prop · H103165 · 2014-03-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:165 Avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Förhandlingarna om ett partnerskapsavtal inleddes och avtalet undertecknades . Genom avtalet inrättas ett ramverk för förbindelserna mellan och . Som grund för samarbetet har avtalet rättstatsprincipen, de demokratiska principerna och de mänskliga rättigheterna. Avtalet innehåller rättsligt bindande åtaganden om respekt för de mänskliga rättigheterna och skyldigheter i fråga om icke-spridning av massförstörelsevapen. Avtalet föreskriver samarbete på en rad områden, bl.a. handel, energi, transport, investeringar, mänskliga rättigheter, utbildning, vetenskap och teknik, frihet och säkerhet, migrations- och asylfrågor samt miljö. 2013/14:165 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Utvecklingen i Republiken ........................................................ Avtalets mål och räckvidd (artiklarna 1–2) ........................ 6.2Politisk dialog och samarbete på det utrikes- och säkerhetspolitiska området (artiklarna 3–7) ....................... Handel och investeringar (artiklarna 8–80) ........................ Handel med varor (artiklarna 8–22) .................. Handel med tjänster m.m. (artiklarna 23– 39) ..... Offentlig upphandling och tvistlösning m.m. (artiklarna 40–80) ..................................... Samarbete inom andra områden (artiklarna 81–110) ...... Institutionell ram och slutbestämmelser (artiklarna 111–124) 7 Godkännande av avtalet.................................................................. Bilaga 1 Avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , ..............................................å andra sidan Utdrag ur protokoll vid .........regeringssammanträde Regeringen föreslår att godkänner avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan (avsnitt 7). 2013/14:165 2 Ärendet och dess beredning Genom ett rådsbeslut bemyndigades Europeiska kommissionen att inleda förhandlingar med om ett handels- och samarbetsavtal. Förhandlingarna inleddes och avslutades . Under förhandlingarna enades parterna om att höja avtalets status till ett avtal om partnerskap och samarbete. Avtalet paraferades och undertecknades av bägge parter . utgör ett blandat avtal, dvs. både EU och medlemsländerna är avtalsparter tillsammans med . Avtalet kommer att träda i kraft i den månad som följer för den sista anmälan från parterna om att de nödvändiga förfarandena för detta ändamål har slutförts. Avtalet tillämpas i vissa delar redan provisoriskt mellan och . Efter fall har successivt försökt att bygga upp landet och skapa nya kontakter med omvärlden. Ett demokratiskt system är under uppbyggnad och val till parlamentet har hållits två gånger . Nya parlamentsval ska hållas . En konstitution har antagits och en rad demokratiska institutioner har etablerats. Mycket tack vare ett högt oljepris har den irakiska ekonomin vuxit snabbt, men den behöver diversifieras. En svår säkerhetssituation, inrikespolitiska motsättningar och en omfattande korruption förblir svåra utmaningar för landet. har EU och dess medlemsstater skapat starka relationer med . De politiska kontakterna, handeln och investeringarna har ökat . EU har även ett utvecklingssamarbete med och har bidragit med ca till landet. Dessutom har EU stött insatser för att stärka rättsstaten i genom rättsstatsmissionen EU JUST som avvecklas . Flera medlemsstater och den europeiska utrikestjänsten (EEAS) har permanent närvaro i . 