prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — Regeringen anser dock att detta inte är tillräckligt utan att det behöver tas ett mer långsiktigt och samlat grepp kring bl.a. rekryteringen av fler lärare och förskollärare. För detta anser regeringen att en nationell samling behöver komma till stånd. Därför avser regeringen att påbörja ett samtal med olika berörda aktörer om vad som gemensamt, på såväl nationell som lokal nivå, kan göras för att stärka och öka attraktiviteten för läraryrket. Från regeringens sida finns ett tydligt fokus i det arbetet: attraktiviteten i läraryrket ska ökas genom statliga insatser för en höjning av lärares löner, kvalitetssatsningar på lärar- och förskollärarutbildningen, kompetensutveckling för lärare, investeringar i mer personal i skolan och andra åtgärder som ger läraren bättre möjligheter att ge varje elev en undervisning av god kvalitet. Insatser för att höja lärarnas löner En viktig del i arbetet med att öka läraryrkets status och attraktivitet handlar om insatser för att höja lärarnas löner. Statistik från visar att svenska lärare i genomsnitt har lägre löner i förhållande till kolleger i andra jämförbara länder (, Education at a Glance 2013). Den internationella studien 2013, en enkätstudie om undervisnings- och lärarmiljöer riktad till högstadielärare och rektorer i 34 länder och regioner, visar att av lärarna i anser att läraryrket har hög status i samhället. Vidare finns det uppgifter som visar att sex av tio lärare anger att de överväger att sluta som lärare och att det främsta skälet till det är lönen (, Höj lönen – hejda lärarkrisen, 2013). Det krävs omfattande politiska initiativ för att åter göra läraryrket till ett högt värderat yrke. Den pågående karriärstegsreformen är ett första steg för att lyfta lärares löner och införa fler karriärssteg. Regeringen vill ta ytterligare nationellt ansvar för att vända utvecklingen genom att inom ramen för den nationella samlingen föra en dialog med arbetsmarknadens parter och i samband med avtalsrörelsen tillföra resurser med syftet att lärarnas löner ska höjas. Under förutsättning att parterna tar ansvar för att påtagligt prioritera höjda lärarlöner avser regeringen att tillföra resurser motsvarandes på årsbasis. En given utgångspunkt är dock att lönesättningen för lärare är en fråga för arbetsmarknadens parter. Lönerna ska därför bestämmas i förhandlingar mellan parterna. Insatsen innebär inte en övergång till statlig lönepolitik. Regeringen avser att återkomma om hur målsättningen om höjda löner ska uppnås. Kompetensutveckling för lärare och förskolepersonal Det råder konsensus om att kvalitet är kopplat till samspelet mellan vuxna och barn och forskningen visar att personalens kompetens är avgörande för förskolans kvalitet. Statens skolinspektions kvalitetsgranskningar visar dock på att personalens kompetens i förskolan behöver förstärkas ytterligare. Dels för att kunna implementera läroplansmålen, dels inom vissa ämnesområden. För att kunna leva upp till den nya skollagens och den reviderade läroplanens krav har den förra regeringen gjort insatser för att utveckla personalens kompetens. –2014 har fortbildning i form av det s.k. förskolelyftet anordnats. Detta har bidragit till att stärka förskolepersonalens kompetens och därmed främjat förskolans måluppfyllelse. har söktrycket varit högt och det finns både kommuner och enskilda som efterfrågar ytter- ligare fortbildning. Regeringen avsätter därför medel för kompetensutveckling av förskolans personal . har tidigare påtalat att det finns behov av fortbildning inom ämnesområdena naturvetenskap och teknik, flerspråkighet och modersmålsstöd, särskilt stöd för barn som behöver det, särskilt när det gäller deras språkliga och kommunikativa samt matematiska utveckling, jämställdhet samt uppföljning och utvärdering av förskolans verksamhet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2013 visar att lärare i i mindre utsträckning deltar i kompetensutvecklande aktiviteter än genomsnittet för de deltagande