prop · H2031d20 · 2014-10-23 00:00:00 — De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: –Länsstyrelsernas genomsnittliga handläggningstid för överklagade ärenden avseende kommunala beslut om planer och lov (källa: om uppföljning av tillämpningen av (dnr S2014/4359)). –Lantmäteriets genomsnittliga handläggningstid vid förrättningar (källa: Lantmäteriets årsredovisning (dnr S2014/1669)). –I vilken utsträckning har en förenklad och förkortad planprocess uppnåtts. –I vilken utsträckning har de statliga insatserna bidragit till att skapa en bättre fungerande bostadsmarknad. Målet för Samhällsplanering är: –En tydlig roll för fysisk planering i arbetet för en hållbar utveckling av städer, tätorter och landsbygd. –Ett regelverk och andra styrmedel som på bästa sätt tillgodoser kraven på effektivitet som rättssäkerhet och medborgerligt inflytande säkerställs. –Goda förutsättningar för byggande av bostäder och lokaler, etablering av företag och för annat samhällsbyggande som en god livsmiljö tryggas. Resultatredovisningen beträffande miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Förenklad plan-, bygg- och genomförandeprocess Statskontoret har i en rapport – Från analog till digital, insatser för att främja en digital planprocess (dnr S2013/2536) – lämnat förslag på hur regeringen kan bidra till att realisera de vinster en samordnad digital planprocess skulle innebära. Statskontoret bedömer att varken 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 exploatörer eller kommuner driver en över landet samordnad utveckling mot en digitalisering av planprocessen, och att staten därför har en viktig roll att fylla. , Lantmäteriet och Kommuner och Landsting har i två rapporter (dnr S2013/8862) redovisat hur utvecklingen mot en digitalisering och samverkan mellan processerna detaljplan, fastighetsbildning och bygglov kommer att bedrivas gemensamt av de tre parterna. tog ställning till propositionen En enklare planprocess (prop. 2013/14:126, bet. 2013/14:CU31, rskr. 2013/14:366) som innehåller förhållandevis omfattande förslag till ändringar i (2010:900), PBL. Dessutom föreslås en helt ny lag om kommunala markanvisningar som innebär att en kommun ska anta riktlinjer för s.k. markanvisningar om kommunen genomför sådana. Ändringarna i PBL innebär bl.a. att det nuvarande enkla förfarandet för framtagande av detaljplan blir standard. Ett ännu enklare förfarande införs för att upphäva detaljplaner och att förlänga genomförandetiden. Bestämmelser om vad som får regleras i ett s.k. exploateringsavtal införs och vissa förfaranderegler införs i syfte att öka transparensen kring genomförandet av detaljplaner. Möjligheten att ge bygglov för åtgärder som innebär en avvikelse från en detaljplan eller områdesbestämmelser utökas. En möjlighet införs att kunna vänta med genomförandet av en åtgärd som följer av ett s.k. planvillkor. Kommunens utrymme för att ställa egna tekniska egenskapskrav regleras. Vidare tydliggörs lantmäterimyndighetens roll i detaljplaneprocessen genom att det i PBL införs bestämmelser om vad myndigheten ska verka för och ge råd om under samrådet samt yttra sig om i granskningsskedet. Den nya lagen träder i kraft . Lantmäteriets registrering av planer Detaljplaner ska registreras i fastighetsregistret så att det framgår vilka planvillkor som gäller för en fastighet. har, som ovan angivits, beslutat att anta propositionen En enklare planprocess som bl.a. innebär att kommunerna ska lämna en lagakraftvunnen plan till Lantmäteriet för registrering . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Enligt Lantmäteriets årsredovisning uppgick den totala tiden från planens lagakraftvinnande till registreringen hos Lantmäteriet till . Av den totala handläggningstiden utgör tiden det tar kommunerna att skicka in den lagakraftvunna planen till Lantmäteriet och utgör Lantmäteriets egen handläggningstid. Jämfört med 2012 har den genomsnittliga handläggningstiden ökat med och Lantmäteriets handläggningstid ökat med . Ökningen av Lantmäteriets handläggningstid beror huvudsakligen på lokal resursbrist vid årets början. Resursbristen har åtgärdats, vilket medfört att under tredje tertialet 2013 har handläggningstiden gått ned och den positiva utvecklingen förväntas fortsätta . Uppföljning och tillsyn av tillämpningen av I PBL och PBF regleras länsstyrelsernas och ansvar för tillsyn, tillsynsvägledning samt uppföljning av tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen. I (dnr S2014/3432) konstaterar att tillsyn är en arbetsuppgift som många kommuner inte har kommit igång med på ett tillfredsställande sätt. Antalet ingripanden i kommunerna är få. Enligt kommunerna är det främst på grund av resurs- och kompetensbrist som tillsynen är eftersatt. En positiv utveckling är dock att kommunerna lade ner fler arbetstimmar på tillsyn jämfört med . har i uppdrag att i samverkan med länsstyrelserna ta fram en skriftlig vägledning för byggnadsnämndernas tillsyn (dnr S2013/7763). har fullföljt arbetet med att sprida information om hur en aktiv kan bedrivas och hur regelverket kan tillämpas för att åstadkomma en effektiv planprocess, ökad planberedskap och ett rationellt plangenomförande (dnr S2011/10458). Verket konstaterar bl.a. att många kommuner arbetar med att förenkla arbetssätt och rutiner bl.a. genom förvaltningsövergripande samarbeten, samordning av nämndsammanträden samt genom att låta anta en större andel av detaljplanerna. konstaterar vidare att det finns ett stort behov av tillämpningsvägledning och att verket därför har för avsikt att satsa stort på PBL kunskapsbanken (vägledning för ) samt på allmänna råd och PBL-utbildningar. Kompetensinsatser gällande den nya har genomförts fick i uppdrag att genomföra kompetensinsatser kring PBL (dnr S2014/2439). Kompetensinsatserna ska pågå 2014–2016 och är en fortsättning av det arbete som har bedrivits av utredningen – på rätt sätt. I uppdrag ingår att utveckla tillämpningen av PBL, genomföra PBL-utbild- ning för anställda i kommuner och vid länsstyrelser samt att vidareutveckla ett befintligt nätverk av PBL-experter. Den fysiska planeringen på regional nivå utvärderas genom en parlamentarisk kommitté Det sker en snabb urbanisering i och städer får en allt viktigare roll som regionala tillväxtmotorer. Bostadsmarknaden liksom arbetsmarknaden är inte längre begränsad till den egna kommunen utan sträcker sig ofta över ett större område. ökar behovet av en hållbar samhällsplanering, vilket inkluderar bevarande och restaurering av resilienta ekosystem, utifrån demografiska faktorer men även med anledning av nationella och regionala mål, planer och program. Kommunerna ansvarar för planläggning av mark- och vattenområden. Det är också ett kommunalt ansvar att planera för bostadsförsörjningen i kommunen. ska kommunerna vid sin planläggning ta hänsyn till relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling inom kommunen. Denna planläggning förutsätter en tydlig samordning och samverkan såväl mellan olika aktörer på regional nivå som mellan dessa och aktörer på lokal nivå i olika frågor med koppling till fysisk planering. För att närmare belysa och utreda förutsättningarna för en sådan samordning tillsattes en parlamentarisk kommitté (dir. 2013:78), (S 2013:12). Den ska utreda och vid behov föreslå sådana förändringar i de regelverk som styr fysisk planering och framtagande av planeringsunderlag på regional nivå som behövs för att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och en långsiktigt hållbar utveckling i alla delar av landet. i har lämnat en redovisning av kommunernas planeringsmässiga förutsättningar att bygga bostäder (dnr S2013/8863). konstaterar att befolkningsökningen i länet är fortsatt kraftig och det finns ett årligt behov av 16 000 inflyttningsklara bostäder. Nästan alla av länets 26 kommuner har mål för bostadstillskott som ligger i linje med det angivna behovet. De senaste årens bostadstillskott har emellertid legat på en betydligt lägre nivå. konstaterar vidare att det i lagakraftvunna detaljplaner i länet