prop · H10391 · 2014-02-25 00:00:00 — Regeringen anser att och Strategin för att stärka barnets rättigheter bör användas som verktyg i det fortsatta arbetet för att säkerställa ett barnrättsperspektiv i åtgärder och beslut. Utgångspunkten i regeringens barnrättspolitik är konventionen om barnets rättigheter, att barn och ungdomar ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Åtgärder och beslut som rör barn och ungdomar ska genomsyras av ett barnrättsperspektiv. Regeringen ser konventionen och Strategin för att stärka barnets rättigheter, som beskrivits tidigare, som verktyg i arbetet med att stärka barnrättsperspektivet i åtgärder och beslut som rör barn och unga. Regeringen anser att ekonomiskt utsatta barn särskilt ska uppmärk- Skr. 2013/14:91 sammas inom ramen för barnrättspolitiken. Enligt har barnet rätt till den levnadsstandard som krävs för hans eller hennes fysiska, psykiska och sociala utveckling. Vidare bekräftar konventionen att föräldrarna eller andra som är ansvariga för barnet, inom ramen för sin förmåga och sina ekonomiska resurser, har huvudansvaret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling. Staten är dock ansvarig för att inom ramen för statens resurser vidta lämpliga åtgärder för att bistå föräldrar och andra som har ansvaret för barnet så att dessa ska kunna leva upp till sitt ansvar för barnets utveckling. har rekommenderat åtgärder för att säkerställa att inga barn lever under fattigdomsgränsen, däribland speciella stödåtgärder, för att säkerställa att barn, i synnerhet barn från socialt missgynnade familjer, inklusive hushåll med ensamföräldrar och barn med utländsk bakgrund, inte lever i fattigdom, oavsett var de är bosatta samt att överväga en handlingsplan för bekämpning av barnfattigdom i tider av ekonomisk kris. Barn i ekonomisk utsatthet Barns och ungas hälsa och sociala förhållanden i är goda, även jämfört med andra välfärdsländer. Även barns och ungas fysiska miljö är god ur ett internationellt perspektiv.10 Förutsättningarna för hälsa har dessutom förbättrats på många områden.11 De flesta barn kommer överens med sina föräldrar och har lätt för att prata med dem om sina problem. Andelen barnolycksfall är liten och flertalet barn känner sig trygga i sitt bostadsområde och i skolan. Statistik från visar att av barnen i är nöjda med livet, och nöjdheten har dessutom ökat något sedan början av 2000-talet.12 De flesta av barnen i har det bra och många har också fått det bättre . Det finns dock barn vars uppväxtvillkor måste förbättras. Det handlar om barn som lever i eller med risk för ekonomisk utsatthet, och som därmed löper högre risk för den sociala utsatthet som ofta är nära sammankopplad med låg ekonomisk standard. Frågan är komplex och orsakerna är ofta flera. Barn till arbetslösa föräldrar, föräldrar med kortare utbildning, ensamstående föräldrar och föräldrar födda i andra länder löper högre risk att hamna i ekonomisk utsatthet. Föräldrar till barn med funktionsnedsättning har i högre grad problem med att klara löpande utgifter och saknar oftare kontantmarginal än andra föräldrar, vilket gör att dessa kan sägas löpa högre risk för ekonomisk utsatthet.13 Den ekonomiska utsattheten kan, men behöver inte, i sin tur leda till ökad social utsatthet. Risken för dåliga betyg, utsatthet för mobbning, 10Socialstyrelsen, Barns och ungas hälsa, vård och omsorg 2013. 11Folkhälsoinstitutet, Barn och unga 2013. 12Socialstyrelsen, Barns och ungas hälsa, vård och omsorg 2013 och 13Socialstyrelsen, Barns och ungas hälsa, vård och omsorg 2013 och , Barn och unga 2013. 