länderna och regionerna. En viktig del i arbetet med att göra läraryrket mer attraktivt och att åstadkomma en utveckling där vi ser en ökad professionalisering av läraryrket är insatser i syfte att öka tillgången till kontinuerlig och systematisk kompetensutveckling. Regeringen vill därför göra en satsning på kompetens- utveckling för lärare så att fler lärare blir behöriga och ges möjlighet att utvecklas i sin professionalism. Det kan dels handla om att bredda eller förlänga redan pågående fortbildningssatsningar, t.ex. Lärarlyftet II, dels om att initiera nya insatser inom angelägna kompetensutvecklingsområden. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att det avsätts 2015 för kompetensutvecklingsinsatser för lärare och förskolepersonal och beräknar samma belopp . Regeringen avser att återkomma beträffande utformningen av satsningen. Regeringen genomför också en särskild kompetensutvecklingssatsning för att öka tillgången till lärare med specialpedagogisk kompetens i framför allt förskoleklassen och årskurs 1–3 (se avsnitt 9.6.3 Tidiga insatser). Regeringen avser att öka insatserna mot rasism. Regeringen avser att ge Forum för levande historia i uppdrag att i samarbete med vidta kunskapshöjande insatser om olika former av rasism i historien och (se vidare utgiftsområde 17 avsnitt 2.6.2 Prioriteringar avseende kultur, film, medier och idrott). Vidare avser regeringen att analysera behovet av och se över formerna för ett nationellt kunskaps- och resurscentrum mot rasism, bl.a. för att sprida de lyckade modeller som finns för att minska rekryteringen av människor till rasistiska organisationer. Kompetensutveckling för lärare inom sfi Att vara lärare i utbildning i svenska för invandrare (sfi) kräver kompetens och förmåga till flexibilitet. Läraren behöver utifrån de studerandes heterogenitet individanpassa och effektivisera språkutbildningen så långt möjligt. Regeringen föreslår därför en satsning på kompetensutveckling för sfi-lärare så att fler blir 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 behöriga och ges möjlighet att utvecklas i sin professionalism. Denna satsning tillkommer utöver de resurser som avsätts inom ramen för Lärarlyftet II som även omfattar sfi-lärare. För detta ändamål föreslår regeringen att det avsätts . Regeringen beräknar därefter. Regeringen avser att återkomma beträffande utformningen av satsningen. Fler ska anställas i svensk skola så att lärare får mer tid för sitt arbete och så att klasserna kan bli mindre i lågstadiet En annan viktig del i arbetet med att öka läraryrkets attraktionskraft är att skapa mer tid för läraren att undervisa eleverna. Regeringen avser därför att bjuda in berörda parter till ett arbete med en rekryteringsstrategi med syfte att ta fram mål och åtgärder för att kunna öka antalet anställda så att lärare på lågstadiet får mer tid för sitt arbete, kan ägna mer tid åt varje elev och klasserna kan bli mindre. Det kan t.ex. handla om insatser i syfte att stimulera huvudmännen att anställa fler lärare, special- lärare, eller modersmålslärare eller mer fritids- hemspersonal. Regeringen föreslår att ca avsätts för detta ändamål 2015 och beräknar . Fler lärare och förskollärare Enligt () kommer det att råda brist på lärare och förskollärare på arbetsmarknaden framöver (Trender och Prognoser 2011, SCB). Dessutom föreslår regeringen reformer som ytterligare kommer att öka efterfrågan på behöriga lärare, t.ex. satsningen på fler anställda i lågstadiet. Därför föreslår regeringen att universitet och högskolor tillförs medel för att kunna utöka antalet platser på några av lärar- och förskollärarutbildningarna liksom på speciallärar- och specialpedagog- utbildningarna (se avsnitt 9.9.1 Fler i högskolan). Förändringarna är möjliga att genomföra nu när antalet sökande till lärar- och förskollärarutbildningarna ökar. är det avgörande för resultaten i skolan att alla studenter som ska bli lärare eller förskollärare genomgår en utbildning av hög kvalitet. föreslår regeringen också en kvalitetssatsning på