prop · H103189 · 2014-03-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:189 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i (FN:s) stabiliseringsinsats i (MINUSMA) till utgången av juni månad 2015, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. FN-insatsens mandat omfattar bland annat stabilisering av större tätbefolkade områden, skydd av civila och FN-personal och stöd till att skapa förutsättningar för humanitärt bistånd. Det planerade svenska styrkebidraget utgörs av ett underrättelsekompani och en nationell stödenhet. Avsikten är att även placera stabsofficerare vid relevanta staber. Regeringen bedömer att det svenska bidraget till insatsen under normala omständigheter kommer att uppgå till ungefär 250 personer på plats. Om behov uppstår ska styrkan tillfälligt kunna förstärkas till högst 400 personer. Det svenska bidragets verksamhet kan inledas tidigast tredje kvartalet 2014. I propositionen redogör regeringen för situationen i och för det internationella samfundets och engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga mandat, beskriver det avsedda svenska deltagandet och redovisar sina överväganden för detta. 2013/14:189 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Internationella samfundets och engagemang i ........... stabiliseringsinsats i , MINUSMA ............ Folkrättsligt mandat för insatsen....................................................... Det svenska militära bidraget till MINUSMA ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...................................... Regeringen föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 400 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (MINUSMA) till utgången av juni månad 2015, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd (se avsnitt 8). 2013/14:189 2 Ärendet och dess beredning antog (FN:s) säkerhetsråd resolution , som fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog resolution , som bland annat uppmanade det internationella samfundet att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med utbildning och rådgivning. antog resolution , som med stöd av kapitel VII medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i , AFISMA (Support Mission to ), och bad FN:s generalsekreterare att upprätta en FN-närvaro i landet. beslutade Europeiska unionen (EU) att inrätta en militär utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt, EUTM . Regeringen beslutade att skulle delta i EUTM med högst 15 personer . antog resolution , som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , MINUSMA (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ). integrerades AFISMA:s militära styrkor i FN-insatsen. skickade en formell förfrågan till FN:s medlemsländer om styrkebidrag till FN-insatsen i . fattade regeringen beslut om proposition 2012/13:173 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i . gav bifall till regeringens förslag (bet. 2012/13:UFöU4, rskr. 2012/13:291). genomförde Försvarsmakten förberedelser för att i enlighet med avsikten i propositionen sätta in ett svenskt styrkebidrag bestående av en flygtransportenhet, en flygsäkringsstyrka och en nationell stödenhet samt stabsofficerare i MINUSMA. inleddes deltagande med stabsofficerare i MINUSMA. Avsikten var att förbandsbidraget skulle utgrupperas . meddelade att militärt transportflyg av det slag som erbjudit, tvärtemot tidigare uppgifter från FN, inte skulle vara möjligt att använda i insatsen som var aktuell för det svenska bidraget. fattade regeringen beslut om ändring av regleringsbrevet för Försvarsmakten, varmed uppdraget att bidra till MINUSMA utgick. I proposition 2012/13:173 uttryckte regeringen också sin avsikt att undersöka förutsättningarna för att lämna ytterligare styrkebidrag till MINUSMA. (Försvarsdepartementet) skickade en begäran om information (Fö2013/2266/MFI) till Försvarsmakten där myndigheten uppmanades att redovisa myndighetens förutsättningar att delta i MINUSMA. Försvarsmakten redovisade sitt svar . skickade en formell förfrågan till om styrkebidrag till underrättelseenheten (All Sources Information Fusion Prop. Unit, ASIFU) i MINUSMA. är ett av världens fattigaste länder. råder ett spänt förhållande inom mellan å ena sidan folkgrupperna i den södra delen av landet, som traditionellt dominerar det politiska och ekonomiska livet, och å andra sidan olika minoritetsfolk, bland annat tuareger, i norr. har motsättningarna övergått i väpnad konflikt. har därtill en ökning av kriminella aktiviteter, såsom illegal handel med vapen, droger och människor, samt kidnappningar och terroristaktiviteter, skett i och i den större Sahelregionen. har i islamiska , , etablerat