2013/14:91 våld och olyckor ökar i grupper med lägre inkomster även om några orsakssamband inte enkelt låter sig identifieras.14 Studier av skandinaviska förhållanden visar att barn i ekonomiskt utsatta familjer är medvetna om och oroar sig för familjens ekonomi och att inte få ordentlig mat samt att de aktivt tar ansvar i relation till den ekonomiska situationen.15 I rapporter från bl.a. vittnar barn som lever i ekonomisk utsatthet om att de skäms över att sakna matsäck på utflykt med skolan, glömmer gymnastikkläder eftersom det inte finns utrymme att köpa några och undviker att bjuda hem kamrater för att slippa visa upp hemmet. Asylsökande barn och barn som visats i landet utan tillstånd löper högre risk för ekonomisk utsatthet och är dessutom mer socialt utsatta än flertalet andra barn i . Även barn som placerats i samhällsvård kan vara mer ekonomiskt och socialt utsatta än andra barn. undersökningar visar att placerade barn har betydligt sämre hälsa och lägre betyg än andra barn och att tidigare placerade barn är överrepresenterade bland personer med försörjningsstöd.16 Flertalet barn bor i hushåll som fått det bättre har de flesta hushåll ekonomiskt sett fått det bättre, trots den ekonomiska nedgången som tog sin början 2008. Den reala ekonomiska standarden17 har ökat för samtliga hushåll jämfört med . Medelinkomsten för familjer per barn har ökat –201218. Högre sysselsättning och sänkta inkomstskatter är de främsta förklaringarna till detta. De flesta barn bor i hushåll som har fått det bättre. Förändringen är dock olika stor i olika hushåll. Sammanboendehushåll har fått en större ökning av disponibla inkomster än vad ensamståendehushåll har fått. Detta kan förklaras genom att det i sammanboendehushåll är två individer som fått ökade inkomster med anledning av ökad sysselsättning samt skattesänkningar. Ensamstående med barn har vidare en lägre sysselsättningsgrad än sammanboende och gifta par med barn. Trots att samtliga hushåll har fått en ökad disponibel inkomstnivå finns det barn som lever i ekonomisk utsatthet. Uppskattningar av hur många barn som är ekonomiskt utsatta varierar beroende på vilket mått som används. Används det absoluta måttet har andelen barn i ekonomisk utsatthet sjunkit –2012.19 har andelen legat kring . Om man istället använder det relativa 14 , Social rapport , , Skolans betydelse för barns och ungas psykiska hälsa, 2012 och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Barns och ungas säkerhet, 2011. 15Harju och Thoröd, Child poverty in a Scandinavian welfare context – from children's point of view. Child Indicator research, 2011. 16Socialstyrelsen, Social rapport , , Barns och ungas hälsa, vård och omsorg 2013 och , , Hjern, The Epidemiology of Out-of-Home Care för Children and Youth: A National Cohort Study (2006). 17Mätt som real disponibel inkomst per konsumtionsenhet. 18Räknat som konsumtionsenhet i familjen. 19Med absolut mått avses andelen barn som lever i hushåll med en inkomst lägre än 2007 års relativa gräns som sedan skrivs upp med inflationen. måttet har andelen barn som lever i hushåll med inkomster under Skr. 2013/14:91 av medianinkomsten ökat, till . klaringen till skillnaden mellan det absoluta och det relativa måttet är att även de med låga inkomster har haft en inkomstökning överstigande inflationen och har därmed haft en realinkomstökning. har inkomsterna för barnhushåll med låga inkomster ökat långsammare än medianinkomsten i samhället totalt, vilket innebär att andelen hushåll med inkomster av medianinkomsten har ökat.20 rapporterar att mellan ungefär 1–1,av barnen i saknar mer basala nödvändigheter.21 Detta behöver dock inte enbart bero på ekonomisk utsatthet utan orsakerna kan vara flera. Enligt handlar ekonomisk utsatthet för barn i en välfärdsstat som inte främst om tillgång till grundläggande nödvändigheter, fokus ligger istället på avsaknaden av ekonomiska resurser som leder till att barn inte kan leva ett fullvärdigt socialt liv, och en risk att deras uppväxt präglas av utanförskap.22 Högre risk för ekonomisk utsatthet för ensamstående föräldrar och föräldrar födda utanför Oavsett vilket mått på ekonomisk utsatthet som används har ensamstående med barn högre risk för ekonomisk utsatthet än sammanboendehushåll. Om man använder det relativa inkomstmåttet utgör ensamståendehushåll av hushållen i ekonomisk utsatthet, detta gör dem till den största