prop · H103100 · 2014-04-09 00:00:00 — Denna försämring i sparandet, som motsvarar av BNP 2018, antas ske utan någon motsvarande finansiering på budgetens inkomstsida, dvs. det primära finansiella sparandet försämras i samma utsträckning som utgifterna ökar. Det innebär att det primära finansiella sparandet motsvarar ca -0,av BNP 2018, jämfört med ca i övriga scenarier. Det primära finansiella sparandet i de långsiktiga beräkningarna förskjuts därmed nedåt av BNP hela framskrivningsperioden, vilket illustreras i diagram 11.16. Diagram 11.16 Primärt finansiellt sparande vid ett försämrat utgångsläge Källor: och egna beräkningar. Vid en sådan utveckling försämras S1 och S2 till -1,4 respektive -0,av BNP. Finanspolitiken bedöms således vara hållbar även om budgeteringsmarginalen skulle sänkas till minsta nivå när budgetåret inleds, och det finansiella sparandet är motsvarande lägre i utgångsläget. Ett försvagat utgångsläge förändrar trots detta bilden av hållbarheten betydligt. Till följd av den demografiskt motiverade utgiftsökningen uppstår ett primärt underskott motsvarande av BNP kring 2030 i detta scenario. I lågkonjunkturer dessa år kommer det faktiska finansiella sparandet med stor sannolikhet att underskrida stabilitets- och tillväxtpaktens maximala underskottsvärde om av BNP. Vid en sådan utveckling kan de finansiella marknadernas riskbedömningar påverkas och upplåningsvillkoren försämras, trots att det demografiska kostnadstrycket är övergående. Utrymmet att möta lågkonjunkturer och kriser med aktiva stabiliseringspolitiska åtgärder minskar och målkonflikten mellan stabiliserings-, fördelnings- och strukturpolitik skärps. oförändrat beteende framöver uppgår S1 till -2,av BNP och S2 till -1,av BNP. ekonomiska vårproposition beräknades S1 till -3,av BNP och S2 till -2,av BNP i samma scenario. Det finns flera anledningar till skillnaden mellan bedömningen ekonomiska vårproposition och den nuvarande beräkningen. Det strukturella sparandet i slutåret av den medelfristiga beräkningen som ligger till grund för långsiktsframskrivningen är av BNP lägre än ekonomiska vårproposition.175 Allt annat lika betyder detta att hållbarheten försämras av BNP. En annan orsak till skillnader är ny data över hur de skattefinansierade välfärdstjänsterna utnyttjas i olika åldrar. Enligt ny data för de offentliga konsumtionsutgifternas fördelning blir det framtida demografiska kostnadstrycket något mindre än vad som antogs i den tidigare bedömningen, vilket gör att hållbarheten förbättras. Detta motverkas av att produktiviteten i produktionen av de skattefinansierade tjänsterna antas vara oförändrad i denna beräkning, jämfört med en årlig ökning om i beräkningen ekonomiska vårproposition. 11.4Andra bedömningar av den finansiella hållbarheten Bedömningar av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet i görs av flera olika bedömare. 11.4.1De flesta bedömningar indikerar att finanspolitiken är hållbar Den svenska finanspolitiken är långsiktigt hållbar i finansiell mening enligt de flesta bedömningar som inkluderas i denna sammanställning. 11.3.2Hållbarheten är något försvagad jämfört med tidigare bedömning I scenariot med ett oförändrat beteende bedöms finanspolitiken vara långsiktigt hållbar. 175 Det strukturella sparandet 2017 bedömdes ekonomiska vårproposition uppgå till av BNP, medan det strukturella sparandet 2018 i denna proposition bedöms uppgå till av BNP. Tabell 11.5 Hållbarhetsindikatorer för -2,4 -1,6 (mar 2014) -2,5 Ñ -1,5 -3,9 Ñ 1,5 Europeiska kommissionen (dec -2,7 Anm.: Indikatorvärdena är inte direkt jämförbara eftersom de bygger på olika beräkningsantaganden (se texten). S1 anger den permanenta budgetförändring som behövs för att bruttoskulden ska uppgå till antingen av BNP 2030 (Europeiska kommissionen och regeringen) eller dagens nivå 2030 (och ). Källor: , , Europeiska kommissionen, , IMF och egna beräkningar. Hållbarhetsmåttet S1 baserar sig i de flesta