lärar- och förskollärarutbildningarna (se avsnitt 9.9.4 Högre kvalitet). Regeringen föreslår vidare att Statens skolverks informationskampanj om lärar- och förskolläraryrkena och de nya lärar- och förskollärarutbildningarna (U2010/7661/S) förstärks med för att detta år uppgå till totalt . har fått i uppdrag att i sam- arbete med utarbeta en detaljerad prognos över behovet av olika lärarkategorier utifrån skolväsendets behov och hur många lärare och förskollärare som utbildas inom olika kategorier (U2014/4128/S). Syftet är bl.a. att ge universitet och högskolor ett för- bättrat underlag för dimensioneringen av sina lärar- och förskollärarutbildningar. Uppdraget ska redovisas till (Utbild- ningsdepartementet) . För att bättre möta arbetsmarknadens behov av lärare är det viktigt att det finns attraktiva utbildningsvägar till läraryrket för personer med annan yrkeserfarenhet eller utbildning. finns det möjlighet för sökande med tillräckliga ämneskunskaper att genomgå en kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) om 90 högskolepoäng (motsvarande tre terminers heltidsstudier i normal studietakt) som leder till en ämneslärarexamen. För att bättre svara mot arbetsmarknadens behov föreslår regeringen en satsning på fler utbildningsplatser inom bl.a. KPU (se avsnitt 9.9.1 Fler i högskolan). Det är fortfarande för få som väljer att utbilda sig till t.ex. ämneslärare i matematik, natur- orienterande ämnen och teknik. Det råder även brist på lektorer i skolan inom bl.a. dessa ämnen. I syfte att locka fler personer med tillräckliga ämneskunskaper att utbilda sig till ämneslärare anser regeringen att den högre bidragsnivån inom studiemedlen ska kunna lämnas för studier på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen i matematik, natur- orienterande ämnen eller teknik (se utg.omr. 15, avsnitt 3.8.2). Regeringen avser även se över förutsättningarna för att införa fler kortare kompletterande pedagogiska utbildningar för att attrahera fler personer med annan yrkes- erfarenhet eller utbildning till läraryrket. Sådana utbildningar skulle t.ex. kunna genomföras med högre studietakt. Stöd till särskild kompletterande pedagogisk utbildning pågår försöksverksamheter med särskild kompletterande pedagogisk utbildning vid några lärosäten, bl.a. och vid några lärosäten som samarbetar med organisa- tionen Teach for . Syftet med försöks- verksamheterna är främst att öka rekryteringen av ämneslärare i matematik, naturorienterade ämnen och teknik. Teach for innebär att studenter med en examen och som har genom- fört sin utbildning med goda studieresultat ges möjlighet att läsa en kompletterande pedagogisk utbildning för att nå en ämneslärarexamen som de arbetar i en skola med låg mål- uppfyllelse. Regeringen föreslår att totalt avsätts och beräknas totalt i enlighet med vad som beräknades i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1). Regeringen följer utveck- lingen av pågående försöksverksamhet och avser att utvärdera dem. Kvalitet i de verksamhetsförlagda utbildningsdelarna En stark arbetslivsanknytning är viktig inom lärar- och förskollärarutbildningar precis som inom andra högskoleutbildningar, särskilt de som leder till yrkesexamen (se avsnitt 9.9.2 Högskolans utbildningsuppdrag). De verk- samhetsförlagda utbildningsdelarna (VFU) i lärar- och förskollärarutbildningarna ger studenterna möjlighet att på plats i förskola och skola tillämpa sina teoretiska kunskaper och utveckla sitt praktiska yrkeskunnande. har fått i uppdrag att genomföra en särskild uppföljning av VFU (U2014/3010/UH). Syftet är att följa upp olika kvalitetsaspekter när det gäller hur lärosätenas utformning och genomförande av VFU fungerar och att identifiera förbättringsområden. Upp- draget ska redovisas till () . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För att elever och barn ska mötas av lärare och förskollärare med utbildning för den undervisning de bedriver har en lärar- och förskollärarlegitimation införts. Dessutom har behörighetsreglerna, dvs. kraven på vilka lärare och förskollärare som huvudmännen får använda sig av, skärpts. Introduktionsperiod för lärare och förskollärare upphävdes kravet på att en lärare ska ha genomfört en introduktionsperiod för att kunna meddelas legitimation. Däremot ska huvudmän ändå se till att i huvudsak alla anställda nya lärare och förskollärare får en introduktionsperiod om minst ett läsår. I regleringsbrevet fick i uppdrag att granska hur huvudmännen tillhandahåller den introduktions- period de är skyldiga att ge lärare och förskollärare i yrket. Statens skol- inspektions uppdrag ska avrapporteras till regeringen . Regeringen avser därefter att se över hur man kan stärka nyblivna lärares och förskollärares rätt att få en kvalitativ introduktionsperiod i yrket. Statens skolverks arbete med legitimationer Regeringen bedömer att Statens skolverks arbete med att meddela legitimationer och bedöma behörigheter kommer att vara mer omfattande än vad som tidigare uppskattats. Detta är delvis en följd av beslutade ändringar i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Regeringen föreslår därför att tillförs ytterligare för detta ändamål . Regeringen kommer noga att följa Statens skolverks arbete med legitimationer och behörighetsläget för lärare och förskollärare. Den enskilt viktigaste faktorn i skolan för elevernas studieresultat är att de där möter skickliga och engagerade lärare. För att eleverna ska få behålla de skickligaste lärarna ska lärare ha 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 möjlighet att göra karriär utan att behöva lämna undervisningen. Möjligheten att göra karriär bidrar också till att öka läraryrkets attraktivitet och till förbättrad undervisning och förbättrade studieresultat. Lärare kan göra karriär genom att utses till förstelärare eller lektorer med därtill kopplat statsbidrag på respektive . En lärare som utsetts till förstelärare ska fortsätta att i huvudsak undervisa men kan även användas för att utveckla undervisningens kvalitet, t.ex. genom att handleda kollegor på skolan eller lärarstudenter på verksamhetsförlagd utbildning. För att finansiera löneökningarna till förstelärare och lektorer kan huvudmännen ansöka om statsbidrag för detta. Regeringen föreslår att avsätts , vilket motsvarar statsbidrag för löneökningar för ca 15 000 förstelärare. Regeringen bedömer att det bör ske en fortsatt ökning av antalet förstelärare för att ytterligare öka läraryrkets attraktivitet och kvaliteten i undervisningen och därmed även förutsättningarna för förbättrade studieresultat för eleverna. Därför beräknas medel mot- svarande ytterligare 2 000 förstelärare tillkomma, med en successiv utökning med 1 000 förstelärare fr.o.m. och ytterligare 1 000 förstelärare . Detta innebär att statsbidrag för karriärsteg i skolan motsvarande ca 17 000 förstelärare kommer att finnas , motsvarande . Det beräknas då motsvara var sjätte lärare med lärarlegitimation. Systemet med karriärtjänster har genomförts med brett politiskt stöd och ger möjlighet för lärare att utvecklas i sitt yrke och öka sina löner. är det viktigt att en så omfattande reform följs upp och kvalitetssäkras. Regeringen kommer därför noggrant att följa det fortsatta genomförandet av systemet med karriärtjänster och vid behov föreslå och genomföra åtgärder för att säkerställa att lärare med karriärtjänster har tydliga och goda förutsättningar för upp- draget att utveckla och förbättra under- visningens kvalitet. skolans sätt att arbeta i syfte att ge eleverna förutsättningar att nå goda resultat. En viktig del när det gäller att utveckla lärarnas professionalism är att öka den forsknings- baserade kunskapen om effektiva metoder och arbetssätt i skolan. Ett flertal statliga satsningar ska genomföras för att öka lärares kompetens och för att utveckla skolans sätt att arbeta i syfte att ge eleverna förutsättningar att nå goda resultat. Lärare, förskollärare och andra som är verksamma i skolan och förskolan bör ges bättre förutsättningar att omsätta relevanta svenska och internationella forskningsresultat i