sig bland annat i de norra delarna av . uppstod det en säkerhetskris i , då en sekulär tuareggrupp, Nationella rörelsen för Azawads befrielse, MNLA, tog till vapen mot försvarsmakt. Detta väpnade uppror hade syftet att ta kontrollen över ett geografiskt område i norra kallat Azawad, vilket motsvarar av landets territorium. MNLA utmanövrerades av olika väpnade extremistgrupper och kriminella grupper lierade med AQIM. De under krisen mest framträdande av dessa extremistgrupper var och jihad i , MUJAO, vilket var en avknoppning från AQIM, och den islamistiska tuareggruppen, Ansar al-Din. Dessa väpnade extremistgrupper kom att kontrollera två tredjedelar av territorium där de införde strikta Sharia-lagar och bland annat utdömde kroppsstraff för vad de såg som brott mot islams lagar, med allvarliga kränkningar av mänskliga fri- och rättigheter som följd. I protest mot regeringens oförmåga att hantera det väpnade upproret i norr och arméns bristfälliga resurser genomförde en grupp armésoldater en militärkupp . slöts ett ramverksavtal som ledde till att kuppmakarna trädde tillbaka och en nationell övergångsregering tillträdde. inledde de väpnade extremistgrupperna i norra en offensiv söderut mot huvudstaden . begärde, och fick, militärt stöd av , vilket möjliggjorde för maliska regeringsstyrkor att återta kontrollen över merparten av landet. Alla delar av de väpnade extremistgrupperna har dock ännu inte besegrats. Vapengömmor har påträffats och andra indikationer på planerade attacker har funnits. En utveckling där norra återigen blir stridszon –kanske av mer lågintensiv karaktär – bedöms inte som osannolik. har klarat återgången till normaliserad konstitutionell ordning efter statskuppen väl. Legitima och väl genomförda val har hållits till såväl presidentämbetet som parlamentet. och regeringens mest prioriterade uppgifter är nu att genomföra samtal med alla relevanta och legitima parter för att säkerställa långsiktig fred i En överenskommelse träffad i 2013/14:189 2013 anger vissa ramar för dessa samtal, som dock har gått mycket trögt. Stötestenar är både förutsättningarna för samtalen – var, hur och med vilka – och det faktiska innehållet. De humanitära behoven i och regionen är omfattande. En humanitär kris pågår i hela Sahelområdet vilken i huvudsak beror på torka, höga spannmålpriser och ekologisk degradering. Kronisk fattigdom, samhällets allmänna sårbarhet, och låg motståndskraft mot torka förvärrar den humanitära situationen. Enligt FN är över fyra miljoner människor i , det vill säga omkring en fjärdedel av befolkningen, i behov av humanitärt stöd, varav drygt tre miljoner riskerar att drabbas av matosäkerhet. Vid sidan av livsmedel är behoven av bland annat skydd, sanitet och vatten stora. De regelbundna torrperioderna i har återkommit med allt tätare intervaller, vilket bidragit till att lokalbefolkningens återhämtningsförmåga försvagats kraftigt. Utöver dessa orsaker har konflikten i bidragit till stora flyktingströmmar inom och mellan länder och har skapat ytterligare humanitära behov. Till följd av det förbättrade säkerhetsläget har flyktingar långsamt börjat återvända, men det beräknas fortfarande finnas över 500 000 flyktingar, varav 300 000 inom landet. Det humanitära tillträdet har marginellt förbättrats och situationen är fortsatt instabil i de norra delarna av landet, vilket försvårar humanitära aktörers möjligheter att göra ordentliga behovsbedömningar och genomföra humanitära insatser. Det finns en begränsad humanitär närvaro i landets norra delar. uppmanade genom resolution det internationella samfundet, däribland EU, att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med bland annat utbildning och rådgivning. antog säkerhetsrådet resolution , som med stöd av kapitel VII medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i , AFISMA. Bland AFISMA:s uppgifter ingick att förbättra den maliska arméns förmåga och stödja återtagandet av de norra delarna av . Ett etablerades i med uppgift att stödja den politiska processen och ansträngningar för att återupprätta säkerheten i landet. När väpnade extremistgrupper började rycka fram söderut mot huvudstaden , vände sig till med en begäran om militärt stöd. inledde en militär insats, under beteckningen Operation Serval, i syfte att hejda de väpnade extremistgruppernas framryckning, och stödja säkerhetsstyrkor. Operation Serval stöddes också av och . Parallellt skyndade Afrikanska unionen (AU) och den västafrikanska samarbetsorganisationen på utstationeringen av AFISMA till och insatsens numerär utökades till drygt 6 000 soldater. hade de maliska regeringsstyrkorna med detta stöd återtagit kontrollen över huvuddelen