4 Utvecklingen i Republiken var en del av det . Därefter var landet ett brittiskt protektorat fram till dess självständighet 1932. , då kung störtades, var landet en monarki. Det panarabiska Baath-partiet tog efter en statskupp makten . Partiet stärkte sin makt successivt och utvecklades efter makttillträde till en hårdför diktatur med vissa planekonomiska inslag. utbröt ett blodigt krig mellan och som skulle pågå . Omkring 300 000 iranska och runt 240 000 irakiska soldater uppges ha dödats i striderna, som även krävde ett stort antal s.k. mot kurderna och använde kemiska vapen mot Prop. 2013/14:165 bl.a. civilbefolkningen i . efter att kriget mellan och tagit slut invaderade . En FN-styrka ledd av drev dock ut ur . genomförde () på uppdrag av FN en rad inspektioner i för att granska uppgifterna om irakiska massförstörelsevapen. invaderade och dess allierade utifrån uppgifter om ett program för massförstörelsevapen och kontakter med . Efter invasionen styrdes av under ett drygt år. En interimsregering tog över makten i samband med att återfick sin suveränitet. Parlamentsval hölls 2005 och Nouri utsågs till premiärminister 2006. Han lyckades behålla makten även efter parlamentsvalet . övertog ansvaret för säkerheten i hela landet och drogs all amerikansk trupp tillbaka. har haft diplomatiska relationer med , men upprättades relationer med dåvarande . Efter invasion av 1990 saknade representation i även om relationerna inte formellt sades upp. Ambassaden i öppnades åter . har ett sektionskansli under i öppnats i staden . Relationerna till präglas i hög utsträckning av att omkring 160 000 svenskar – av befolkning – har irakiskt ursprung. uppgår export till till efter en fördubbling . Importen uppgår till . var tredje största handelspartner i och intresset från svenska företag är fortfarande stort. har gett humanitärt stöd till . inledde ett program för stöd till en återuppbyggnad av . bidrog med till . Enligt den landstrategi som styr utvecklingssamarbetet med ska bidra med –2014. Eftersom landets medelinkomster har ökat kommer det bilaterala utvecklingssamarbetet därefter att successivt fasas ut. Fokus för utvecklingssamarbete med är demokrati och god samhällsstyrning samt privatsektorsutveckling. 2013/14:165 6 6.1Avtalets mål och räckvidd (artiklarna 1–2) Artiklarna 1–2 slår fast målen med partnerskapet samt de grundvalar som utgör en väsentlig del av avtalet. Målen är att tillhandahålla en lämplig ram för den politiska dialogen mellan parterna, främja handel och investeringar för att främja hållbar ekonomisk utveckling samt lägga grunden för ett lagstiftningsmässigt, ekonomiskt, socialt, finansiellt och kulturellt samarbete. Grundvalarna för avtalet är respekt för de demokratiska principerna, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. 6.2Politisk dialog och samarbete på det utrikes- och säkerhetspolitiska området (artiklarna 3–7) Enligt artikel 3 ska en regelbunden politisk dialog upprättas mellan Dialogen ska omfatta alla frågor av gemensamt intresse, i synnerhet fred, utrikes- och säkerhetspolitik, nationell dialog och försoning, demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning samt regional stabilitet och integration. dialogen ska hållas på ministernivå och hög tjänstemannanivå. Artikel 4 behandlar bekämpning av terrorism. att förhindra och bekämpa terrorism i enlighet med internationella humanitärrätt och flyktinglagstiftning samt sina respektive lagar och Detta ska ske inom ramen för ett fullständigt (2001) och andra relevanta FN-resolutioner, för terrorismbekämpning samt andra internationella konventioner och Terrorism ska även bekämpas genom utbyte av information om terroristgrupper i enlighet med internationell och nationell rätt. Dessutom ska parterna utbyta information om sätt och metoder för att motverka terrorism även vad beträffar utbildning och teknik. bekräftar även sitt engagemang för att nå en överenskommelse om FN:s övergripande konvention om internationell terrorism. I artikel 5 slås fast att parterna ska samarbeta och bidra till kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen genom att till fullo iaktta och på nationell nivå fullgöra sina befintliga skyldigheter enligt internationella fördrag och avtal om nedrustning och icke- spridning samt andra relevanta internationella