prop · H103255 · 2014-09-19 00:00:00 — Källa: Försvarsmaktens underlag för regeringens försvarspolitiska proposition 2009, , 23 383:51503 samt LEDS inriktning för planeringen , . Besparingar planerades av Försvarsmakten på en rad områden inom anslaget 1.1 Förbandsverksamhet. Inom utvecklingsverksamhet42 och inom ledningsområdet skulle besparingar göras på 120–. Vidare gick det enligt Försvarsmakten att göra betydande ekonomiska e ektiviseringsvinster genom strukturella och organisatoriska förändringar av logistik- och materielförsörjningsprocessen. Kostnadssänkningarna kunde realiseras i den takt som nödvändiga beslut togs. Med ett riksdagsbeslut kunde organisationsförändringar och eventuella 42Här avses verksamhet inom anslaget 1.1 förbandsverksamhet m.m. som kan betecknas som utvecklingsverksamhet. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Full e ekt inom ny verksamhet skulle uppnås 2011 och personalavveckling avslutas . Inom grundorganisationen planerades för en reducerad verksamhet . Ytterligare kostnadsreduceringar till följd av stödutredningen om skulle genomföras inom försvarsområdet . Med dessa reduceringar och vissa omfördelningar från anslagen 1.2 och 1.5 innebar Försvarsmaktens förslag sammantaget att ett ökande utrymme skapas inom anslaget 1.1 Förbandsverksamhet m.m. från 2010 till . Förslaget byggde på reducering av verksamhet och avveckling av personal Försvarsmakten slog fast att grundorganisationen skulle utvecklas och förändras.43 För det första skulle grundorganisationen utformas efter insatsorganisationens behov. För det andra var förändringar nödvändiga för att åstadkomma en verksamhet i balans och en långsiktigt hållbar personalekonomi. Eftersom en reducering av antalet heltidstjänstgörande anställda, främst yrkesoƒcerare, var nödvändig krävdes förändringar och Organisationsförändringarna skulle följas av en avveckling av personal. Försvarsmakten avsåg att genomföra grundorganisatoriska förändringar som myndigheten själv kunde besluta om. I senare delen av perioden förutsattes förändringar som skulle kräva beslut av riksdag och regering. Beslut avseende strukturella förändringar i grundorganisationen förväntades inte kunna tas förrän tidigast 201144. I underlaget lämnades en kalkyl för personalutvecklingen . I en tabell angavs den planerade personaltillgången efter att samtliga åtgärder genomförts, inklusive en överföring av cirka 2-000 yrkesoƒcerare till specialistoƒcersbefattningar, avveckling av cirka 1-000 oƒcerare och minskningar av civilanställda efter genomförda grundorganisationsförändringar. Den totala personalkostnaden för de beräknade volymerna redovisades inte. I stället angavs en styckkostnad för respektive personalkategori. Personalvolymerna utgick från en föreslagen insatsorganisation med bedömda personalramar. Dessa personalramar skulle bland annat ligga till grund för utveckling av preliminära förbandsmålsättningar. Några fastställda förbandsmålsättningar fanns dock 43Försvarsmaktens underlag för regeringens försvarspolitiska proposition, , s. 68–70. 44Förslaget om grundorganisatoriska förändringar var ett omarbetat förslag som lämnades i samband med budgetunderlaget . EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Däremot fastställdes så kallade förbandsspecikationer i slutet av 2011.45 Även om det inte anges några totala beräknade kostnader för en fullt uppfylld organisation går det att utifrån redovisade uppgifter uppskatta hur Försvarsmakten såg på utvecklingen av personalkostnader46. Den uppskattade personalkostnaden, givet de styckkostnader som redovisades, uppgår i målbilden till cirka 9-700 miljoner kronor47. Vidare framgår av de personalödesberäkningar tagit del av att Försvarsmakten räknade med att kostnaden för heltidsanställda i princip skulle vara densamma som 2009, dock med en annan fördelning mellan personalkategorier. Kostnaderna för personal under utbildning beräknades att kunna halveras , från till . Beräkningarna av det totala personalbehovet