fall på att Maastrichtskulden ska uppgå till av BNP framöver. Eftersom Maastrichtskuld ligger väl under denna nivå är finanspolitiken vanligtvis finansiellt hållbar enligt denna indikator (se tabell 11.5). Även enligt S2-indikatorn bedöms finanspolitiken i allmänhet vara finansiellt hållbar på lång sikt. Enligt uppgår S2 för till ett spann mellan -3,av BNP. rapporterar visserligen S2-värden som pekar på ett mindre konsolideringsbehov för att finanspolitiken ska vara strikt hållbar. Rådet bedömer dock att finanspolitiken kan anses vara hållbar på lång sikt.176 Enligt Europeiska kommissionen ligger S2-indikator något över den gräns som anses utgöra gränsen för en låg hållbarhetsrisk på lång sikt.177 Den huvudsakliga anledningen till att beräkningarna skiljer sig åt är att definitionen av oförändrad politik är olika. baserar sin bedömning på underlagsrapporten , Moog och Raffelhüschen, A Generational Accounting Analysis of , 2012. 177Den övre gränsen för låg hållbarhetsrisk är enligt Europeiska kommissionen S2-värdet 2,0 Hur ska nya långsiktsmodell användas? ekonomiska vårproposition (prop. 2012/13:100) redogjordes det för arbetet med en ny modell som kan användas för att beräkna finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. Denna modell seminariebehandlades , för att därigenom kvalitetssäkras, och kommer att introduceras i en bilaga till den kommande långtidsutredningen. Modellen har fler användningsområden än den modell som används . Först och främst är det möjligt att genomföra generationsanalyser med modellen, vilket innebär att det går att analysera hur en förändring av politiken slår på olika generationer. Den har också endogena beteenden, vilket betyder att t.ex. hushållens sparande och arbetsutbud förändras vid en förändring av andra faktorer i ekonomin. Dessutom är det en allmän jämviktsmodell. Det betyder att hushållens förändrade beteende påverkar den makroekonomiska omgivningen, vilket i sin tur återigen påverkar hushållens beteende. Det finns således en växelverkan mellan olika sektorer i ekonomin. Efter att modellen har använts i den kommande långtidsutredningen kommer den att börja användas i arbete. Regeringen utgår i sina beräkningar normalt från att standarden för offentligt tillhandahållna välfärdstjänster hålls , medan övriga bedömare antar att den reala standarden för en viss tjänst ökar räknat per brukare inom åldersgruppen. Framskrivningarna förutsätter därmed att det i viss utsträckning fattas politiska beslut med en sådan inriktning. I känslighetsberäkningen Ökad standard görs ett liknande antagande. I detta scenario uppgår av BNP, vilket är nära övriga bedömares beräkningar. En annan anledning till att S2 kan skilja sig åt är att olika bedömare gör explicita beräkningar för det primära sparandet på olika lång sikt. I beräkningen av S2-värdet diskonteras värdet av framtida primära över- och underskott ned så att saldon som uppkommer långt in gradvis får minskad betydelse. Diskonteringsfaktorn, dvs. skillnaden mellan den nominella tillväxttakten och den nominella statsskuldsräntan, är dock så liten att även primära saldon in blir betydelsefulla Normalt görs dock endast beräkningar av primärsaldon för den tid som det finns meningsfull demografisk information, och därefter antas att primärsaldot är oförändrat. Regeringens gör beräkningar till 2100, medan Europeiska kommissionen och i stället använder 2060 som slutår. Det faktum att primära saldon även efter slutåret för de faktiska beräkningarna påverkar S2-värdets storlek i relativt stor utsträckning gör att dess betydelse för policyslutsatser minskar. I scenariot med oförändrat beteende uppgår det primära finansiella sparandet exempelvis till av BNP 2100, medan det endast uppgår till av BNP 2060. Genom att använda 2060 i stället som slutår skulle S2 försvagas med av BNP, och därmed uppgå till -0,av BNP. I en kalkyl där både standarden ökar och beräkningens slutår är 2060 uppgår av BNP – nära Finanspolitiska rådets bedömning. Resultatet av beräkningarna kan även skilja sig av andra anledningar, t.ex. på grund av olika antaganden kring potentiell tillväxttakt, prisökningar, räntor, arbetslöshet, demografi etc. 11.4.2Finanspolitikens hållbarhet är bättre än i många andra länder Finanspolitikens hållbarhet bedöms vara god, även sett i ett internationellt perspektiv. Europeiska kommissionen, och () gör alla återkommande internationella jämförelser av finanspolitikens hållbarhet. Kommissionen bedömer exempelvis finanspolitiken i samtliga medlemsländer utifrån tre indikatorer. I diagram 11.17 redovisas ett index för hållbarhet baserat på dessa indikatorer.178 Indexet varierar mellan 0,33 och 1. Högsta värdet 1 ges till länder som av Kommissionen bedöms ha hög risk för en ohållbar utveckling enligt samtliga indikatorer, medan det lägsta värdet 0,33 ges till länder som bedöms ha låg risk enligt samtliga indikatorer. , som klassas som ett medelriskland i en kategori, får indexettalet 0,44. Diagram 11.17 Riskindex för finanspolitikens hållbarhet Källor: Europeiska kommissionen och egna beräkningar. Även i och jämförelser ligger bland de länder som bedöms ha låg risk för en ohållbar utveckling. Nedan visas IMF:s hållbarhetsindikator för ett antal länder. Indikatorn motsvarar S1-indikator. I denna jämförelse har det näst lägsta indextalet, vilket indikerar en låg hållbarhetsrisk.179 178 Europeiska kommissionen delar in medlemsländerna i tre riskgrupper (hög, medel, låg) för varje indikator (S0, S1 och S2). Utifrån detta har ett riskindex beräknats på följande sätt: Låg risk för en indikator motsvarar 1 poäng, medel risk 2 poäng, hög risk 3 poäng. För S0 finns det endast två riskkategorier: hög (3 poäng) och låg (1 poäng). Indexet beräknas genom att dela summan av poängen för de tre indikatorerna med 9 (dvs. högsta möjliga risknivå). Resultatet blir en 7-gradig skala som varierar mellan 0,33 och 1. 179 Det bör noteras att IMF:s hållbarhetsindikator bygger på prognoser för det strukturella primära sparandet som även tar hänsyn till de förväntade ekonomiska effekterna av de omfattande reformer som flera krisdrabbade länder har genomfört. Diagram 11.18 IMF:s hållbarhetsindikator Anm.: Anger den permanenta budgetförstärkning som krävs för att stabilisera bruttoskulden på av BNP eller, vid en bruttoskuld som 2012 är lägre än av BNP, nivå 2030. 11.4.3En sammantagen bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet Finanspolitiken bedöms vara långsiktigt hållbar i ett scenario med oförändrat beteende hos olika aktörer, och där inga reformer förutom de som redan är beslutade genomförs. S1 uppgår då till -2,av BNP och S2 till -1,av BNP. Det finansiella sparandet och den konsoliderade skulden ligger även de inom ramarna för de uppsatta gränserna i stabilitets- och tillväxtpakten. Därmed är två viktiga krav som ligger till grund för marknadernas värdering av hållbarheten uppfyllda. Risken för högre riskpremier och räntor till följd av bristande trovärdighet för finanspolitiken bedöms därför vara begränsad. Utvecklingen av det finansiella sparandet i detta scenario visar på en liten risk för en mer uttalad målkonflikt mellan finansiell hållbarhet och stabiliseringspolitiska överväganden, respektive fördelnings- och strukturpolitiska mål. Det nya pensionssystemet skapar starka incitament att arbeta längre upp i åldrarna när medellivslängden ökar, eftersom pensionärernas inkomster minskar i förhållande till de förvärvsaktivas om utträdesåldern inte senareläggs. Ur ett fördelningspolitiskt perspektiv ökar då risken att finanspolitiken måste läggas om på för att tillgodose framtida pensionärers krav. –2040 karaktäriseras av ett stigande demografiskt utgiftstryck. Det primära finansiella sparandet beräknas minska med av BNP mellan 2020 och Ett försämrat offentligfinansiellt utgångsläge när det demografiska utgiftstrycket ökar kring 2020 kan medföra med försvagat offentligt