skyldigheter på området. Parterna ska vidta åtgärder för att underteckna, ratificera eller ansluta sig till alla andra relevanta internationella instrument. upprätta effektiva system för nationell exportkontroll. I artikel 6 behandlas handeldvapen och lätta vapen. artikeln medvetna om att olaglig tillverkning, spridning och överföring av handeldvapen och lätta vapen utgör ett allvarligt hot mot fred och är parterna överens om fullgöra sina skyldigheter att bekämpa olaglig handel med lätta vapen Därutöver åtar sig parterna att samarbeta och Prop. 2013/14:165 säkerställa samordning i sina ansträngningar att bekämpa den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen. När det gäller (artikel 7) bekräftar parterna att de allvarligaste brotten som angår hela det internationella samfundet inte får förbli ostraffade. Det konstateras att inte är part till Romstadgan för men att landet överväger möjligheten att ansluta sig längre fram. Det framhålls att parterna är fast beslutna att samarbeta i denna fråga, bl.a. genom utbyte av erfarenheter om vilka lagändringar som krävs enligt internationell rätt. 6.3Handel och investeringar (artiklarna 8–80) 6.3.1Handel med varor (artiklarna 8–22) är ännu inte medlem av Världshandelsorgansationen (WTO). När det gäller handel med varor beviljar emellertid parterna genom artikel 10 varandra behandling som s.k. mest gynnad nation (MGN) i enlighet med bestämmelsen i artikel I i 1994 (Allmänna tull- och handelsavtalet). Innebörden av denna behandling är att samtliga handelsförmåner som ges till ett land i princip automatiskt ska utsträckas till andra länder. Vidare fastslås i avtalets artikel 11 att parterna ska bevilja varor från den andra parten s.k. nationell behandling. Nationell behandling enligt 1994 innebär i princip att importerade och inhemska varor ska behandlas lika vad gäller beskattning och olika regleringar. Tullpolitik behandlas i artikel 12 där det framgår att produkter med ursprung i som importeras till unionen ska omfattas av unionens MGN-tull. Produkter med ursprung i unionen ska vid import till inte omfattas av tullavgifter som är högre än den nu gällande återuppbyggnadsavgiften på på importerade varor. Det fastslås att parterna är överens om att de, fram till dess att ansluter sig till WTO, får ändra nivån på importtullarna efter samråd mellan parterna. Därutöver ska om landet inför generella tullsänkningar på import, efter avtalets undertecknande, tillämpa de sänkta tullarna på import med ursprung i unionen och ersätta bastullsatsen eller återuppbyggnadsavgiften från och med den dag sänkningarna börjar tillämpas. Enligt artikel 13 ska vissa bestämmelser i 1994 om bl.a. tullvärdering och ursprungsmärkning införlivas med och utgöra en del av I artikel 14 klargörs att klassificering av varor i handeln mellan parterna ska vara den som anges i parternas respektive I artikel 15 fastslås att parterna ska bevilja den andra parten befrielse från importavgifter och tullar på varor som införs Detta ska ske utan att det påverkar tillämpningen av de rättigheter och skyldigheter som härrör från för båda parterna bindande internationella konventioner om tillfällig införsel av varor. enligt artikel 16 i handeln dem emellan avskaffa restriktioner och får heller inte anta eller upprätthålla restriktioner för import eller export eller andra åtgärder med motsvarande verkan i enlighet med bestämmelsen om förbud mot kvantitativa restriktioner i 1994. Enligt artikel 17 får 2013/14:165 parterna inte heller upprätthålla eller införa tullar eller andra avgifter eller pålagor som påförs vid export av varor till den andra parten. får parterna inte införa skatter, avgifter och pålagor på varor som exporteras till den andra parten som är högre än de som gäller för likadana produkter som är avsedda för inhemsk försäljning. Avtalet ska enligt artikel 18 inte hindra parterna från att vidta antidumpingåtgärder