prop · H2031d15 · 2014-10-23 00:00:00 — 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Integration och jämställdhet................................................................................ Mål för utgiftsområdet .................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Integrationen på arbetsmarknads - och utbildningsområdet Övriga åtgärder inom utgiftsområdet EU:s fonder för integration EU och internationell samverkan 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 3.6.41:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa 3.6.61:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av Mål för diskrimineringspolitiken.................................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................... Analys och slutsatser........................................................................ 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. ........................ Mål för jämställdhetspolitiken......................................................... Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen ..... Analys och slutsatser........................................................................ 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder.................................................. Bilaga Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd m.m. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Integration och jämställdhet ........ Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. Utgiftsområde 13 Integration och Tabell 2.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 13 Integration och Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Integration................................................ Tabell 3.2 Andel sysselsatta av befolkningen bland inrikes respektive utrikes födda i åldern 15–...................................................................................................... Tabell 3.3 Andelen personer i arbetskraften av befolkningen bland inrikes och utrikes födda i åldern 15–......................................................................................... Tabell 3.4 Andel arbetslösa av arbetskraften bland inrikes respektive utrikes födda i åldern 15–...................................................................................................... Tabell 3.5 Andel utrikes födda som förvärvsarbetar 2–efter folkbokföring i åldern Tabell 3.6 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts .............................................................. Tabell 3.7 Andel elever med behörighet till högskola efter avslutat gymnasium bland Tabell 3.8 Studieresultat för dem som påbörjat sfi 2010 och 2011, prioriterade efter högsta godkända studievägskurs............................................ Tabell 3.9 Andel bland utrikes födda förvärvsarbetande med eftergymnasial utbildning som har arbete med hög kvalifikationsnivå ...................................... Tabell 3.11 Länsvis mottagande 2013 ............................................................................ Tabell 3.12 Antal personer som anvisats plats för bosättning av Arbetsförmedlingen20 Tabell 3.13 Utbetalda ersättningar 2011–2013 .............................................................. Tabell 3.14 Utbildningsbakgrund bland personer med beslut om rätt till Tabell 3.15 Andel personer som har haft en insats fördelat på hur länge de har haft en Tabell 3.16 Andel personer som har eller har haft arbete i Tabell 3.17 Tid från inskrivning till påbörjad samhällsorientering .............................. Tabell 3.18 Status efter avslutad etableringsplan........................................................... Tabell 3.19 Hemutrustningslån...................................................................................... Tabell 3.20 Sysselsättningsgraden för personer i URBAN15-stadsdelarna ................ Tabell 3.21 Svenska medborgare bland utrikes födda med minst sex års vistelsetid i Tabell 3.22 Beviljad sfi-bonus 2011–2013...................................................................... Tabell 3.23 Anslagsutveckling 1:1 Integrationsåtgärder............................................... Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Integrationsåtgärder...... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ..... Tabell 3.26 Mottagna nyanlända prognos 2014 – 2018 ................................................. Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Kommunersättningar vid Tabell 3.28 Anslagsutveckling 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare ................................................................................... Tabell 3.30 Anslagsutveckling 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ................................................................................... Tabell 3.31 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare............................ Tabell 3.32 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ........................................................ Tabell 3.33 Anslagsutveckling1:5 Hemutrustningslån.................................................. Tabell 3.34 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:5 Hemutrustningslån........ Tabell 3.35 Anslagsutveckling 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare ................................................................. Tabell 3.36 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare......................... Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Diskriminering.......................................... Tabell 4.2 Inkomna anmälningar till DO fördelat på kön ............................................ Tabell 4.3 Antalet anmälningar per diskrimineringsgrund 2011-2013 ......................... Tabell 4.4 Upprättade granskningsärenden om aktiva åtgärder 2011-2013 ................. Tabell 4.2 Anslagsutveckling 2:1 ............................. Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:1 Tabell 4.4 Anslagsutveckling 2:1 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m........ Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m............................................................................ Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom område Jämställdhet............................................... Tabell 5.2 Anslagsutveckling 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ................................ Tabell 5.3 Beställningsbemyndigande för anslaget 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder66 Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 3:1 Särskilda 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Diagram 3.1 Antal personer med beslut om rätt till etableringsplan. och lämnat 2010 till 2013. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2016–2018 (avsnitt 3.7.4), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 (avsnitt 5.5.1), 3.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet enligt följande uppställning: 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2 Integration och jämställdhet Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering, jämställdhetspolitik och myndigheterna och . Utgifterna inom utgiftsområdet blev lägre än anvisade medel, vilket främst förklaras av lägre utbetalningar för dels kommunersättningar vid flyktingmottagande, dels etableringsersättning och etableringslotsar. beräknas utgifterna inom området bli något högre än budget, , till följd av högre utgifter för kommunersättningar. föreslår regeringen att totalt anvisas inom utgiftsområdet. Den högre nivån jämfört med beror på ökade utgifter för kommunersättningar och för etableringsersättning och etableringslotsar. beräknas anslagen inom utgiftsområdet till för att sedan öka till . Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Integration och jämställdhet Totalt för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. De av beslutade målen inom utgiftsområdet är följande: Integrationspolitik (avsnitt 3) –Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund Politik mot diskriminering(avsnitt 4) –Ett samhälle fritt från diskriminering Jämställdhetspolitik (avsnitt 5) –Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (För beslut om målen se prop. 2008/09:1 utgiftsområde 13 avsnitten 3.3, 4.3 och 5.3, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115.) Resultatredovisningar lämnas under respektive avsnitt. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar verksamhetsområden som rör allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund, Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Integration nyanlända invandrares etablering i samhället, ersättning till kommunerna för flyktingmottagande, främjande av integration, urbant utvecklingsarbete samt svenskt medborgarskap. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 På anslaget 1:1 Integrationsåtgärder minskar utgifterna och framåt främst till följd av att den tillfälliga satsningen på prestationsbaserade stimulansbidrag till kommuner med stadsdelar med utbrett utanförskap upphör samt att sfi-bonusen avvecklats . Utgifterna på anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande beräknas bli högre jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . Detta beror på att antalet kommunmottagna nyanlända beräknas bli högre än beräknat. och framåt beräknas antalet kommunmottagna, och därmed utgifterna på anslaget, att öka betydligt jämfört med beräkningar i budgetpropositionen . Till följd av antaganden om ökat antal nyanlända inom Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag, beräknas utgifterna på anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare bli högre 2014 jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . och framåt ökar utgifterna ytterligare på grund av antaganden om att betydligt fler nyanlända kommer att omfattas av etableringsuppdraget. Utgifterna på anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare beräknas bli något lägre 2014 jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . och framåt medför antaganden om betydligt fler nyanlända i etableringsuppdraget att utgifterna ökar. Utgifterna på anslaget 1:5 Hemutrustningslån beräknas 2014 bli i nivå med vad som beräknades i budgetpropositionen . Andelen av dem som har rätt till hemutrustningslån som ansöker om lån har minskat, vilket medfört ett mindre anslagsutnyttjande än beräknat. och framåt beräknas utgifterna öka jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen på grund av antaganden om betydligt fler kommunmottagna nyanlända som har rätt att ansöka om lån. Anslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare avvecklas efter 2015 eftersom programperioden för integrationsfonden upphört 2013. För programperioden –2020 övergår fonden i en ny Asyl-, migrations- och integrationsfond (se utgiftsområde 8 Migration). Projektverksamhet finansierad genom integrationsfonden kommer dock att pågå . Utgifterna är i nivå med vad som beräknades i budgetpropositionen . Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund (se även avsnitt 2.3). Den huvudsakliga resultatredovisningen i avsnittet avser riktade insatser för att stödja och underlätta vissa nyanländas etablering i . I avsnittet redovisas också vissa generella resultat för integrationen i förhållande till några utvalda indikatorer på arbetsmarknads- och utbildningsområdet. Integrationspolitikens mål uppnås dock främst genom generella insatser som når ut till hela befolkningen. Resultat av insatser med betydelse för integrationen redovisas därför framför allt inom andra utgiftsområden. Detsamma gäller bedömningen av ansvariga myndigheters resultat. 3.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Integration på arbetsmarknads- och utbildningsområdet De indikatorer som används för att redovisa resultat för integrationen på arbetsmarknads- och utbildningsområdet är följande: –Andel sysselsatta av befolkningen bland inrikes respektive utrikes födda i åldern 15– . –Relativt arbetskraftstal (andelen som ingår i arbetskraften av befolkningen) bland inrikes och utrikes födda i åldern 15–. –Andel arbetslösa av arbetskraften bland inrikes respektive utrikes födda i åldern 15– . –Andel utrikes födda i åldern 20–som förvärvsarbetar 2–efter folkbokföring. –Andel elever med gymnasiebehörighet1 efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts . –Andel elever med behörighet till högskola efter avslutat gymnasium bland utrikes födda. –Studieresultat för de som börjat sfi 2010 och 2011. –Andel utrikes födda förvärvsarbetande med eftergymnasial utbildning som har arbete med hög kvalifikationsnivå.2 Bedömningen av resultatet av insatser inom utgiftsområdet baseras på återrapporteringar från de myndigheter som är ansvariga för genomförandet av politiken, främst Arbetsförmedlingen, , länsstyrelserna och . 3.4.2Integrationen på arbetsmarknads- och utbildningsområdet Sysselsättningen bland utrikes födda var antalet sysselsatta bland utrikes födda i åldern 15–751 900 personer, vilket är en ökning med 31 000 personer jämfört med . Antal sysselsatta utrikes födda är nästan 190 000 personer fler jämfört med , 106 000 bland män och 81 700 bland kvinnor. Tabell 3.2 visar andel sysselsatta av befolkningen uppdelat efter kön. Sysselsättningsgraden uppgick totalt för både kvinnor och män till bland utrikes födda. Det är en ökning jämfört med år jämfört med . Jämfört med 2006 har den största förändringen av andelen sysselsatta skett för utrikes födda kvinnor med en ökning på . är dock andelen låg 1För 2011 och 2012 avses med behörighet att en person är behörig till minst ett nationellt program. Då behörighetskraven skärpts är uppgifterna inte helt jämförbara . 2Nivå 3 eller 4 enligt svensk yrkesnomenklatur SSYK. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 jämfört med övriga grupper. uppgick andelen sysselsatta av befolkningen till för utrikes födda kvinnor jämfört för inrikes födda kvinnor. Andelen sysselsatta bland utrikes födda män är högre i jämförelse med utrikes födda kvinnor, men lägre i förhållande till både inrikes födda män och kvinnor. För utrikes födda män var andelen sysselsatta 2013. Tabell 3.2 Andel sysselsatta av befolkningen bland inrikes respektive utrikes födda i åldern 15–74 år Andel i procent efter kön 2006–2013 Källa: SCB årsmedeltal 2006–2013 Utrikes födda i arbetskraften I arbetskraften ingår personer som kan och vill arbeta och som har eller söker arbete. Enligt statistik från var det totala antalet utrikes födda i arbetskraften 897 000 personer, en ökning med 40 000 personer jämfört med . Tabell 3.3 visar andelen personer i arbetskraften som en del av befolkningen. Utrikes födda kvinnor har det lägsta relativa arbetskraftstalet. Skillnaden i förhållande till inrikes födda kvinnor är . Utrikes födda män har ett relativt arbetskraftstal i nivå med inrikes födda män. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.3 Andelen personer i arbetskraften av befolkningen bland inrikes och utrikes födda i åldern 15–74 år Andel i procent efter kön 2006–2013 Källa: SCB årsmedeltal 2006–2013. Arbetslösheten bland utrikes födda Arbetslösheten bland utrikes födda är generellt högre än bland personer födda i . var 145 000 utrikes födda personer arbetslösa. Både för inrikes och utrikes födda är skillnaderna i arbetslöshet mellan kvinnor och män förhållandevis små. var arbetslösheten för utrikes födda kvinnor jämfört för inrikes födda kvinnor. Arbetslösheten för utrikes födda män var och för inrikes födda män (tabell 3.4). Tabell 3.4 Andel arbetslösa av arbetskraften bland inrikes respektive utrikes födda i åldern 15–74 år Andel i procent efter kön 2006–2013 