gruppen av hushåll i ekonomisk utsatthet. För det absoluta måttet är andelen . Ensamståendehushåll löper högre risk för ekonomisk utsatthet eftersom det enbart finns en löneinkomst i hushållet. Det faktum att de ekonomiska familjestöden är fasta belopp eller följer prisutvecklingen snarare än inkomstutvecklingen, gör att hushåll beroende av de ekonomiska familjestöden, ofta ensamstående med barn vars inkomster i högre grad utgörs av ekonomiska familjestöd, halkar efter i tider av reallöneutveckling. Hushållens ekonomiska standard skiljer sig även åt beroende på föräldrarnas födelseland. Oavsett om det absoluta eller relativa måttet används är det stora skillnader mellan hushåll där båda föräldrarna är födda i och de där en eller båda föräldrarna är födda i ett annat land. Andelen hushåll i ekonomisk utsatthet är betydligt högre bland hushåll där en eller båda föräldrarna är födda i ett annat land. Andelen hushåll i ekonomisk utsatthet är högst bland hushåll bestående av ensamstående föräldrar födda utomlands. Utrikesfödda med barn har generellt haft en sämre inkomstutveckling jämfört med svenskfödda föräldrar vilket påverkar andelen hushåll i ekonomisk utsatthet. Även när det gäller mottagande av ekonomiskt bistånd finns samma mönster. Ensamstående kvinnor med barn och utrikes födda är överrepresenterade bland biståndshushållen. 21Socialstyrelsen, Barns och ungas hälsa, vård och omsorg 2013. 22Socialstyrelsen, Barns och ungas hälsa, vård och omsorg 2013. 2013/14:91 Långvarig ekonomisk utsatthet Andelen barnhushåll med långvarig ekonomisk utsatthet är betydligt lägre än andelen i ekonomisk utsatthet för ett visst år. Om det absoluta måttet används var det t.ex. av ensamstående födda i med ett barn som var ekonomiskt utsatta , men enbart levde i ekonomisk utsatthet samtliga år . Andelen barnhushåll med långvarig ekonomisk utsatthet är högre bland utrikes födda föräldrar än bland föräldrar födda i . För ensamstående med ett barn där föräldern är född utomlands var det mer än hälften () som levde i ekonomisk utsatthet , medan andelen som varit ekonomiskt utsatta alla fem åren enbart var . Hushåll med gifta eller sammanboende föräldrar har lägre risk för långvarig ekonomisk utsatthet, eftersom de oftare har två förvärvsinkomster. Att minska risken för ekonomisk utsatthet hos barn kräver ett strategiskt och långsiktigt ständigt pågående arbete från såväl kommuner och landsting som riksdag och regering. Insatser kan också göras av det civila samhällets organisationer. I det initiativ för att främja sociala investeringar för tillväxt och sammanhållning som presenterade rekommenderas medlemsländerna att motverka ekonomisk och social utsatthet bland barn genom ett antal åtgärder. Medlemsländerna rekommenderas att främja dels tillgång till tillräckliga resurser genom att stödja föräldrars deltagande på arbetsmarknaden och säkerställa en adekvat levnadsstandard genom en kombination av förmåner; dels tillgång till tjänster av god kvalitet till en rimlig kostnad genom investering i barnomsorg och förskola, utbildning och hälso- och sjukvård samt trygg och ändamålsenlig boende- och levnadsstandard. Medlemsländerna rekommenderas vidare att stärka stödet till föräldrar och säkerställa att omhändertagna barn får växa upp i en miljö som tillgodoser deras behov samt barns rätt till delaktighet såsom möjlighet att delta i lek, fritid, sport och kulturella aktiviteter, att erkänna barns inflytande över sitt eget välbefinnande och skapa förutsättningar för barns delaktighet och inflytande i beslut som rör deras liv.23 Regeringen ser positivt på att rekommendationen har ett tydligt barnrättsperspektiv liksom betonar det starka sambandet mellan föräldrars möjlighet att arbeta och barnens levnadsförhållanden och därmed vikten av att stödja föräldrars arbetsmarknadsdeltagande. Regeringen välkomnar också att rekommendationen har ett tydligt förebyggande perspektiv med betoning på åtgärder som förbättrar alla barns välfärd och delaktighet, som hänsyn tas till barn i särskilt utsatta situationer. De åtgärder regeringen har vidtagit och avser att vidta för att stärka barns och ungas uppväxtvillkor ska präglas av ett barnrättsperspektiv och utformas utifrån kunskap om så kallade risk- och skyddsfaktorer. 