åtgärder för havs- och vattenmiljö -1,2 Sanering och återställning av förorenade områden -1,1 -0,7 -0,6 -0,7 -12,8 -4,0 -1,8 Utgiftsområdet omfattar områdena miljöpolitik och miljöforskning. Området miljöpolitik avser bl.a. frågor som rör klimat, naturvård, havs- och vattenvård. Området miljöforskning består främst av forskning om miljö- och samhällsbyggande vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och är därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2012 blev utfallet (0,) lägre. Utfallet för anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete blev , vilket är (12,) lägre än anvisat i statens budget. Skillnaden hänför sig främst till att utbetalningen av medlemsavgiften till det europeiska satellitsamarbetet Eumetsat blev lägre än beräknat. Beslut om det nya polära satellitprogrammet har försenats på grund av den ekonomiska krisen i många medlemsländer. Tabell 2.81 UO 20 Beställningsbemyndigande Åtgärder för havs- och Skydd av värdefull natur Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till . Avvikelsen mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Avvikelsen för anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar beror på att förändringar i marknadsvillkor och valutakurser har påverkat förvärven av utsläppsrätter. RiR 2009:21 Vad är utsläppsrätter värda? har granskat förväntade överskott av utsläppsutrymme under Kyotoprotokollet. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten, inklusive en uppskattning av storleken på det förväntade överskottet av utsläppsrätter, i Årsredovisningen för staten 2012 (skr. 2012/13:101) samt i regeringens skrivelse Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2012/13:75). Ärendet bereds fortsatt inom . RiR 2012:27 Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? har i samarbete med andra nationella revisionsorgan granskat den europeiska handeln med utsläppsrätter i sju stater, inklusive . Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen (skr. 2012/13:105). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2013/14:MJU3, rskr. 2013/14:33). RiR 2013:19 Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 har granskat klimatpolitiken och om staten använder sina styrmedel så att utsläppen av växthusgaser minskar i enlighet med målen och till rimliga kostnader. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder i regeringens skrivelse rapport klimat för pengarna (skr. 2013/14:209). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2013:21 Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande har granskat statens hantering av riksintressen i förhållande till medborgarnas behov av bostäder. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder i regeringens skrivelse om statens hantering av riksintressen (skr. 2013/14:211). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.4.21 Utgiftsområde 21 Energi Tabell 2.82 UO 21 Anslag -11,6 -3,4 -2,5 -20,9 Insatser för uthållig energianvändning -7,3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft -3,2 -7,1 Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Det är främst , och som ansvarar för att genomföra åtgärderna inom området. Utfallet uppgick till och blev därmed (7,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2012 minskade utgifterna med (3,). Avbrutna och försenade forskningsprojekt gav lägre utgifter Utfallet för anslaget 1:5 Energiforskning blev , vilket är lägre än anvisat. Det lägre utfallet beror främst på avbrutna eller försenade forskningsprojekt. Det beror även på förseningar i projekt, t.ex. projekt om elmätningar och kontrollstation 2015, som är en utredning som har gjort om kontrollstationen för elcertifikatsystemet. Utfallet för anslaget 1:5 Energiforskning minskade med jämfört med föregående år. För anslaget 1:10 Elberedskap blev utfallet , vilket är lägre än anvisat. Skillnaden beror bl.a. på att planerade projekt flyttats och att åtgärder för att höja säkerhetsskyddet inte har kunnat genomföras i planerad omfattning. Det beror även på att installationer av reservelverk och att s.k. ö-driftsåtgärder, vilka innebär att en del av elsystemet drivs isolerat utan någon elektrisk koppling till det övriga nätet, inte har kunnat genomföras i planerad omfattning. har främst använt de förbrukade medlen för ersättning till beredskapsreserven, drift och underhåll av beredskapsförråd, säkerhetshöjande åtgärder samt övning och utbildning. Utfallet för anslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft blev högre än vad som anvisades i budgeten, vilket finansierades med ingående anslagssparande . Det högre utfallet beror på att utbetalningar gjorts till ett vindkraftsprojekt om storskalig vindkraft i fjällmiljö. Utgifterna för energiteknik blev högre jämfört med Utgifterna för anslaget 1:9 Energiteknik blev , vilket är (121,) högre än föregående år. Det högre utfallet beror bl.a. på att stödet till innovativ biogas och investeringsstödet till solceller förlängdes till 2013. Tabell 2.83 UO 21 Beställningsbemyndigande Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till uppgick till och den är huvudsakligen hänförlig till anslaget 1:5 Energiforskning. åtagandena uppgick till . Avvikelsen på beror på att bemyndigandet innefattade planerade åtaganden för storskaliga demonstrationsanläggningar. Några sådana åtaganden har dock inte ingåtts . För anslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning och anslaget 1:11 Energieffektiviseringsprogram har beslut om stöd till externa projekt inte fattats i den omfattning som planerats. Tabell 2.84 UO 21 Utlåning Delägarlån till bolag i vilka Inom utgiftsområdet uppgår låneramen som beslutat om till . Den har inte utnyttjats. Tabell 2.85 UO 21 Inomstatliga lån Svenska Kraftnäts lån i och utanför Inom utgiftsområdet har fastställt en låneram på för . Utestående lån vid utgången av 2013 var . RiR 2013:3 Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring har granskat statens insatser på elmarknaden. Huvudfrågan för granskningen har varit om staten skapat förutsättningar för en väl fungerande överföring av el. Regeringen har redovisat sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i regeringens skrivelse om staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring (skr. 2013/14:21). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2013/2014:NU9, rskr 2013/14:172). RiR 2013:8 Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser har genomfört en granskning av Programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri. Regeringen har redovisat sina bedömningar av iakttagelser och rekommendationer i regeringens skrivelse om energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser (skr. 2013/14:42). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2013/14:NU10, rskr. 2013/14:173). 2.4.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 2.86 UO 22 Anslag -0,5 -2,5 -4,8 -1,2 -20,4 -21,9 Från EU-budgeten finansierade stöd till -2,8 -2,1 Utgiftsområdet omfattar transportpolitiken och politiken för informationssamhället. Utfallet uppgick till och är därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (1,). ansvarar för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart samt för att bygga och driva statliga vägar och järnvägar. Hur mycket investerar bestäms av anvisade anslag, de lån som tar upp och tillskott de får via medfinansiering i form av externa bidrag. Det utfall som redovisas här är endast den verksamhet som är finansierad med anslag. Utgifterna för investeringar som finansieras med trängselskatt blev lägre Utfallet för anslaget 1:11 Trängselskatt i blev , vilket är (21,) lägre än budgeterat. Anslaget används huvudsakligen till investeringar i Förbifart och andra väganknutna projekt i , i enlighet med den s.k. Stockholms-överens- kommelsen. Anslaget finansierar även system- och administrationskostnader för trängselskatten . De anvisade medlen på statens budget är en beräkning av hur stora