sparande, vilket ger ett minskat utrymme för stabiliseringspolitiska åtgärder och ofinansierade strukturpolitiska reformer. Kombineras detta med eventuella fördelningspolitiska behov kan finanspolitiken tvingas att hantera allt skarpare målkonflikter. Ett starkt försämrat offentligfinansiellt utgångsläge kan därmed leda till hållbarhetsproblem även om indikatorerna visar att politiken är finansiellt hållbar på lång sikt. Mot denna bakgrund är det finanspolitiska manöverutrymmet i scenariot med oförändrat beteende mycket viktigt. Den ovan nämnda problematiken visar även på vikten av en fortsatt politik inriktad på att stärka incitamenten för arbete och ett förlängt arbetsliv. En förutsättning för att pensionärer ska ha en god ekonomisk standard, och för offentligt finansierade tjänster av god kvalitet är ett långt och produktivt arbetsliv. Med en ökad medellivslängd finns möjligheten att både öka fritiden och tiden i arbete. I takt med att medellivslängden ökar är det därför viktigt med ett högt arbetskraftsdeltagande bland både kvinnor och män, långt upp i åldrarna. Ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden 12 Ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden 12.1Ändrad fördelning av ändamål Förändringarna innebär att Säkerhetspolisen ges och verksamheter på utgiftsområden Enligt tilläggsbestämmelse 5.12.1 till riksdagsordningen ska beslut om vilka ändamål och verksamheter som ska innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till sådana beslut. Ändringarna bör tillämpas . De föreslagna ändringarna beaktas dock inte i de beräkningar för utgiftsområdena som görs i denna proposition. 12.1.1Ansvaret för vissa säkerhetsfrågor vid statsministerns tjänstebostäder Regeringens förslag: De ändamål och verksamheter som avser vissa säkerhetsfrågor vid statsministerns tjänstebostäder och som finansieras från anslaget 4:1 m.m. under utgiftsområde 1 flyttas till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Ansvaret för vissa säkerhetsfrågor vid statsministerns tjänstebostäder (prop. 2013/14:203) föreslagit ändringar av lagstiftningen avseende vissa säkerhetsfrågor vid statsministerns tjänstebostäder och . ansvaret för vissa säkerhetsfrågor vid egendom som används som tjänstebostad för statsministern. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser vissa säkerhetsfrågor vid och och som finansieras från anslaget 4:1 m.m. under utgiftsområde 1 flyttas till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. För de beräknade utgiftsramarna innebär förslaget att utgiftsområde 1 minskar med och att utgiftsområde 4 Rättsväsendet ökar med motsvarande belopp. 12.1.2 Ett samordnat upphandlingsstöd Regeringens förslag: De ändamål och verksamheter som avser upphandlingsstöd och som finansieras från anslaget 1:2 Kammarkollegiet under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård flyttas till utgiftsområde 24 Näringsliv. Skälen för regeringens förslag: Stöd, information och vägledning om offentlig upphandling behöver koncentreras, förbättras och förstärkas. Detta inkluderar innovationsupphandling liksom miljö- och sociala hänsyn. Uppgiften att tillhandahålla stöd för innovationsupphandling överfördes därför från Verket för innovationssystem () till . Vidare överfördes Kammarkollegiets uppgift att tillhandahålla upphandlingsstöd till . avses också upphandlingsstödet vid AB överföras till (prop. 2013/14:99). Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser tillhandahållande av upphandlingsstöd och som finansieras från anslaget 1:2 Kammarkollegiet under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård flyttas till utgiftsområde 24 Näringsliv. För de beräknade utgiftsramarna innebär förslaget att utgiftsområde 24 Näringsliv ökar med och att utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskar med och utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård minskar med . 