finns över 47 000 bostäder som inte har byggstartats och att detta bl.a. beror på att många byggprojekt avses byggas ut i etapper samt att byggherrarna av marknadsmässiga skäl väljer att senarelägga vissa projekt. anger också att många kommuner skulle kunna öka bostadsbyggandet genom ett strategiskt angreppssätt kring markfrågor samt genom särskilda ägardirektiv till sina respektive allmännyttiga bostadsföretag. i har sedermera också gjort en uppföljning av bostadsbyggandet i länets kommuner (dnr S2014/1975). Av denna framgår att nettotillskottet av bostäder –2012 i genomsnitt uppgick till ca 9 000 . I i länet (Rapport 2014:12) anges att antalet färdigställda bostäder i länet successivt har ökat och att tillskottet av bostäder uppgick till 12 000. Icke-ianspråktagen, planlagd mark för bostadsändamål Länsstyrelserna i , , , och har redovisat förekomsten av detaljplanelagd mark för bostadsändamål och som inte har tagits i anspråk samt analyserat orsakerna till varför så blivit fallet. Inte någon länsstyrelse har uttryckt några svårigheter att identifiera sådana detaljplaner. Samtliga länsstyrelser tar i sina redovisningar upp ekonomiska förhållanden (konjunktur och efterfrågan) som skäl för att byggstart inte har skett. Rådande marknadspriser på nyproducerade lägenheter liksom bankernas krav på kontantinsats har gjort det svårt för dem som har behov av en bostad. Det finns vidare ofta en diskrepans mellan vad den lokala marknaden 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 efterfrågar och innehållet i de större byggbolagens produktkataloger. En annan orsak anges vara att detaljplaner i vissa fall omfattar stora markområden som avses byggas ut etappvis. En tredje orsak är att en detaljplan av olika skäl har blivit inaktuell, t.ex. beroende på att planen givits en alltför detaljerad utformning som, vid det planerade genomförandet, inte motsvarar en förändrad efterfrågan på marknaden. Drivkraften för byggherrarna är inte att förse alla medborgare med bostäder utan ren affärsmässighet. En ökad detaljplaneläggning ger därför inte alltid de effekter i form av ökat bostadsbyggande som kommunen önskar. Staten har genom Stockholmsförhandling slutit avtal om finansiering av utbyggnad av tunnelbanan och ökad bostadsbebyggelse med , , kommun, kommun och kommun. Överenskommelsen, som godkändes av förra regeringen och övriga parters fullmäktige, innebär bl.a. att tunnelbanan byggs ut med nio nya stationer och att kommunerna åtar sig att bygga ca 78 000 bostäder i tunnelbanans närområde fram . Stockholmsförhandlingens arbete med att beskriva sambandet mellan investeringar i infrastruktur och bostadsbyggande har övertagits av Utredningen om utbyggnad av nya stambanor samt åtgärder för bostäder och ökad tillgänglighet i storstäderna (N 2014:04). har i rapporten i praktiken 2013 lämnat en redovisning av hur kommunernas arbete med utpekandet av områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen har utvecklats. Av redovisningen framgår bl.a. att det nu finns 85 kommuner som har pekat ut sådana områden i sina översiktsplaner sedan de nya strandskyddsreglerna trädde i kraft . Vidare framgår att landets kommuner genom detaljplaneläggning har upphävt strandskyddet i 197 detaljplaner. Länsstyrelserna har överprövat sex detaljplaner med hänvisning till att länsstyrelserna befarade att strandskyddet upphävts i strid mot gällande bestämmelser. Tre detaljplaner har länsstyrelserna därefter tagit 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 beslut om att upphäva med hänvisning till att strandskyddet upphävts i strid mot gällande bestämmelser. Detta ligger i linje . har sammanställt statistik vad gäller bl.a. dispenser från reglerna om strandskydd. Av statistiken framgår bl.a. att antalet beslut om dispenser varierar stort mellan olika kommuner och län. har kommunerna beslutat medge 4 044 dispenser från strandskyddet. Av dessa har överprövat 438 varav 298 medgivna dispenser helt eller delvis upphävts. Antalet kommunala beslut där ansökan om dispens