23 Commission Recommendation: Investing in Children- Breaking the Cycle of Disadvantage, 20-02-2013. faktorer är faktorer som ökar sannolikheten att ohälsa eller problem hos Skr. 2013/14:91 individer ska förekomma. Riskfaktorer kan till exempel vara bristande resurser i familjen, missbruk inom familjen, tidigt skolmisslyckande och en brottsbelastad kamratgrupp. Ju fler riskfaktorer som finns desto större blir risken för ohälsa eller problem för barnet. En skyddsfaktor kan liknas vid en buffert mot en risk, en faktor som förändrar effekterna av att utsättas för en risk. Skyddsfaktorer å andra sidan kan vara sådant som att lyckas i skolan, att ha en god anknytning till sin förälder eller annan vuxen person och att ha föräldrar och andra vuxna i omgivningen som tydligt visar vad som är socialt acceptabelt beteende.24 Regeringens arbete för att minska risken för social och ekonomisk utsatthet bland barn innebär att arbetet inriktas på att stärka de skyddsfaktorer som finns och minska förekomsten av riskfaktorer, både generellt och riktat till mer utsatta grupper. Regeringens samlade insatser inom alla samhällsområden kan tillsammans ses som en handlingsplan för att minska ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer. I de avsnitt som följer presenteras en samlad bild av de mest centrala insatser som regeringen genomfört i syfte att förbättra barns och ungas uppväxtvillkor och minska risken för ekonomisk och social utsatthet hos barn samt insatser som pågår . Prioriterade områden och nya åtgärder kommer att aviseras. 5.2Arbete vägen ut ur ekonomisk utsatthet Sammanfattande beskrivning: Regeringens mål är att insatserna på det arbetsmarknadspolitiska området ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Att fler föräldrar får arbete och stärker sin position på arbetsmarknaden är en av de viktigaste åtgärderna för att minska risken för ekonomisk utsatthet hos barn. Regeringen har gjort genomgripande reformer inom arbetsmarknadspolitiken i syfte att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Ytterligare satsningar har gjorts för att få fler kvinnor och män i arbete, underlätta matchning och öka effektiviteten i de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Barnfamiljers viktigaste inkomstkälla är förvärvsarbete och risken för ekonomisk utsatthet är liten om en person i hushållet förvärvsarbetar. Det innebär att insatser för att skapa bättre förutsättningar för arbete och för att människor ska kunna försörja sig själva är de mest betydelsefulla åtgärderna för att möjliggöra en god ekonomisk standard för barn. Förvärvsfrekvensen är högre bland föräldrar än bland dem utan barn. hade av alla barn i åldrarna 0–en mamma som förvärvsarbetade. Motsvarande siffra för pappor var . har andelen ökat för båda könen. 24 , Barn och unga 2013, och , Placerade barns skolgång och hälsa, 2013 och , Social rapport . 2013/14:91 , från , för män från 90 till 92 procent.25 Deltagandet på arbetsmarknaden varierar även med barnets ålder och hushållets sammansättning. När barnen är yngre är sysselsättningsgraden i regel lägre för kvinnorna, för männen är variationen inte lika stor. Ensamstående män med barn har lägre sysselsättningsgrad än sammanboende och gifta män med barn. Det omvända gäller för kvinnor med barn, där ensamstående mödrar också i högre utsträckning arbetar heltid () än vad som är fallet bland mammor som är gifta eller sammanboende. Den totala andelen mödrar som arbetar heltid (mer än ) har ökat och når 2012, men det finns en klar nivåskillnad i förhållande till papporna där det är som arbetar heltid, en andel som har legat relativt stilla . Bland ensamstående pappor arbetar heltid. Barnfamiljernas inkomster kommer främst