utgick från grundorganisationsförändringar. Till exempel skulle antalet så kallade utbildningsplattformar inom armén reduceras från fem till fyra. Inom ygvapnet skulle en utbildningsplattform avvecklas. Utöver detta redovisade Försvarsmakten ett antal förslag till förändringar av grundorganisationen.48 I stort kalkylerade Försvarsmakten att personalvolymerna skulle vara i balans 2019, det vill säga att tillgången skulle motsvara behoven. då nnas ett visst överskott av yrkesocerare och reservocerare – i övrigt bedömdes organisationens behov vara tillgodosett. Försvarsmakten konstaterade dock att det var av stor vikt för planeringen att ovan nämnda överföring och avveckling av personal kunde genomföras. Försvarsmakten beräknade kostnaden för utebliven avveckling till . Enligt underlaget hade Försvarsmakten genomfört minskningar inom materielområdet för att nå en planering i ekonomisk- och verksamhetsmässig balans49. Förutsättningarna för att vidmakthålla tillräcklig förmågebredd var dock inom vissa områden kritiska och vissa förmågor riskerade att helt 45Förbandsspecikationer bygger på de resurser som nns tillgängliga på ett förband. Specikationen är alltså inte automatiskt på samma nivå som målsättningen för ett förband. 46Uppskattning genom att beräkna antalet av olika personalkategorier i en fullt uppfylld organisation gånger den beräknade styckkostnaden. 47Exklusive hemvärn samt med ett antagande om 38 dagars tjänstgöring för GSS/T och reservocerare. 48Se bilaga 1. 49Dessa reduceringar kan kopplas till regeringens tidigare beslut om reduceringar och avbrytande av materielanskaning. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA utgå om de reducerades ytterligare. Sådana exempel är ubåtsjakt, luftvärn och indirekt eld50. Ytterligare minskningar var endast möjliga om kraven på operativ förmåga ändrades.51 Enligt Försvarsmakten var också behovet av omsättning, eller genomförande av halvtidsmodieringar och renoveringar, av större materielsystem stort inom den 10-åriga planeringsperioden (2009 till 2019). Det var inte möjligt att inrymma alla behov inom anvisade ekonomiska ramar. Försvarsmaktens materielsystem behövde därför generellt användas än vad som tidigare planerats.52 2.3Inriktningspropositionen 2009 samt och regeringens beslut Regeringens försvarspolitiska inriktningsproposition hade en tydlig förankring i de underlag som redovisats i detta kapitel. Förslagen till riksdagsbeslut behandlade målen för det militära försvaret, krav på operativ förmåga och inriktningen av insatsorganisationen. Kraven på förmåga knöt an till den breda ambitionen att ha en tillgänglig och användbar insatsberedskap såväl i som utomlands. Inriktningspropositionen lämnade ett antal mål och inriktningar för försvarets operativa förmåga, organisation, arbetssätt och ekonomi. har inriktningspropositionen också stor betydelse för försvarspolitiken på . När det gäller Försvarsmaktens operativa förmåga så betonades att förbanden ska ha en ökad tillgänglighet, användbarhet och beredskap. Fokus låg både på den internationella och nationella arenan.53 Förmågebredden skulle bevaras, det vill säga inga förmågor skulle avvecklas. Regeringen bedömde att denna utveckling skulle ta tid och att den inte skulle kunna slutföras –2014. Slutligen skulle dock alla insatsförband vara tillgängliga för Försvarsmaktens samtliga uppgifter utan föregående beslut om höjd beredskap eller mobilisering.54 50Indirekt eld kan ges exempelvis genom att använda artilleriförband. 51Försvarsmaktens underlag för regeringens försvarspolitiska proposition, s. 17, bilaga 1. s. 17 och 28. 2008/09:140 Ett användbart försvar, s. 47. 54Ibid., s. 72. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET En utvecklad operativ förmåga skulle kräva åtgärder i myndighetens organisation och arbetssätt. Regeringen framhöll att det är Försvarsmakten som beslutar om sin organisation inom de ramar och regeringen lagt fast.55 Dock kan konstatera att propositionen inte behandlade några förbandsnedläggningar eller andra grundorganisatoriska förändringar som kräver beslut.56 I stället betonade regeringen att inga nedläggningar av organisationsenheter skulle ske inom grundorganisationen under dåvarande mandatperiod, det vill säga fram till riksdagsvalet 2010.57 Regeringen angav exempelvis att stödverksamhet samt logistik- och materielförsörjningsprocessen skulle ses över, men att detta inte skulle leda till en sammanslagning av Försvarsmakten, , , och , vilket en tidigare statlig utredning hade talat för.58 En ytterligare skillnad mot det tidigare underlaget var att regeringen föreslog att fyra mekaniserade bataljoner skulle organiseras i en förbandsreserv utanför insatsorganisationen. På skulle det även förrådsställas ett stridsvagnskompani. Besparingar och omställningar var nödvändiga men krävde fortsatta utredningar Regeringen angav att anslagsnivån skulle utgå från de nivåer som beräknades i budgetpropositionen 2009, det vill säga föreslagna anslag för och beräknade anslag 2010 och 2011.59 Anslagen hanteras alltså i vanlig ordning genom de årliga budgetpropositionerna, som har ett treårigt perspektiv. Det tydliggjordes också i propositionen att insatsorganisationens utveckling och därmed också beredskapens och förmågans utveckling skulle ske i den takt som ekonomin medger.60 För att kunna nansiera omställningen av försvaret skulle det krävas besparingar och nedskärningar.61 Enligt regeringen skulle resurser behöva frigöras genom förändringar och rationaliseringar i fråga om personal, materiel- och logistikförsörjning samt övrig stödverksamhet. 2008/09:140 Ett användbart försvar, s. 56. 56Ibid., s. 108. 57Ibid., s. 12. 58Ibid., s. 106, 45 och 91. 59Ibid., s. 107. 60Ibid., s. 45. 61Ibid., s. 45. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA betonade betydelsen av att anpassa och e ektivisera personalområdet. Det handlade exempelvis om de civilanställdas roll, o cerskårens struktur och kompetens och balansen mellan antalet o cerare, specialisto cerare, civila och soldater.62 Regeringen gjorde en kortfattad analys av Försvarsberedningens uppskattade besparingspotential om 3–samt av Försvarsmaktens planerade besparingar för en sammanhållen logistik. Slutsatsen blev att förslagen måste klarläggas efter noggrannare genomlysning och beräkning. Någon sådan genomlysning gjordes emellertid inte i inriktningspropositionen, utan regeringen meddelade att en fördjupning på detta område skulle ingå i budgetpropositionen för år 2010.63 inriktningsbeslut för försvaret fastställde regeringens föreslagna strategiska inriktning för försvarets förmågor, organisationsutveckling och verksamhet och tillsvidare.64 delade regeringens bedömning att den ekonomiska nivå för utgiftsområdet Försvar, som regeringen beräknade i budgetpropositionen , skulle vara utgångspunkten för den årliga prövningen i respektive års budgetproposition. Inriktningen för insatsorganisation 2014 respektive personalförsörjning kunde dessutom bara genomföras i den takt som ekonomin tillåter. erinrade om behovet av att reformera logistiken. delade också regeringens mening att det inte skulle ske några nedläggningar av organisationsenheter inom grundorganisationen under innevarande mandatperiod, det vill säga fram till riksdagsvalet . I övrigt tog inte ställning till de underlag som Försvarsmakten tidigare lämnat för den framtida inriktningen – som lade vikt vid organisationsförändringar och reduceringar som kräver regeringens och godkännande. Med stöd av ställningstagande till inriktningspropositionen beslutade regeringen om insatsorganisationens inriktning och tillsvidare. Regeringen menade att Försvarsmakten stod inför ett omfattande förändringsarbete. För att arbetet skulle kunna ske e ektivt och 2008/09:140 Ett användbart försvar, s. 81. 63I budgetpropositionen 2010 rapporterade regeringen en avsikt att tillsätta en eller era genomförandekommittéer med uppdrag att lämna förslag på hur bland annat logistikstödet bör vara utformat. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET snabbt behövdes ett långsiktigt inriktningsbeslut vid sidan av instruktionen och regleringsbrevet. Genom beslutet fastställdes era av de förslag som tidigare hanterats av regeringen och . Beslutet rör två områden: ekonomin samt inriktningen för insatsorganisationen. Beslutet går inte in i några detaljer kring ekonomin utan fastställer helt kort att som planeringsförutsättning gäller de ekonomiska nivåer som beräknades I beslutet lämnades också en strategisk inriktning för de tre försvarsgrenarna, ledning, logistik, personalförsörjning och materielförsörjning. Det anges vissa mål för förbandens beredskap och övrig beskaenhet. Av central betydelse är att inriktningen för insatsorganisation 2014 och personalförsörjningen bara kan genomföras i den takt som ekonomin tillåter. Tidiga utredningar pekade på behovet av att omfördela medel och se över kostnader genomgång av de olika underlag som sedermera ledde fram till inriktningspropositionen 2009 visar tydligt att omställningen från ett värnpliktsförsvar till en personalförsörjning baserad på frivillighet skulle innebära ökade kostnader för förbandsverksamheten. Till detta ska läggas en högre ambition i och med förbandens ökade tillgänglighet och användbarhet. Genomgående teman i underlagen och i propositionen var därför dels behovet av anslagsomfördelningar, dels att resurser kommer att behöva frigöras genom förändringar och rationaliseringar ifråga om personal, materiel- och logistikförsörjning samt övrig stödverksamhet. En stor vikt låg också vid en ekonomiskt balanserad planering, en betoning som sannolikt har sin grund i tidigare års problem inom Försvarsmaktens ekonomistyrning. Inför inriktningspropositionen befann sig Försvarsmakten i en osäker ekonomisk situation Åren innan den försvarspolitiska inriktningspropositionen befann sig Försvarsmakten i ekonomisk obalans. Enligt Försvarsmakten berodde obalansen på att regeringen ökat ambitionerna vad gäller internationella insatser i förhållande till försvarsbeslutet . Läget var särskilt problematiskt inom förbandsverksamheten. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA I samband med att budgetunderlag togs fram samt efter planeringsanvisningar från regeringen lämnade Försvarsmakten en rad förslag till hur denna ekonomiska obalans skulle hanteras. Förslagen omfattade bland annat omfördelningar från materielanslag till förbandsanslag, besparingar inom grundorganisationen och avveckling av personal. Regeringens förslag i budgetpropositionen innebar dock att en annan lösning valdes. Istället för att fokusera på strukturella förändringar av organisationen föreslogs mer omfattande nedskärningar inom materielförsörjningen för att åstadkomma en ekonomisk balans i perioden . Nedskärningarna var dels av tillfällig karaktär, dels en följd av ambitionen att eektivisera och ändra inriktningen på materielförsörjningen. Försvarsmaktens underlag för propositionen bygger på ambitionssänkningar, en reducerad grundorganisation och sänkt materielambition Försvarsmaktens underlag för den försvarspolitiska inriktningspropositionen innebar bland annat ambitionssänkningar inom produktion, ledning, logistik, materielförsörjning samt inom forskning och teknikutveckling. Försvarsmakten återkom också till tidigare förslag till grundorganisationsförändringar som ett medel för att också åstadkomma avveckling av personal, dock i en omarbetad form. Försvarsmaktens avsikt var att till 2012 genomföra grundorganisationsförändringar som myndigheten själv kunde besluta om. skulle det dock genomföras reduceringar som skulle kräva beslut av regering och riksdag. Inom materielområdet föreslog Försvarsmakten reduceringar för att kunna åstadkomma en plan i ekonomisk balans, i enlighet med de anslagssänkningar som tidigare beslutats. Reduceringarna skulle ske både genom ambitionssänkningar och genom att stoppa anskaningsprojekt. Enligt Försvarsmakten innebar detta förslag en markant ambitionssänkning