av landet. uttryckte såväl AU och ECOWAS som stöd för omvandlingen av AFISMA till en FN- insats för att stabilisera . antog resolution , som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , MINUSMA. bestod Operation Serval av cirka 2 300 personer. Insatsens numerär ska successivt minskas , för att dras ned till ca 1 000 personer. Inriktningen för Operation Serval är terroristbekämpning och stöd till MINUSMA. Franska styrkor har mandat att, efter begäran av FN:s generalsekreterare, intervenera till stöd för MINUSMA när insatsen är under överhängande, allvarligt hot. FN- insatsen och de franska styrkorna har skilda befälskedjor. EU och dess medlemsstater spelade en aktiv roll i hanteringen av krisen i och antog rådslutsatser . utsåg rådet till särskild representant () för EU i med i förstone ett särskilt fokus på situationen i och den regionala dimensionen av krisen i landet. EU har även deltagit i AU:s internationella samordningsgrupp för . På biståndsområdet ger Europeiska kommissionen stöd inom ramen för den tionde europeiska utvecklingsfonden (EDF 10) motsvarande för . Storleken på EU:s stöd till under EDF 11 (2014-2020) är fortfarande under förhandling, men det nuvarande förslaget är . Efter att det tillfälliga avbrottet i biståndet till och dess myndigheter till följd av statskuppen kunde hävas , genomfördes en internationell givarkonferens i . Konferensen har följts upp av två möten på mer teknisk nivå, i . Efter önskemål från och efter en begäran från upprättades EU:s militära insats för bidragande till utbildning av försvarsmakt (EUTM ) (rådsbeslut /34/GUSP). Till uppgifterna hör att bistå med rådgivning och stöd till försvarsledning och att tillhandahålla utbildning för den maliska försvarsmakten. Syftet är att stärka den operativa förmågan och bidra till respekten för mänskliga rättigheter, rättsstatens principer, internationell humanitär rätt och skydd av civila, särskilt av kvinnor och barn, samt stärka den legitima civila kontrollen över försvarsmakten. Insatsen, som består av omkring 550 personer, är lokaliserad till södra och deltar inte i operativa insatser. Regeringen beslutade att ska bidra till insatsen med högst 15 personer. Det svenska bidraget har samordnats med och de baltiska länderna till ett gemensamt utbildningsteam och viss stabspersonal. EUTM har för denna proposition genomfört större delen av sitt inledande utbildningsuppdrag med i huvudsak gott resultat. deltog 10 svenskar i EUTM , varav 8 utbildare och 2 stabsofficerare. Ett rådsbeslut om förlängning av EUTM väntas . 2013/14:189 regeringen att fatta nödvändiga regeringsbeslut för ett fortsatt svenskt deltagande i insatsen. Med anledning av utbrottet av oroligheter och den påskyndade utstationeringen av AFISMA, beslutade regeringen att även bistå ECOWAS medlemsländer med transportflygförmåga i form av flygtimmar med det strategiska transportflygplanet Globemaster, som disponerar inom ramen för samarbetet Strategic Airlift Capability (SAC). Totalt bidrog med ca 55 flygtimmar med C17. Som en del i stödet till AU:s internationella krishantering delfinansierade EU AFISMA med ur den Inom EU pågår förberedelser för en civil EU-insats i syftande till att stärka landets polisiära förmågor. Insatsen kommer att fokusera på högre ledning av polisen, gendarmeriet och nationalgardet genom rådgivning och utbildning och kommer även att utveckla EU-insatsen kommer att fungera som ett komplement till den polisiära verksamheten inom MINUSMA, där FN- insatsen bland annat kommer att ansvara för polisiär grundutbildning och implementering av reformer. Förfrågningar om bidrag till EU-insatsen har inletts och regeringen undersöker möjliga svenska bidrag. polis kommer att delta med 3 poliser i MINUSMA åklagare, efter hänskjutande av , en utredning om huruvida krigsförbrytelser eller andra brott inom domstolens jurisdiktion begåtts på territorium . beslutade för mänskliga rättigheter att utse en oberoende expert på mänskliga rättigheter med uppdrag att stödja i dess ansträngningar för att främja och skydda mänskliga rättigheter i landet. beslutade regeringen att återuppta det bilaterala biståndet till och myndigheter, efter att detta avbrutits till följd av militärkuppen. Det omfattande humanitära stödet till befolkning berördes aldrig av avbrottet. Det svenska långsiktiga biståndet till uppgick till . volymen för det långsiktiga biståndet uppgå till ca . Insatserna kan indelas i två huvudkategorier, dels hållbar utveckling av naturresurser och klimatanpassning, dels demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. Genomgripande teman är motståndskraft och humanitära stöd till uppgick till över 379 var den fjärde största bilaterala givaren i Även kommer att vara en stor givare av humanitärt stöd till och . Det svenska stödet kanaliseras genom FN, och enskilda organisationer, samt genom att svensk expertpersonal ställs till förfogande genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). bidrar även med ett omfattande basbudgetstöd till som har betydande operationer i . Stödet går till insatser inom bland annat livsmedel, hälsa, utbildning, nutrition, vatten och sanitet. 