praktiken. Det skulle utveckla och förbättra undervisningen och därmed kunna öka måluppfyllelsen. En särskild utredare har fått i uppdrag att förbereda och genomföra inrättandet av en ny myndighet, (dir. 2014:7 och dir. 2014:104). Den nya myndigheten ska inleda sin verksamhet . Institutet ska ansvara för att systematiskt väga samman och sprida forskningsresultat som kan bidra till ökad kunskap om vetenskapligt väl underbyggda och effektiva metoder och arbetssätt i skolväsendet. Myndigheten ska även kunna initiera praktiknära forskning inom de områden där relevant forskning saknas och fördela medel till praktiknära forskning. För verksamheten föreslår regeringen att avsätts och beräknar och framåt. Reformer av skolan ska vara baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet samt förankrade bland skolpersonal, elever och avnämare. Som ett led i arbetet med att uppnå detta och därmed förbättra kvaliteten i svensk skola samt för att underlätta övergången från skola till arbete och vidare studier avser regeringen att tillsätta en skolkommission. Kommissionen bör bestå bland annat av svenska 9.4Kunskap om effektiva metoder skolforskare samt företrädare för profession och Ett flertal statliga satsningar ska genomföras för att öka lärares kompetens och för att utveckla Den bör arbeta i dialog med skol- personal, elever, företrädare för de politiska partierna i samt andra relevanta Kommissionen bör ha mandat att utifrån fördjupade analys av svensk skola och egna analyser lägga fram väl underbyggda förslag för exempelvis metod- utveckling, klassrumsnära forskning, samverkan skola och arbetsliv, stärkt ledarskap, stöd för att minska avhopp och likvärdighet i skolsystemet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 satsningen för rektorer om 7,5 högskolepoäng som ska pågå förlängs. Regeringen föreslår att avsätts totalt för kompetensutveckling och fortbildning av rektorer och förskolechefer och beräknar att avsätts –2018. Förskolechefen ska som pedagogisk ledare för verksamheten utifrån den egna förskolans struktur och kultur driva verksamhetsutveckling mot hög måluppfyllelse. Förskolechefen har som pedagogisk ledare och chef för förskollärarna och övrig personal det övergripande ansvaret för att förskolans verksamhet som helhet inriktas på att nå de nationella målen. Detta kräver god kunskap och förtrogenhet med de ansvars- områden som riktar sig till förskolechefen i skollagen, läroplanen och annan författning. Statens skolinspektions kvalitetsgranskning visar dock att förskolechefens ansvar som pedagogisk ledare behöver stärkas. För att utveckla förskolechefernas pedagogiska ledarskap avser regeringen att genomföra en satsning på kompetensutveckling om 7,5 högskolepoäng för förskolechefer 2015–2018. De medel som regeringen föreslår för detta beskrivs i nästkommande avsnitt, Fortbildningssatsningen för rektorer förlängs. Fortbildningssatsningen för rektorer förlängs Rektorn har enligt skollagen (2010:800) och läroplanerna ett utpekat ansvar för att leda och samordna det pedagogiska arbetet och ska särskilt verka för att verksamheten som helhet utvecklas och inriktas mot nationella mål. Den pågående fortbildningen är inriktad mot styrnings- och ledarskapsfrågor för att ge rektorerna förutsättningar att utveckla och fördjupa sitt pedagogiska ledarskap utifrån kraven i skollagen och läroplaner samt utifrån vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Rektorer som deltagit i fortbildningen vittnar om att de stärkts i sin roll som pedagogiska ledare. Regeringen beräknar att fortbildnings- Utredning om rektorernas arbetssituation En särskild utredare (dir. 2014:58) har i uppdrag att undersöka hur arbetssituationen för rektorerna inom skolväsendet kan förändras i syfte att öka förutsättningarna för förbättrade elevresultat i skolan. Utredaren ska kartlägga och analysera faktorer som påverkar rektorernas ansvar och befogenheter samt möjligheten att bedriva ett pedagogiskt ledarskap. Förslag på hur rektorernas ansvar och befogenheter kan stärkas och det pedagogiska ledarskapet förbättras ska redovisas . Regeringen avvaktar resultatet av utredningen för att göra en bedömning av om förändringar i den befintliga fortbildningssatsningen för rektorer behöver göras eller om andra åtgärder behöver vidtas. 