från strandskyddet har avslagits och som sedan har överklagats till uppgick till 223. Av dessa beslut ändrade besluten i 22 fall. Kompetensutveckling när det gäller strandskyddets tillämpning inrättades en delegation (dir. 2013:27) med uppdrag att utföra och samordna en informations- och kunskapsinsats när det gäller frågor som berör tillämpningen av strandskyddsreglerna. Delegationen ska utgöra en arena för erfarenhetsutbyte och dialog. Syftet med delegationens arbete är att bidra till kompetensutveckling när det gäller tillämpningen av strandskyddsreglerna i och och förutsättningar för en nationellt harmoniserad tillämpning av strandskyddsreglerna. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . Utvecklad tillämpning av strandskyddsreglerna och har haft i uppdrag att göra en utvärdering och översyn av tillämpningen och utfallet av de nya strandskyddsreglerna samt att vid behov föreslå ändringar av reglerna (dnr M2012/3437). Uppdraget redovisades och har resulterat i propositionen Strandskyddet vid små sjöar och vattendrag (prop. 2013/14:214, bet. 2013/14:MJU26, rskr. 2013/14:358). Propositionen innehåller förslag som syftar till att öka förståelsen och acceptansen för strandskyddet. Systemet med riksintressen ses över tillsattes den s.k. (dir. 2013:126). Utredningen ska göra en översyn av 3 kap. och relevanta delar av 4 kap. . Utredningen ska föreslå sådana ändringar som ger ett tydligare system för hushållning med mark- och vattenområden och särskilt områden av riksintresse. Utredningen överlämnade delbetänkandet Bostadsförsörjning och riksintressen (SOU 2014:59). Uppdraget ska slutredovisas . Prövning av överklagade kommunala beslut För att möjliggöra en snabbare handläggning av de överklagade ärendena vid länsstyrelserna har länsstyrelserna förstärkts med –2016. På motsvarande sätt har mark- och miljödomstolarna tilldelats utökade ekonomiska resurser – . (dir. 2013:53) lämnade sitt betänkande Effektiv och rättssäker PBL-överprövning (SOU 2014:14). I betänkandet föreslås bl.a. att länsstyrelserna inte längre ska vara första instans vid överklagande av kommunala beslut om detaljplaner och områdesbestämmelser, utan att sådana beslut ska överklagas till mark- och miljödomstol som första instans. Vidare föreslår utredningen att prövningen av överklagade kommunala beslut om bygglov, marklov, rivningslov (lov) och förhandsbesked samt beslut enligt 10 och 11 kap. PBL (tillsyn) ska koncentreras till de tolv länsstyrelser som har miljöprövningsdelegation. Betänkandet har varit föremål för remissbehandling och bereds i . Omfattningen av den kommunala planeringen Antalet antagna översiktsplaner ökar något antogs ca 26 översiktsplaner jämfört med då 22 översiktsplaner antogs. Hälften av de antagna översiktsplanerna ersatte en plan . Detta bidrog till att antalet gällande planer minskade något, men ett stort antal av framför allt kommunerna i landets norra delar har fortfarande översiktspla- ner som är mer än . Nära hälften av landets kommuner har översiktsplaner som antogs . Ca en tredjedel av de gällande översiktsplanerna antogs mellan 2006–2010. I områden med exploateringstryck är det vanligt att kommuner arbetar med fördjupningar eftersom en mer detaljerad plan som innehåller tydliga ställningstaganden gör översiktsplanen mer vägledande för vidare plan- och byggprocess. Detta kan enligt ses som ett uttryck för att det är komplicerat att koppla de strategiska planeringsfrågorna i en kommunövergripande översiktsplan direkt till en detaljplan. I tabell 3.3 visas antalet antagna översiktsplaner . Tabell 3.3 Antalet antagna översiktsplaner Nedgången i kommunernas planeringsaktivitet har brutits I tabell 3.4 redovisas antalet planer som har antagits –2013. Tabell 3.4 Antalet antagna detaljplaner Planeringsaktiviteten i har minskat . –2009 låg antalet antagna detaljplaner stadigt över 2 000 detaljplaner , men har därefter sjunkit. Efter , när endast 1 703 detaljplaner antogs, visar redovisningar från att den kommunala planeringsaktiviteten ökar något. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 handläggningstider för överklagade planer närmar sig inriktningsmålet Länsstyrelserna ska handlägga överklaganden av kommunala beslut enligt på ett så enkelt och snabbt sätt som möjligt, dock utan att rättssäkerheten eftersätts. Beträffande överklagade ärenden avseende kommunala beslut om planer (detaljplaner och områdesbestämmelser) ska följande inriktningsmål gälla: –avgjorda () –avgjorda (21,) De genomsnittliga handläggningstiderna för avgjorda överklagade planer varierar stort mellan olika länsstyrelser. avgjordes av alla överklagade planer jämfört 2012. Detta innebär att andelen ärenden som avgörs ökar och att handläggningstiderna närmar sig inriktningsmålet. Av 21 länsstyrelser klarade tio stycken inriktningsmålet 2013, vilket är mer än dubbelt så många jämfört med då endast fyra stycken klarade målet. handläggningstider för överklagade lovärenden har förkortats Den genomsnittliga handläggningstiden för avgjorda överklagade lov har minskat från 2012 2013. Antalet länsstyrelser som klarade inriktningsmålet om avgjorda ärenden om överklagade lov hade 2013 ökat till tio jämfört med endast en 2012. Inriktningsmålet om avgjorda ärenden om överklagade lov klarades av åtta länsstyrelser jämfört mot två 2012. Detta innebär att handläggningstiderna närmar sig inriktningsmålen. Till mark- och miljödomstolarna överklagade plan- och byggärenden överklagades 289 planärenden (detaljplaner och områdesbestämmelser) och 1 657 byggärenden (bygglov, rivningslov och marklov) till de fem mark- och miljödomstolarna. Den genomsnittliga omloppstiden för de avgjorda planmålen uppgick . av målen avgjordes . Motsvarande tider för byggnadsmålen var . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Mark- och miljödomstolarnas domar kan överklagas till Mark- och . överklagades 162 planmål och 600 byggnadsmål till Mark- och . Den genomsnittliga och den 75-procentiga omloppstiden för planmålen som avgjordes uppgick respektive . För byggnadsmålen var motsvarande tider . Genom en s.k. ventil kan ett plan- eller byggnadsmål som avgjorts av Mark- och under vissa förutsättningar prövas av . prövades ett sådant mål av . Ärenden som prövas av regeringen Antalet inkomna ärenden till regeringen som har anknytning till planerings- och markanvändningsfrågor återfinns i nedanstående tabell 3.5. Tabell 3.5 Regeringens förvaltningsärenden inom samhällsplaneringsområdet Källa: Egna beräkningar Antalet ärenden där försvarsintressen är inblandade har ökat markant . Drygt hälften av de inkomna ärendena som berörde försvarsintressen avsåg ärenden rörande uppförande av vindkraftverk. beslutade att anta de lagförslag som redovisats i propositionen En samordnad tillståndsprövning vid fastighetsbildning (prop. 2013/14:58, bet. 2013/14CU21, rskr. 2013/14:190). Lagändringarna i fastighetsbildningslagen, anläggningslagen och ledningsrättslagen som trädde i kraft innebär bl.a. att systemet med dubbla prövningar av vissa tillståndsfrågor avvecklas. Ökad planläggning för bostäder utreds tillsattes utredningen för bostadsbyggande och ökat utbud av markanvisningar (dir 2014:29), sedermera benämnd . En särskild utredare ska analysera hur kommunerna kan stimuleras att planlägga för fler bostäder och i större utsträckning tillhandahålla kommunalt ägd mark till dem som önskar bygga. Utredningen ska redovisa sitt slutbetänkande . Proposition om en mer samordnad prövning av buller enligt och tillsattes en utredning för att se över hur samordningen av planläggning och lovgivning enligt med prövning och tillsyn enligt i fråga om buller kan ökas (dir. 2013:5). Utredningen lämnade ett delbetänkande (SOU 2013:57) och ett slutbetänkande (SOU 2013:67). Med utgångspunkt från utredningens förslag beslutade om propositionen Samordnad prövning av buller enligt och (prop. 2013/14:128, bet. 2013/14:CU33, rskr. 2013/14:381). I propositionen föreslås ändringar i och (2010:900). Lagändringarna träder i kraft . Ytterligare bestämmelser i föreslås ändras I ovan