från förvärvsarbete, vilket medför att konjunkturen har stor betydelse för försörjningsmöjligheterna för barnhushållen. hade av barnen en arbetslös mamma och en arbetslös pappa. I absoluta tal motsvarar det att 85 000 barn bodde med en arbetslös pappa och 98 000 barn med en arbetslös mamma . hade av alla barn en mamma som stod utanför arbetsmarknaden och en pappa som stod utanför arbetsmarknaden. Anledningar till att föräldrarna står utanför arbetskraften är dels studier, men även faktorer som att föräldern kan ha sjuk- eller aktivitetsersättning, är pensionär eller hemmaarbetande. Åtgärder för att få fler i arbete Regeringen har gjort genomgripande reformer inom arbetsmarknadspolitiken i syfte att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Reformerna har inriktats på att stärka och tydliggöra arbetslinjen. Satsningar har gjorts för att stödja dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Regeringen har reformerat arbetsmarknadspolitiken och inriktat resurserna på personer som är i störst behov av dem. En av åtgärderna är det arbetsmarknadspolitiska programmet Jobb- och utvecklingsgarantin, som infördes och som riktar sig till dem som varit borta från arbetsmarknaden . Garantin syftar till att erbjuda individuellt utformade insatser för att deltagarna så snabbt som möjligt ska få arbete. Ytterligare en insats är de så kallade nystartsjobben som syftar till att få fler i arbete genom att ekonomiskt kompensera arbetsgivare att anställa den som varit utan arbete eller är nyanländ invandrare. Tiden i har stor betydelse för utlandsfödda föräldrars etablering på arbetsmarknaden och regeringen bedömer att det i vissa fall fortfarande tar alltför . Att underlätta för dessa föräldrar att etablera sig på arbetsmarknaden är därför av stor vikt för regeringen. Ett flertal olika åtgärder har vidtagits, bland annat genom etableringsreformen som trädde 2010 avseende vissa nyanlända. 25 SCB, Arbetskraftsundersökning. förmedlingen har ett särskilt ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds Skr. 2013/14:91 insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbetsmark- För nyanlända utrikes födda som fått uppehållstillstånd som skyddsbehövande och för anhöriginvandrare har regeringen tidigare infört instegsjobb. Enligt regeringens bedömning är både instegsjobb och nystartsjobb viktiga för att öka möjligheterna för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. har ett flertal arbetsmarknadspolitiska satsningar genomförts i syfte att öka ungdomars övergång från arbetslöshet till sysselsättning. Bland annat har jobbgarantin för ungdomar mellan införts. Nystartsjobb och nystartsjobb för unga är andra satsningar för att få fler i arbete. Regeringen tillsatte vidare en utredning i syfte att utveckla insatserna för de ungdomar i åldern 16–25 som varken arbetar eller studerar. Regeringen aviserade vidare i budgetpropositionen 2013/14:1 sin avsikt att i den ungdomspolitiska proposition som kommer att lämnas lämna förslag som syftar till att förbättra register och statistikuppföljning inom ramen för det kommunala informationsansvaret för dessa ungdomar. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Unga som varken arbetar eller studerar – statistik, stöd och samverkan (SOU 2013:74). Betänkandet har remissbehandlats och förslagen bereds inom . I syfte att minska den ekonomiska utsattheten för de familjer som mottar ekonomiskt bistånd och stärka drivkrafterna för arbete har på regeringens initiativ en jobbstimulans införts i socialtjänstlagen (2001:453) . Jobbstimulansen innebär att den som har haft försörjningsstöd i följd får undanta av inkomster av anställning vid beräkning av rätten till ekonomiskt bistånd. Dessutom har fribeloppet för barns och skolungdomars arbetsinkomster som ska undantas vid bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd höjts från ett halvt till ett prisbasbelopp per kalenderår. I och med detta får familjer med ekonomiskt bistånd möjlighet att ha vissa