avseende uthållighet samt insatsorganisationens långsiktiga utveckling. Regeringen och fattade beslut om försvarets inriktning 2010 och framöver Med beslutet om försvarets inriktning –2014 slogs fast att Försvarsmaktens insatsorganisation ska utvecklas i enlighet med de krav på operativ förmåga som beslutat samt i den takt ekonomin medger. Försvarsmakten skulle bland annat införa ett nytt personalförsörjningssystem och tillämpa utvecklade principer för materielförsörjning. Regeringen angav att resurser kommer att behöva frigöras genom förändringar och rationaliseringar ifråga om personal, materiel- och logistikförsörjning samt övrig stödverksamhet. I takt med att resurser frigörs ska det nya mer EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET användbara försvaret skapas, där kostnads- och ambitionshöjningar i operativ verksamhet balanseras mot rationaliseringar och ambitionssänkningar. Regeringen framförde att den inriktning som föreslås kan komma att behöva justeras i termer av såväl omställningstakt som förmågekrav, materiel, organisation och verksamhet. Liksom i föregående budgethantering så valde dock regeringen och att inte direkt bejaka Försvarsmaktens önskemål om att genomföra omfattande grundorganisationsförändringar. Viktiga åtgärder för kostnadsreduceringar var inte utredda när inriktningsbeslutet fattades I inriktningspropositionen kommenterar regeringen kortfattat Försvarsmaktens ekonomiska underlag och Försvarsberedningens uppskattade besparingsförslag i inriktningspropositionen. Några ytterligare ekonomiska beräkningar redovisas inte utan regeringen fastslår att ytterligare utredningsinsatser krävs för att bedöma potentialerna i besparingsförslagen. Regeringen betonade att inga grundorganisationsförändringar skulle ske . Vissa brister och problem i underlagen kan konstatera att underlagen för inriktningspropositionen på olika sätt och i varierande grad hanterade och beräknade de ekonomiska konsekvenserna av den föreslagna inriktningen. Dock nns vissa begränsningar och problem vad gäller analysen av de ekonomiska konsekvenserna. Det gäller exempelvis kalkylernas fullständighet och de antaganden som gjorts för olika kostnader. Det förslag som redovisas i Försvarsmaktens underlag för propositionen innehåller förutom förslag till förband i insatsorganisationen och beräknade personalbehov även bedömningar av vilken materielomsättning som kommer att vara möjlig på lite . De anslagsbehov och besparingsförslag som redovisas sträcker sig dock bara och personalbehovet grundar sig inte i fastställda förbandsmålsättningar, utan utgjordes av tidiga planeringsramar för verksamheten. Den ekonomiska balansen i förslaget vilade också på att viss verksamhet skulle strykas. Vidare framgår det inte vilka ekonomiska konsekvenser eller risker prioriteringarna inom materielförsörjningen skulle innebära . konstaterar att Försvarsmakten har metoder för att göra långsiktiga ekonomiska beräkningar. Men en sådan kalkyl har bara redovisats en gång fram till inriktningsbeslutet. Det gällde ett tidigt förslag till inriktning , som efteråt kom att förändras era gånger, GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA både sett till Försvarsmaktens underlag för inriktningspropositionen och och regeringens beslut. I övrigt har den ekonomiska planeringshorisonten varit , som normalt är inom ramen för statens budgethantering. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA I detta kapitel redovisas Försvarsmaktens anslagsutveckling i en rad perspektiv. Vi jämför de faktiska förslagen till anslagsnivåer med det förslag Försvarsmakten lämnade i sitt underlag för inriktningspropositionen. Analysen omfattar även disponibla anslag samt pris- och löneomräkning. Syftet är att utifrån detta belysa Försvarsmaktens nansiella situation . 