2013/14:189 går även till kapacitetsstärkande insatser för att lokalt bemöta och minska effekterna av torka. 5Förenta nationernas stabiliseringsinsats i , MINUSMA Med fastställande av att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet antog , under kapitel VII, resolution . Därmed upprättades en integrerad multidimensionell stabiliseringsinsats i , MINUSMA, för en period om inledningsvis . Insatsens styrka får uppgå till högst 11 200 soldater och 1 440 poliser. Dessutom får ytterligare civil personal ingå i insatsen i den utsträckning som FN bedömer nödvändig för att lösa uppgifterna i mandatet. övertog MINUSMA ansvaret från AU-insatsen AFISMA. Den militära personal och de poliser i AFISMA som vid detta datum var utgrupperade i integrerades i FN-insatsen. Insatsen har mandat att utföra sju huvudsakliga uppgifter: 1) stabilisering av större tätbefolkade områden och bidrag till att staten återfår kontrollen i hela landet, 2) stöd för genomförandet av planen för övergångsperioden inklusive den nationella politiska dialogen och valprocessen, 3) skydd av civila och FN-personal, 4) främjande och skydd av mänskliga rättigheter, 5) stöd för humanitärt bistånd, 6) stöd för bevarande av kultur och 7) stöd för nationell och internationell rättvisa. Insatsen leds av FN:s generalsekreterares särskilde representant från . uppgick den militära personalen i insatsen till ungefär 5 900, medan antalet poliser var ungefär 960 och antalet övriga civila anställda uppgick till ungefär 480. Insatsen är huvudsakligen utgrupperad i och i norra . Högkvarteret för insatsen, med både civil och militär ledning, ligger i och regionala kontor samt sektorhögkvarter finns i Timbuktu och . 6 Folkrättsligt mandat för insatsen säkerhetsråd antog resolution (2013). I resolutionen fastslogs att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet som detta definieras i kapitel VII. Genom resolutionen upprättades MINUSMA, en multidimensionell stabiliseringsinsats i landet, för en inledande period med start . En inbjudan till FN av fanns dessutom som ytterligare en folkrättslig grund för insatsen. 2013/14:189 antog säkerhetsrådet ett uttalande av ordföranden där rådet uppmanar det internationella samfundet att fortsätta att stödja befolkningen och regeringen i i deras strävan efter hållbar fred, stabilitet och försoning samt utveckling i landet. En förutsättning för att det ska finnas ett folkrättsligt mandat också efter – inbegripande således också det svenska bidraget – är att en säkerhetsrådsresolution antas som förlänger MINUSMA:s mandat efter detta datum i enlighet med stadgans kapitel VII. I ett sådant förlängt mandat kommer sannolikt att ingå stabilisering av större tätbefolkade områden och bidrag till att staten fortsätter att återfå kontrollen i hela landet. Vidare kommer troligen skydd av civila och av FN-personal, främjande av mänskliga rättigheter, stöd för humanitärt bistånd och till bevarandet av kultur samt stöd för nationell och internationell rättvisa att ingå. I resolution bemyndigades MINUSMA att, utöver de nämnda, vidta alla nödvändiga åtgärder i enlighet med sin förmåga inom sitt geografiska insatsområde för att avskräcka från hot och för att förhindra väpnade gruppers återkomst till främst norra . Mandat gavs även för alla nödvändiga åtgärder till skydd av civila som löpte överhängande risk att utsättas för fysiskt våld samt för att skydda FN-anläggningar och utrustning och för att säkerställa FN-personals rörelsefrihet. Mandatet omfattade även åtgärder för att bidra till en trygg och säker miljö för internflyktingar och för flyktingars återvändande. Stöd till övergångsmyndigheternas ansträngningar att ställa ansvariga för krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten inför rätta ingick också i det ursprungliga mandatet. En rätt för MINUSMA-styrkan att använda våld för genomförande av sitt mandat grundas ytterst på ett säkerhetsrådsmandat i enlighet med FN- stadgans kapitel VII. Detta innebär att sådan våldsanvändning måste stå i överenstämmelse med de mänskliga rättigheterna och i tillämpliga fall också med den humanitära rätten. Rätten till våldsanvändning kommer att preciseras i insatsregler för styrkan, antingen