Källa: SCB årsmedeltal 2006–2013 För att komplettera bilden redovisas även andelen sysselsatta bland dem som vistats i landet i två till grupperat på födelseland vilket ger ett mått på hur väl etableringen fungerar under den allra i . Dessa uppgifter är hämtade från den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS). Arbetskraftsundersökningarna () och RAMS skiljer sig åt på ett flertal sätt, varför sysselsättningsnivåerna inte är jämförbara. Av dem som vistats i i två till är det kvinnor födda utanför EU/EFTA som har den lägsta sysselsättningsnivån och män födda inom EU/EFTA som har den högsta sysselsättningsnivån. Som jämförelse till tabell 3.5 kan nämnas att av inrikes födda 20–förvärvsarbetar enligt SCB RAMS. Tabell 3.5 Andel utrikes födda som förvärvsarbetar 2–efter folkbokföring i åldern 20–64 år Andel i procent efter kön och födelseregion 2006–2012 Källa: SCB, registerdata för integration Utrikes födda elever i Resultaten i skolan är beroende bl.a. av föräldrarnas utbildningsbakgrund, barnets kön och barnets ålder vid invandringstillfället. Jämfört med elever födda i har elever födda utomlands som grupp sämre utbildningsresultat. När hänsyn tas till kön och föräldrarnas utbildningsbakgrund förvinner en stor del av skillnaderna mellan elever födda utomlands och elever födda i . Skillnaden mellan utrikes födda unga som folkbokförts i och inrikes födda är inte så stor. För elever som invandrade är skillnaderna i jämförelse med inrikes födda däremot stora. I tabell 3.6 redovisas uppgifter avseende andelen elever invandrade som har gymnasiebehörighet efter att ha avslutat årskurs nio. Andelen är betydligt lägre bland de som invandrar från länder utanför EU/EFTA än bland andra. Tabell 3.6 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts Andel i procent och utrikes födda efter födelseregion jämfört med inrikes födda –2013 EU/EFTA (exkl. Källa: SCB, särskild beställning Det är viktigt att följa upp behörighet till högskolestudier. Även om antalet utrikes födda som påbörjar högskolestudier trendmässigt ökar, kan man se att det fortfarande finns en skillnad på knappt tio procenteneheter mellan inrikes och utrikes födda vad gäller andelen behöriga till högskola. Man kan även se samma mönster som för gymnasiebehörighet; att kvinnor har bättre studieresultat än män. Tabell 3.7 Andel elever med behörighet till högskola efter avslutat gymnasium bland utrikes födda Andel i procent efter kön och utrikes födda exklusive födda inom EU/EFTA jämfört med inrikes födda –2013 Källa: SCB registerdata för integration Utbildning i svenska för invandrare Antalet personer som deltar i utbildning i svenska för invandrare (sfi) har ökat kraftigt . Antalet deltagare har nästan fördubblats jämfört med . studerade cirka 114 000 elever sfi, varav var kvinnor. Drygt 43 000 var nybörjare. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Antalet studerande är närmare så högt som antalet nybörjare . Det beror på att många går in och ut ur sfi-studier. Man avbryter studierna för att sedan återkomma i flera perioder för att slutligen lämna med godkänt resultat. Bland dem som påbörjat sfi 2011, har fått godkänt i minst en kurs efter start. Det är en större andel kvinnor som får godkänt på någon kurs än män. Av nybörjarna 2011 nådde av kvinnorna respektive av männen godkänt resultat. Andelen som avbröt studierna var högre bland män jämfört med kvinnor (tabell 3.8). Tabell 3.8 Studieresultat för dem som påbörjat sfi 2010 och 2011, prioriterade efter högsta godkända studievägskurs Samtliga elever (antal) Andel (%) som slutfört någon kurs med minst Andel (%) avbrott/ Andel (%) som fortsätter Andel högutbildade som har ett arbete som kräver eftergymnasial utbildning Ur såväl den enskildes som ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det viktigt att människor kan omsätta sin utbildning och sina yrkeserfarenheter i ett arbete med rätt kvalifikationsnivå. Ett sätt att redovisa det är att mäta antalet förvärvsarbetande personer med eftergymnasial utbildning som har ett arbete med hög kvalifikationsnivå (nivå 3 eller 4 enligt svensk yrkesnomenklatur) och dividera det med alla förvärvsarbetande med eftergymnasial utbildning. Dessa andelar redovisas för inrikes och utrikes födda i tabell 3.9. Andelen med ett arbete som kräver eftergymnasial utbildning är lägre bland högutbildade utrikes födda än bland högutbildade inrikes födda. Det gäller speciellt utrikes födda män från länder utanför EU/EFTA, där andelen är 44,9 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Andelen utrikes födda kvinnor från länder utanför EU/EFTA som har ett arbete som motsvarar sin utbildning är högre jämfört med män födda utanför EU/EFTA. Tabell 3.9 Andel bland utrikes födda förvärvsarbetande med eftergymnasial utbildning som har arbete med hög kvalifikationsnivå Andel i procent efter kön och utrikes födda exklusive födda inom EU/EFTA jämfört med inrikes födda –2012 Källa: SCB, särskild beställning Ansvar för genomförande av insatser för nyanländas etablering har staten genom Arbetsförmedlingen det samordnande ansvaret för insatser för vissa nyanlända invandrares etablering. hade kommunerna samordningsansvar för introduktion av nyanlända och introduktionsplaner.