eller utjämningsåtgärder. Artikel 19 klargör att inget i avtalet ska hindra parterna från att vidta åtgärder i enlighet med artikel XIX i och om skyddsåtgärder. I artikel 21 behandlas tekniska handelshinder och det konstateras att bestämmelser i om tekniska handelshinder ska gälla mellan parterna. Syftet med samarbete på områdena för tekniska föreskrifter, standarder och förfarande av överensstämmelse är bl.a. att undvika tekniska handelshinder, öka tillträdet för produkter till varandras marknader, främja en ökad tillämpning av internationella tekniska föreskrifter och utveckla funktionella förbindelser mellan institutioner verksamma inom detta område i och EU. Vidare ska parterna se till att tekniska föreskrifter och standarder inte utarbetas, antas eller tillämpas på ett sätt som skapar onödiga hinder i handeln mellan parterna. I artikel 22 fastslås att parterna ska samarbeta på områdena för sanitära och fytosanitära åtgärder. Med fytosanitära åtgärder avses åtgärder som berör växters liv eller hälsa. 6.3.2Handel med tjänster m.m. (artiklarna 23–39) I artiklarna 23–31 dras riktlinjerna upp för en gradvis liberalisering av handeln med tjänster mellan parterna. Unionen ska enligt artikel 25 utvidga den behandling som följer av listan för unionen och dess medlemsstaters särskilda åtaganden avseende nationell behandling och marknadstillträde enligt det Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS) till att också omfatta tjänster eller tillhandahållare av tjänster. ska bevilja tjänster och tillhandahållare av tjänster en behandling som inte är mindre gynnsam än motsvarande tjänster eller tillhandahållare av tjänster från ett tredjeland. I artiklarna 32–33 fastslås att parterna ska verka för att främja ömsesidiga investeringar genom att skapa ett gynnsammare klimat för privata investeringar. I artiklarna 34–39 behandlas löpande betalningar och kapital. Parterna ska enligt artikel 34 sträva efter att liberalisera löpande betalningar och kapitalrörelser. I artikel 38 klargörs att parterna under särskilda omständigheter får, , vidta skyddsåtgärder för att förhindra svårigheter att bedriva penning- eller valutapolitik i unionen eller . Offentlig upphandling och tvistlösning m.m. (artiklarna 40–80) I artikel 40 fastslås att parterna ska sträva efter att följa bestämmelserna om statliga handelsföretag i artikel XVII i 1994 med tillhörande anmärkningar och tilläggsbestämmelser. Artiklarna 41–59 behandlar frågor om offentlig upphandling. I artikel 41 fastställer parterna att man vill åstadkomma ett gradvis öppnande av sina respektive marknader för offentlig upphandling. I artikel 43 enas parterna om att dess upphandlande enheter ska bevilja varor och tjänster från den andra parten en behandling som inte är mindre gynnsam än den som beviljas inhemska varor, tjänster och leverantörer. Vidare fastslås att offentlig upphandling ska genomföras på ett öppet och opartiskt sätt som gör att intressekonflikter undviks, som förhindrar korruption och som är förenligt med avtalets artiklar om upphandling. Enligt artikel 54 ska den upphandlande enheten ta emot, öppna och behandla anbud med iakttagande av förfaranden som säkerställer att upphandlingsprocessen är rättvis och opartisk och att den sekretess som gäller för anbuden bevaras. Av artikel 56 följer att parterna på den andre partens begäran ska tillhandahålla alla uppgifter som är nödvändiga för att avgöra om upphandlingen genomfördes på ett rättvist och opartiskt sätt. I de fall där det skulle vara till skada för konkurrensen vid framtida upphandlingar får mottagna uppgifter i sin tur lämnas ut till en leverantör endast efter samråd med och tillstånd från den part som lämnat uppgifterna. Inget i avtalet ska tolkas som en skyldighet för en part eller dess upphandlande enheter att utlämna konfidentiella uppgifter i fall där ett utlämnande skulle skada personers berättigade