3.1Faktisk och föreslagen anslagsutveckling I tabell 4 redovisas den faktiska anslagsutvecklingen –2014 prisläge. Anslagens utveckling beror bland annat på inriktningen av verksamheten, bedriven verksamhet samt uppräkning för pris- och löneförändringar. I tabellen ingår också den anslagsfördelning som föreslogs av Försvarsmakten i underlaget för inriktningspropositionen. Av tabellen framgår att anslaget 1.1 Förbandsverksamhet har ökat . 2014 har anslaget ökat med jämfört med nivån 2010, vilket motsvarar en ökning på . Även anslag 1.4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar har mellan åren 2010–2014 ökat med (). En kraftig sänkning av anslaget 1.3 Anskaning av materiel m.m., på (–), gjordes och ligger kvar på denna lägre nivå. Även relativt stora sänkningar har gjorts på anslag 1.2 Fredsfrämjande insatser och anslag 1.5 Forskning och teknikutveckling. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Tabell 4 Jämförelse mellan Försvarsmaktens förslag till anslagsfördelning och faktisk utveckling –2014 (, prisläge 2009) 1.3 Anska ning av materiel m.m. Summa förslag i underlag Källa: Försvarsmaktens underlag inför regeringens försvarspolitiska proposition 2009 samt budgetpropositionerna . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 3.1.1Försvarsmaktens förslag jämfört med faktiskt utveckling Försvarsmakten redovisade i sitt underlag inför inriktningspropositionen ett förslag till anslagsfördelning för perioden –201465. Förslaget utgick från de antaganden som redovisades i övrigt i detta underlag, vilket omfattade exempelvis grundorganisatoriska förändringar och besparingar inom försvarslogistiken. Av tabell 4 framgår att anslagsutvecklingen –2014 avviker avsevärt från det förslag till anslagsfördelning som Försvarsmakten förde fram i underlaget till inriktningspropositionen. Jämfört med förslaget har anslaget för förbandsverksamhet varit högre respektive år, med undantag för . Den faktiska utvecklingen har inneburit att anslagsnivån ligger högre 2014 än 2010. Försvarsmakten räknade i sitt förslag med att nivån skulle behöva vara högre . Den faktiska utvecklingen har således inneburit högre anslag i denna del. har i princip samtliga övriga anslag varit lägre än den nivå som föreslogs av Försvarsmakten. Anslagen för materiel och Forskning och teknikutveckling (1.3, 1.4 och 1.5) var 2014 lägre än 2010. Försvarsmaktens förslag för denna del innebar en nivå som var lägre 2014 än 2010. Försvarsmakten har till kommenterat anslagsutvecklingen och jämförelsen med de förslag som myndigheten lämnade för inriktningspropositionen. Enligt Försvarsmakten har inte avgörande delar av Försvarsmaktens förslag genomförts, vilket medför att jämförelsen blir teoretisk. Försvarsmakten menar att i de esta fall har kostnader inte ökat jämfört med den struktur regering och beslutat, utan bara i jämförelse med det underlag som Försvarsmakten lämnade in.66 instämmer i sak med Försvarsmaktens synpunkt, men menar att jämförelsen ändå har ett värde för att kunna relatera den faktiska utvecklingen till de antaganden som gjorts för att uppnå ekonomisk balans. 3.2Disponibla medel och anslagsförbrukning Föregående avsnitt behandlade föreslagna anslag i budgetpropositionen jämfört med det förslag till anslagsfördelning som Försvarsmakten tidigare lagt fram. Föreslagna anslag i budgetpropositionen uttrycker de prioriteringar regeringen har för verksamheten. 65Försvarsmaktens underlag inför regeringens försvarspolitiska proposition 2009, s.76 66Försvarsmaktens underlag till . EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET De anslagsmedel som i slutändan står till Försvarsmaktens förfogande benämns som disponibla anslag. Disponibla anslag utgörs av tilldelade medel plus eventuella beviljade anslagssparanden minus indragningar. Figur 2 redovisar det totala disponibla anslaget för Försvarsmakten i förhållande till den faktiska anslagsförbrukningen. Skillnaden mellan disponibla anslag och förbrukningen är det så kallade saldot, som utgör ingående överföringsbelopp . Figur 2 Försvarsmaktens disponibla anslag samt anslagsförbrukning 2009–2013 (löpande priser, ) Källa: Försvarsmaktens anslagsredovisning 2009–2012.