nämnda proposition aviserades också en översyn av ytterligare bestämmelser i . Mot bakgrund av detta föreslås i departementspromemorian Nya steg för en effektivare plan- och bygglag (Ds 2014:31) ändringar i . Promemorian är föremål för remissbehandling. Förordning om buller utomhus från trafik på remiss I propositionen om samordnad prövning av buller enligt och aviserades att riktvärden för trafikbuller ska författningsregleras i en förordning. Ett förslag till förordning avseende riktvärden för buller från väg- och spårtrafik samt flygbuller har varit föremål för remissbehandling och bereds nu inom (dnr S2014/5195). har haft i uppdrag att utarbeta ett vägledande underlag med allmänna råd för planering för och byggande av bostäder enligt inom områden som är utsatta för buller från hamnar, industrier m.m. (dnr S2013/613). Uppdraget samordnades med det uppdrag som gavs till om vägledning för prövning och tillsyn enligt avseende buller från miljöfarlig verksamhet som t.ex. hamnar och industrier (dnr M2013/233). Redovisningen av uppdragen överlämnades till och och innehåller förslag till nya vägledningar avseende industribuller. Förslagen innebär att myndigheternas vägledningar avseende industribuller kommer att vara samordnade vilket kan komma att öka tydligheten och förutsägbarheten vid tillämpningen av regelverket i dessa frågor. Myndigheterna avser att remissbehandla förslagen innan beslut om slutliga vägledningar fattas. Antalet till va-nämnden inkomna ansökningar om prövning har ökat kraftigt . kom det enligt nämndens årsredovisning in 453 ärenden. Nämnden ska verka för att av målen avgörs . har nämnden inte fullt ut nått detta mål. Andelen avgjorda mål uppgick till . Den genomsnittliga handläggningstiden uppgick . Skälet till att målet avseende handläggningstid inte uppnåtts anges vara att organisationen inte varit dimensionerad för den ökande måltillströmningen samt vakanser bland personalen. har i betänkandet Ny instansordning för va-målen (SOU 2011:53) lämnat förslag på hur de mål som prövas av vanämnden vid en avveckling av nämnden skulle kunna inlemmas i en ny prövningsorganisation. Förslaget har remitterats. Vidare har en kompletterande departementspromemoria (dnr S2013/7406) upprättats och remitterats. Ärendet bereds inom . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 har övertagit Delegationen för hållbara städers roll att följa, dokumentera och stödja de projekt som fått stöd i deras genomförande samt att erbjuda möjligheter till kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Erfarenheter har spridits vid konferenser och seminarier, dessutom har träffar för stödprojekten anordnats. har också uppdraget att utvärdera det stöd som Delegationen för hållbara städer lämnade 2009–2012. Utvärderingen redovisades och genomfördes av en extern utvärderare. Inriktningen är stödets direkta samt långsiktiga och dynamiska effekter på kommuners och andra aktörers arbete med klimat och hållbar stadsutveckling, inklusive miljömässiga, sociala och ekonomiska aspekter. Dessutom har stödets kostnadseffektivitet utvärderats. I delegationens slutrapporter beskrivs ett antal hinder för en snabb och långsiktigt hållbar omställning av städerna. Exempel är bristande samordning inom och mellan sektorer och politiska nivåer samt otillräckliga satsningar på forskning och kunskapsutveckling. Delegationen lämnade även ett förslag om att utveckla en nationell arena för samverkan med uppgift att bl.a. främja kunskapsutveckling och stärka samordningen av frågorna. Plattform för frågor om hållbar stadsutveckling Hur städer planeras och utvecklas, hur trafiklösningar, bostadsbebyggelse och näringsverksamhet samordnas har inverkan på möjligheterna till hållbar tillväxt och att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer. , , , och har fått i uppdrag att gemensamt upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling (dnr S2013/3464). Bo- verket har en samordnande roll i uppdraget. Synpunkter från flera andra myndigheter ska också inhämtas.