kommersiella intressen eller på annat sätt strida mot allmänintresset. Parterna ska enligt artikel 57 sörja för snabba, effektiva, öppna och icke-diskriminerande förfaranden för administrativ eller rättslig överprövning i samband med en offentlig upphandling. Mot bakgrund av behov gällande utveckling, ekonomi och handel fastslås i artikel 59 att landet får införa ett tillfälligt system med prisförmåner som ska tillämpas på varor och tjänster från irakiska leverantörer. Systemet ska fasas ut från att avtalet träder i kraft. I artikel 60 fastslås att ska anta lagstiftning i syfte att säkerställa ett fullgott och effektivt skydd för immateriella rättigheter i överensstämmelse med högsta internationella normer, däribland WTO- avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätt (). Tvistelösning när det gäller tolkningen och tillämpningen av bestämmelserna i avtalet i frågor om handel och investeringar m.m. behandlas i artiklarna 61–80. Parterna ska sträva efter att lösa alla tvister genom samråd. Om parterna inte lyckas lösa tvisten genom samråd får den klagande parten begära att en skiljenämnd tillsätts. Parterna ska i begäran ange den särskilda åtgärd som klagomålet gäller och förklara hur denna åtgärd strider mot bestämmelserna i avtalet. avgöranden är bindande för parterna. 2013/14:165 6.4 Samarbete inom andra områden (artiklarna 81–110) I artikel 81 fastslås att ska få finansiellt och tekniskt bistånd från unionen i syfte att påskynda den ekonomiska och politiska omvandlingen i . Biståndet ska beviljas inom ramen för unionens utvecklingsbistånd enligt relevanta förordningar. Vidare ska biståndet ges i nära samordning med andra källor och ska säkerställa att en kontaktpunkt för bedrägeribekämpning utses. I artikel 82 behandlas samarbete när det gäller social och mänsklig utveckling. Samarbetet ska bekräfta den sociala dimensionen av globalisering och erinra om kopplingen mellan social utveckling, ekonomisk utveckling och miljömässigt hållbar utveckling. Vikten av att minska fattigdom och främja mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla framhålls. Fokus för samarbetet ska inriktas på kapacitets- och institutionsuppbyggnad. Samarbete runt utbildning och ungdomsfrågor berörs i artikel 83. Parterna ska främja samarbete inom dessa sektorer och särskild vikt ska läggas vid att främja jämställdhet mellan könen. Högre utbildningsanstalter ska intensifiera samarbetet, genom t.ex. . Enligt artikel 84 avser parterna att stärka samarbetet på området för sysselsättning och sociala frågor. Samarbetet kan omfatta social sammanhållning, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, arbetsrätt samt jämställdhet mellan könen. I artikel 85 klargör parterna att det organiserade civila samhället spelar en viktig roll och kan bidra till dialogen och samarbetsprocessen inom ramen för avtalet. Parterna ska enligt artikel 86 samarbeta för att främja och effektivt skydda de mänskliga rättigheterna. Samarbetet kan omfatta stärkande av statliga institutioner och icke-statliga organisationer, främjande och utbildning i mänskliga rättigheter, utveckling av lagstiftning i överensstämmelse med internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning, samarbete med FN-institutioner verksamma på området för mänskliga rättigheter, stöd till den irakiska regeringens arbete att ge de irakiska medborgarna en godtagbar levnadsstandard och skydda deras politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, stödja nationell försoning och kampen mot straffrihet samt upprätta en övergripande dialog om mänskliga rättigheter. I artikel 87 fastslås att parterna ska bedriva ett industripolitiskt samarbete och samarbeta kring små och medelstora företag. Syftet är att underlätta omstruktureringen och moderniseringen av industri och främja dess konkurrenskraft. Dessutom ska gynnsamma villkor skapas för samarbete mellan industrin i och i