arbetsinkomster utan att det minskar hushållets ekonomiska bistånd. Arbetsmarknadspolitiken fortsatt viktigt område Risken för ekonomisk utsatthet är liten om en person i hushållet förvärvsarbetar. De vanligaste orsakerna till att barn lever i ekonomisk utsatthet är att föräldrarna saknar arbete, utbildning eller är långvarigt sjuka. Att barn till ensamstående och utrikes födda har högre risk för ekonomisk utsatthet beror till stor del på att det bara finns en löneinkomst i hushållet samt att föräldrarna har en svagare position på arbetsmarknaden. Målet för regeringens politik är full sysselsättning. Politiken måste skapa fler vägar till jobb eller eget företagande för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Regeringen vill i sammanhanget understryka att även satsningar som gjorts inom andra politikområden, särskilt utbildningspolitiken, påverkar det långsiktiga arbetet för att komma till rätta med arbetslösheten. Med en förbättrad arbetsmarknad stärks föräldrars ekonomiska situation, vilket i sin tur minskar risken för ekonomisk utsatthet bland barn. Stöd till familjer med barnet i fokus Sammanfattande beskrivning: Regeringens mål med den ekono- miska familjepolitiken är att den ska bidra med förbättrade förut- sättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. Målet för individ- och familjeomsorgen är att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer samt att stärka skyddet för utsatta barn. flertal åtgärder har vidtagits vilka inneburit en förbättrad situation för familjer i eller med risk för ekonomisk utsatthet. att det är av särskild vikt att fortsatt följa utvecklingen för barn- hushåll i eller med risk för ekonomisk utsatthet med särskilt fokus på vilka riskfaktorer som finns. har getts i uppdrag att undersöka hur barnperspektivet beaktas vid handläggningen av Föräldrars koppling till arbetsmarknaden är, som tidigare beskrivits, den viktigaste faktorn för att minska risken för ekonomisk utsatthet bland Att systemen är utformade så att denna koppling underlättas och stöttas är därför av stor vikt. Den svenska familjepolitiken ger ett omfattande ekonomiskt stöd till barnfamiljer, både genom direkta bidrag och genom att underlätta för föräldrar att kombinera arbete och familj. uppgick utgifterna till sammanlagt . Stöden är både universella och behovsprövade. Åtgärder för att stärka föräldrars koppling till Föräldrars möjlighet att försörja sig själva är av stor vikt för barns ekonomiska situation och att föräldraskap går att kombinera med för- värvsarbete är därför centralt. För barnets skull är det viktigt att båda föräldrarna är delaktiga i barnets uppväxt och att föräldrarna har ett gemensamt ansvar för barnets uppfostran och utveckling. säkringen, det vill säga föräldrapenning, graviditetspenning, tillfällig föräldrapenning och jämställdhetsbonus kompenserar för en stor del av inkomstbortfallet under föräldraledighet och skapar goda förutsättningar för båda föräldrarna att kunna behålla anknytningen till arbetsmarknaden Tillsammans med vårdnadsbidraget ger de möjligheter för föräldrarna att vara hemma med sina barn när de är små. Försäkringen är inkomstbaserad och har kvalificeringsvillkor som ger föräldrar incitament att etablera sig på arbetsmarknaden innan de får Utformningen av försäkringen, med möjlighet till flexibelt an- vändande och möjlighet till ersättning för förlorad arbetsinkomst när barnet är sjukt förenklar vardagen för många föräldrar. 2014 kan föräldrapenning efter barnets fyraårsdag lämnas under högst 96 Genom förslaget betonas att huvuddelen av föräldrapenningen bör användas när barnet är litet då behovet av omvårdnad från föräldrarna är Med tidigare regelverk möjliggjordes ett längre uttag av föräldrapenning för äldre barn, vilket kan vara en av flera orsaker till för- senad etablering för gruppen nyanlända utrikes födda kvinnor. 2013/14:91 ens ambition är att öka nyanlända föräldrars deltagande i yrkeslivet, vilket även kan gynna barnens etablering.