9.6Jämlik skola med tid för varje elev 9.6.1Förbättra kvaliteten i förskolan Den svenska förskolan är en uppskattad och viktig del av skolväsendet och går ca 490 000 barn till förskolan. Det finns flera faktorer som påverkar kvaliteten i förskolan, t.ex. det pedagogiska ledarskapet, personalens utbildning och möjlig- heter till fortbildning, personaltäthet samt barn- gruppernas storlek. Förskolans ställning och det pedagogiska uppdraget stärktes i den nya skol- lagen och den reviderade läroplanen. har påtalat vid både kvalitets- granskning och tillsyn att det fortfarande finns kvalitetsbrister och skillnader i kvalitet, både mellan förskolor och mellan kommuner. För att säkerställa att det finns förutsättningar för en förskola där varje barn kan utvecklas efter sina behov föreslår regeringen satsningar på mindre barngrupper och tillräcklig personal- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 täthet samt kompetensutveckling för förskole- personal och förskolechefer för att stärka kvaliteten i förskolan. Mindre barngrupper i förskolan Förskolan spelar en viktig roll för barns allsidiga utveckling och bidrar till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. Forskning visar att barn som har gått i en förskola av hög kvalitet lyckas bättre i skolan än de som inte deltagit. Detta gäller särskilt de barn som har föräldrar med en kort utbildning eller barn som av olika skäl lever i en utsatt situation8. En viktig förutsättning för att förskolan ska kunna uppfylla målen för verksamheten är att barngrupperna har en lämplig storlek och att personaltätheten är tillräcklig. Alla barn i förskolan har rätt att bli sedda och få möjligheter till lek och pedagogiska utmaningar. Det är enligt skollagen (2010:800) huvud- männens ansvar att se till att grupperna i förskolan har en lämplig storlek och att det finns tillräckligt med personal. Regeringen avser att ge i uppdrag att återinföra ett riktmärke för barngruppernas storlek i kommentarerna till allmänna råd om förskolan. De allmänna råden ska baseras på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Regeringen avser vidare att tillföra resurser genom ett riktat statsbidrag för att stödja huvudmännens arbete med att minska gruppstorlekarna i förskolan och öka personaltätheten. Särskilt fokus kommer att ligga på gruppstorleken för de yngsta barnen. Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål och beräknar därefter . Satsningen är ett sätt för regeringen att stimulera huvudmännens arbete med att se till att förskolans barngrupper har en lämplig sammansättning och storlek och en tillräcklig personaltäthet. 8 in focus (2011) Does participation in pre-primary education translate into better learning outcomes at school? 2011/1 samt Perspektiv på barndom och barns lärande. En kunskapsöversikt om lärande i förskolan och , (2010). Regeringen kommer att noga följa effekterna av åtgärderna och utvecklingen av förskolans kvalitet. Om satsningen inte leder till förbättrad kvalitet avser regeringen att överväga en förändrad lagstiftning i denna fråga. Förskolans personal har en stark drivkraft att ge barnen en lärorik, rolig och lustfylld tid i förskolan. behöver många förskolor fördjupa sitt arbete med att förankra läroplanen i sitt dagliga pedagogiska arbete. Regeringen föreslår därför att medel avsätts för kompetensutveckling av förskolans personal (se avsnitt 9.1) och kompetensutveckling för förskolechefer (se avsnitt 9.5). Indexerat inkomsttak för maxtaxan Maxtaxan har gjort förskola, fritidshem och pedagogisk omsorg mer tillgänglig för alla. Genom en reglerad avgift har fler föräldrar fått möjlighet att arbeta och studera. har barn och elever fått möjlighet att delta i verksamhet som stimulerar deras utveckling och lärande och erbjuder trygg omsorg.