EU. Enligt artikel 88 ska parterna samarbeta för att skapa ett gynnsamt klimat för investeringar och tillhandahålla ett tillräckligt skydd för investeringar, kapitalöverföringar och informationsutbyte om investeringsmöjligheter. EU ska vid behov bistå med att anpassa landets lagar och regelverk till unionens på de områden som omfattas av I artikel 90 behandlas samarbete som rör jordbruk, skogsbruk Parterna ska samarbete inom detta område för att främja diversifiering, miljövänliga metoder, hållbar ekonomisk social utveckling samt tryggad livsmedelsförsörjning. Energisamarbetet tas upp i artikel 91. Parterna ska stärka samarbetet som handlar om principerna om fria, konkurrensutsatta och öppna energimarknader. Syftet är att öka energitrygghet, säkerställa miljömässig hållbarhet, främja ekonomisk tillväxt, säkerställa en effektiv fungerande energimarknad, utveckla och främja partnerskap mellan företag i unionen och samt utveckla en regelbunden och effektiv dialog i energifrågorna mellan parterna. Enligt avtalet ska parterna bl.a. arbeta för att utveckla en lämplig energipolitik i , främja tekniskt samarbete runt de irakiska olje- och naturgastillgångarna, förbättra det irakiska elförsörjningssystemet samt stärka samarbetet för att bekämpa klimatförändringar genom att främja förnybara energikällor, energieffektivitet och minskad efterbränning. I artikel 92 anges att parterna ska stärka samarbetet inom transportsektorn när det gäller inrättandet av ett hållbart och effektivt transportsystem. Samarbetet syftar till att säkerställa miljömässig hållbarhet, främja ekonomisk tillväxt, säkerställa en fungerande transportmarknad, utveckla och främja partnerskap mellan företag i unionen och inom transportsektorn samt utveckla en regelbunden och effektiv dialog i transportfrågor mellan parterna. Parterna är enligt artikel 93 överens om att stärka och intensifiera miljöskyddsinsatserna. Samarbetet ska syfta till att främja miljöskyddet för att uppnå en hållbar utveckling. Bland samarbetsområdena kan bl.a. följande nämnas: utbyte av information och sakkunskap på miljöområdet, främjande av regionalt samarbete på miljöskyddsområdet, främjande av miljömedvetenhet, stöd till kapacitetsuppbyggnad på miljöområdet, samarbete vid förhandlingar och genomförande av multilaterala miljöavtal, främjande av utbyte av tekniskt bistånd samt stöd till miljöforskning och miljöanalys. Avtalet föreskriver i artikel 94 att parterna ska samarbeta i syfte att öka informationsutbyte om tillämplig lagstiftning och eventuella framtida lagstiftningsreformer inom telekommunikationssektorn samt utbyta information om utveckling inom informations- och kommunikationsteknik och standarder på området. I artikel 95 framgår att och unionen ska främja samarbetet inom civil vetenskaplig forskning och teknisk utveckling. Parterna ska anordna gemensamma vetenskapliga möten och arbeta för utbildning och program för rörlighet för vetenskapsmän, forskare och tekniska experter inom forskning och teknisk utveckling. Samarbetet ska genomföras enligt särskilda arrangemang som ska förhandlas i enlighet med sådana förfaranden som ska fastställa lämpliga bestämmelser om immateriell äganderätt. I artikel 99 dras riktlinjerna upp för samarbetet när det gäller att utveckla en marknadsekonomi i . Ett samarbete runt turism som syftar till att uppnå en balanserad och hållbar utveckling av turism ska inledas enligt artikel 100 i avtalet. I artikel 101 fastslås att parterna ska samarbeta för att stärka den finansiella sektorn i genom att förbättra redovisning, tillsyns- och regleringssystem inom bank- och försäkringssektorn. Parterna ska enligt artikel 102 visa ett fortlöpande engagemang för och fästa särskild vikt vid rättsstatsprincipen och samarbeta för en fortsatt utveckling av fungerande institutioner för upprätthållande av lagar och Det rättsliga samarbetet ska, enligt artikel 103, utvecklas på det