genom förlängning av redan befintliga insatsregler eller genom nya. 7Det svenska militära bidraget till MINUSMA Det svenska bidraget till MINUSMA föreslås omfatta ett underrättelsekompani (Intelligence, Surveillance and Reconnaissance, ISR) för att stödja insatsens underrättelseenhet (ASIFU) där har en samordnande roll. I det svenska förbandet ingår även en nationell stödenhet (bland annat innehållande trossfunktion och personal i teknisk tjänst), en kvalificerad sjukvårdskomponent samt de skyddsfunktioner som behövs för verksamheten. Dessutom avser att placera stabsofficerare vid relevanta staber. Det planerade förbandsbidragets huvuduppgift är att förse insatsens underrättelseenhet med information som kan användas för att uppfylla säkerhetsrådets mandat. Det svenska bidraget förutses under normala omständigheter uppgå till Prop. 2013/14:189 cirka 250 personer på plats. Numerären kan komma att justeras efter behov med hänsyn till hotnivå, logistiska förutsättningar samt andra uppgifter som påverkar numerären. Det svenska bidraget ska vara stationerat i Timbuktu, som är huvudort i MINUSMA:s västra sektor. Emellertid kan det svenska styrkebidraget användas i hela MINUSMA:s operationsområde. Styrkan ska med kort varsel kunna förstärkas tillfälligt för räddningsevakuerings- och förstärkningsinsatser om behov uppstår. Sammantaget ska det svenska bidraget kunna uppgå till högst 400 personer. Avsikten är att det svenska deltagandet i insatsen ska inledas tidigast tredje kvartalet 2014. Det är regeringens avsikt att styrkebidraget till MINUSMA ska vara långsiktigt. Hotbilden för personalen kommer att variera. Försvarsmakten kommer att göra löpande hot- och riskbedömningar för de insatser som ska utföras och vidta eventuella åtgärder utifrån denna bedömning. Regeringens förslag: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 400 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (MINUSMA) till utgången av juni månad 2015, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Regeringens bedömning: Det svenska bidraget till insatsen kommer under normala omständigheter att uppgå till ungefär 250 personer på plats. Skälen för regeringens förslag och bedömning: och fram till internationella samfundets ingripande gjorde sig väpnade extremistgrupper och kriminella grupper skyldiga till omfattande övergrepp och orsakade stort mänskligt lidande i , särskilt i landets norra delar. råder i en svår humanitär situation, som allvarligt försämrades på grund av stridigheterna. Därtill har konflikten i haft ett negativt inflytande på säkerheten och utvecklingen i regionen som helhet. har säkerheten i förbättrats. President- och parlamentsval har genomförts under tillfredsställande förhållanden och en konstitutionell och demokratisk ordning är återupprättad. I fredsprocessen i har dock framstegen varit begränsade, och de väpnade extremistgrupperna i norra utgör fortfarande ett allvarligt hot. Situationen i bedöms som huvudsakligen stabil, men landet har ett långsiktigt behov av omfattande stöd för att bevara en säkerhetsnivå som möjliggör den utveckling som den nya regeringen nu planerar för och som befolkningen, inte minst i landets norra delar, är i starkt behov Regeringen välkomnade FN:s säkerhetsråds resolution och det mångsidiga mandat som därigenom gavs till FN:s stabiliseringsinsats i Regeringen välkomnar även att generalsekreterarens särskilda representant getts ett tydligt mandat att stödja nationell dialog och försoning i . beslut, och inbjudan av till FN:s generalsekreterare att genomföra en stabiliseringsinsats, ger en tydlig folkrättslig grund för ett svenskt bidrag till MINUSMA. Ett svenskt styrkebidrag till MINUSMA ligger i linje med engagemang för fred och utveckling i och är en del av en samlad svensk ansats i . är engagerat i med ett omfattande bilateralt bistånd, med bidrag från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap till humanitära minhanteringsinsatser och med utbildare i EU:s militära utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt, EUTM . stabsofficerare i MINUSMA. Det finns också ett svenskt intresse av att bidra till ansträngningarna att minska förekomsten av terrorism och människohandel i och det Genom resolution gavs ett kraftfullt mandat, vilket bland annat ger MINUSMA goda förutsättningar att öka säkerheten för såväl de nödlidande människorna som för humanitära biståndsorganisationer att För att MINUSMA ska kunna utföra sitt mandat krävs att FN:s medlemsstater ställer resurser i form av kvalificerade styrkebidrag till Detta är särskilt angeläget eftersom insatsen verkar i en komplex miljö och behöver hantera en militär problematik som är ny för