12.1.3 Patent- och marknadsdomstol Regeringens förslag: De ändamål och verksamheter som avser handläggning av immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga mål och ärenden och som finansieras från anslaget 2:1 Skälen för regeringens förslag: I syfte att säkerställa en långsiktigt hållbar organisation och en effektiv domstolsprövning av hög kvalitet avser regeringen föreslå att domstolsprövningen av de immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga målen och ärendena som enligt nuvarande ordning handläggs i Patentbesvärsrätten och ska samlas i en särskild domstol inom ramen för de allmänna domstolar- na samt att och Patentbesvärsrätten avvecklas. Den nya domstolsordningen avses träda i kraft . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser handläggning av immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga mål och ärenden och som finansieras från anslaget 2:1 under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik respektive anslaget 1:11 Patentbesvärsrätten under utgiftsområde 24 Näringsliv flyttas till utgiftsområde 4 Rättsväsendet fr.o.m. . För de beräknade utgiftsramarna med 9 697 500 byggande samt konsumentpolitik minskar med . Tabellsamling makroekonomisk utveckling och offentliga finanser 2013/14:100 Bilaga 1 Tabellsamling makroekonomisk utveckling och offentliga finanser Tabeller till avsnitt 3.1 Internationell konjunktur och 3.2.5 Räntor och växelkurser .. 5 Tabeller till avsnitt 3.2.1 BNP .......................................................................................... Tabeller till avsnitt 3.2.2 Arbetsmarknad, 3.2.3 Resursutnyttjande och 3.2.4 Löner Tabeller till avsnitt 6 Utgifter......................................................................................... Tabeller till avsnitt 7 Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och 2013/14:100 Bilaga 1 Tabell 1 BNP-tillväxt ......................................................................................................... Tabell 2 Räntor och valutor, slutkurs ............................................................................... Tabell 3 Räntor och valutor, årsgenomsnitt..................................................................... Tabell 4 Försörjningsbalans, fasta priser .......................................................................... Tabell 5 Försörjningsbalans, fasta priser. Tabell 6 Försörjningsbalans, löpande priser..................................................................... Tabell 7 Försörjningsbalans, deflatorer............................................................................ Tabell 8 Bidrag till tillväxt ................................................................................................. Tabell 9 Fasta bruttoinvesteringar .................................................................................... Tabell 10 Hushållens ekonomi.......................................................................................... Tabell 11 Näringslivets produktion, baspris .................................................................... Tabell 12 Offentlig produktion, baspris......................................................................... Tabell 13 Bytesbalans....................................................................................................... Tabell 14 Bruttonationalinkomsten (BNI).................................................................... Tabell 15 Arbetsmarknad ................................................................................................ Tabell 16 Sysselsatta i näringslivet.................................................................................. Tabell 17 Sysselsatta i offentlig sektor ........................................................................... Tabell 18 Resursutnyttjande och potentiella variabler .................................................. Tabell 19 Löneutveckling och inflation.......................................................................... Tabell 20 Utgiftstak och budgeteringsmarginal ............................................................ Tabell 21 Utgifter per utgiftsområde –2018 .......................................................... Tabell 22 Utgifter per utgiftsområde –2018 .......................................................... Tabell 23 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter, 2003–2018......... Tabell 24 Offentliga sektorns finanser........................................................................... Tabell 25 Statens finanser................................................................................................ Tabell 26 Ålderspensionssystemet.................................................................................. Tabell 27 Kommunsektorns finanser.............................................................................. Tabell 28 Strukturellt sparande....................................................................................... 2013/14:100 Bilaga 1 Tabeller till avsnitt 3.1 Internationell konjunktur och 3.2.5 Räntor och växelkurser Procentuell förändring, fasta priser. Utfall –2013, prognos –2018. -2,8 -4,4 -0,7 -0,4 Källor: , och egna beräkningar. Tabell 2 Räntor och valutor, slutkurs Utfall –2013, prognos –2018. -0,21 6-månadersränta (EUR)¹ -0,07 1 Avser statsskuldsväxel för löptider kortare än och statsobligationer för löptider längre än . Källor: , Reuters, Ecowin och egna beräkningar. Tabell 3 Räntor och valutor, årsgenomsnitt Utfall –2013, prognos –2018. -0,01 -0,06 6-månadersränta (EUR)¹ 1 Avser statsskuldsväxel för löptider kortare än och statsobligationer för löptider längre än . Källor: , Reuters, Ecowin och egna beräkningar. 2013/14:100 Bilaga 1 Tabeller till avsnitt 3.2.1 BNP Tabell 4 Försörjningsbalans, fasta priser Procentuell förändring i fasta priser. Utfall –2013, prognos –2018 -0,3 -1,1 -0,9 -1,4 -1,0 -15,5 -1,3 -18,5 -0,9 -5,8 -9,3 -0,2 -1,1 -1,6 -1,2 -0,1 -13,8 -0,9 -18,4 -0,8 -2,8 -2,8 -14,3 -0,6 -1,2 -16,6 -2,1 -2,4 -7,8 -5,0 1Lagerinvesteringa är uttryckta som bidrag till BNP-tillväxt (procentenheter) och inte som procentuell volymförändring. 2I summeringen till BNP utgör importen en avdragspost. Källor: och egna beräkningar. Tabell 5 Försörjningsbalans, fasta priser. Procentuell förändring i fasta priser. Utfall –2013, prognos –2018 -0,2 -1,3 -1,1 -1,2 -1,0 -15,3 -1,3 -18,3 -0,9 -5,6 -9,4 -1,1 -0,2 -13,7 -0,9 -18,2 -0,1 -2,8 -2,7 -14,1 -1,2 -16,4 -1,3 -2,4 -7,8 -4,9 1 I summeringen till BNP utgör importen en avdragspost. Källor: och egna beräkningar. 2013/14:100 Bilaga 1 Tabell 6 Försörjningsbalans, löpande priser Utfall –2013, prognos –2018 -13,0 -1,1 -15,9 -0,7 -4,6 -10,0 -13,2 -0,7 -3,7 -17,4 -3,0 -6,0 -2,8 -14,1 -1,6 -4,0 -17,4 -3,8 -6,1 -4,8 Nettoexport, andel av BNP -3,1 1 I summeringen till BNP utgör importen en avdragspost. Källor: och egna beräkningar. Tabell 7 Försörjningsbalans, deflatorer Utfall –2013, prognos –2018. -25,3 -0,5 -0,9 -1,4 -2,8 -0,8 -1,6 -2,2 -3,3 -0,1 -1,8 -0,4 -1,0 -2,8 -1,0 -0,3 -1,8 -3,8 -0,1 -0,8 -0,4 -0,6 -0,5 -0,4 -0,3 -0,2 Källor: och egna beräkningar. 2013/14:100 Bilaga 1 Tabell 8 Bidrag till tillväxt Utfall –2013, prognos –2018. -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -3,1 -0,2 -1,6 -1,2 -0,1 -7,4 -0,4 -5,0 -3,1 -1,4 -2,6 -2,9 -2,7 -2,6 -5,0 Källor: och egna beräkningar. Tabell 9 Fasta bruttoinvesteringar Procentuell förändring i fasta priser. Utfall –2013, prognos –2018 -18,3 -2,6 -19,8 -3,6 -26,3 -4,2 -13,4 -3,1 -17,1 -1,8 -19,1 -11,2 -0,7 -3,2 -5,8 -9,3 -0,2 -1,1 -15,5 -1,3 3Här avses den skattefinansierade delen av offentlig sektor som i nationalräkenskaperna benämns Offentliga myndigheter. Källor: och egna beräkningar. 2013/14:100 Bilaga 1 Tabell 10 Hushållens ekonomi Utfall –2013, prognos –2018 -5,1 Räntor och utdelningar, netto5 -0,5 -1,1 -0,3 -2,3 -6,3 -2,2 -13,7 -9,5 -8,7 -10,2 -3,9 -3,5 -0,5 -1,1 -3,1 -1,9 -0,2 -2,8