prop · H2031d4 · 2014-10-23 00:00:00 — Syftet med myndigheterna är att främja en väsentlig förbättring av möjligheterna att följa och analysera utvecklingen och att vidta relevanta åtgärder för att främja den finansiella stabiliteten inom EU. har till uppgift att bl.a. ta fram förslag till tekniska standarder, som sedan ska antas av EU- kommissionen i form av förordningar eller Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Avgifter tas ut för verksamheterna inom områdena garantier och krediter, statens intern- bank samt insättningsgaranti och investerar- skydd. De riskavspeglande garanti- och kreditavgifterna finansieras av garanti- respektive låntagarna eller genom anslag på statsbudgeten. Dessa avgifter, samt återvinningar från tidigare infrianden, placeras på räntebärande konton hos och ska finansiera eventuella infrianden i garanti- och kreditverksamhet. De administrativa avgifter som tas ut disponeras av för att täcka de administrativa kostnaderna i verksamheten. Målet är att avgifterna ska täcka infrianden och administrationskostnaderna sett . Modellen ska vara finansiellt självbärande och tydligt visa vad kostnaderna för statens garanti- och kreditgivning uppgår till. Kassaflödesmässigt är dock reservkontona konsoliderade med statens övriga finanser. Detta innebär att inbetalda avgifter minskar statens upplåningsbehov, statsskulden och statens ränte- kostnader, medan infrianden leder till motsatt effekt. Tabell 3.17 garanti- och kreditverksamhet (som inte får resulterade garanti- och kreditverksam- heten i ett överskott på . En stor del av överskottet beror på en förändring i redovisningen av förväntad förlust i ett specifikt engagemang i utlåningen. Den underliggande risken i engagemanget är dock oförändrad. beräknas det uppskattade resultatet för garanti- och kreditverksamheten till 182 respektive . uppgick avgifterna inom statens internbank (och därmed inleveransen på in- komsttitel) till . beräknas motsvarande avgifter till . Avgifterna inom statens internbank förs till inkomsttitel på Avgifterna används som styr- medel i strävan mot ökad effektivisering av den finansiella verksamheten inom staten. För att undvika subventionering har även möjlighet att ta ut avgifter av kunder som inte är myndigheter. Tabell 3.18 In- och utlåningsverksamheten i statens internbank (som inte får Verksamheten insättningsgaranti och investerar- skydd finansieras genom förvaltningsanslag. Administrationskostnaden för denna verksamhet avräknas från efterföljande års avgifter och redovisas mot inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter. Resterande av- gifter placeras på räntebärande konto i Riks- gäldskontoret eller i skuldförbindelser utfärdade av staten. Avgifter för insättningsgaranti och investerarskydd betalas av de institut som är anslutna till garantin respektive skyddet. Tabell 3.19 Insättningsgaranti och investerarskydd (som inte får Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:12 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget minskas med 2015 respektive . Syftet med åtgärden är att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:12 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:16 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för finansmarknadsforskning och högst av 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 anslaget får användas för programanknutna förvaltningsutgifter. Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:16 Finansmarknadsforskning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning . Anslaget sänks således och för resterande planeringsperiod beräknas anslaget till . 3.6.5Krediter till Sjunde AP-fonden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att Sjunde AP-fonden dels får tillgång till en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , dels får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Skälen för regeringens förslag: Utvärdering av Sjunde AP-fondens förvaltning har redovisats i skrivelsen Redovisning av AP-fondernas verksamhet (skr. 2013/14:130). Kostnaderna för Sjunde AP-fondens verk- samhet ska täckas med förvaltningsavgifter som tas ur de två fonderna AP7 Aktiefond och AP7 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Sjunde AP-fonden disponerar två krediter hos . En kredit på räntekonto som uppgår till och en låneram för finansiering av anläggningstillgångar på . Syftet med krediterna är att skapa neutralitet mellan generationer av premiepensionssparare. För att kunna hantera ett akut likviditets- behov i fonden har regeringen fått bemyndigande av om en högre kredit på räntekonto () än vad regeringen därefter har beviljat Sjunde AP-fonden. Det balanserade underskottet i Sjunde AP- fondens verksamhet uppgick till -0,vid utgången av 2013 (-63,året innan). beräknas underskottet ha vänts till ett överskott på . Sjunde AP-fonden har tidigare fastställt att krediten ska vara återbetald i sin helhet senast till 2020. Detta betyder att de initiala krediter som upptogs när Sjunde AP-fonden startade sin verksamhet redan nu är återbetalda. Som ett resultat av att kreditbehovet minskat har avgifterna inom Sjunde AP-fonden sänkts . sänktes avgifterna från i aktiefonden och från i räntefonden. Det bedöms att det även fortsättningsvis kan finnas ett kreditbehov för att Sjunde AP-fonden ska kunna hantera rörelser i underliggande tillgångsmarknader. Det behövs inte så stora svängningar i aktiemarknaden för att det ska bli relativt stora effekter på resultatet. Sjunde AP- fondens intäkter är helt beroende av det förvaltade kapitalets storlek, medan kostnaderna är det till ungefär hälften. De kapitalberoende kostnaderna utgörs av avgifter till externa kapitalförvaltare och till depåbanken. Det förvaltade kapitalet har ständigt ökat, vilket medfört att också de kapitalberoende kostnaderna ökat. Mot bakgrund av osäkerheten kring Sjunde AP-fondens kreditbehov, som är en följd av osäkerheten kring fondens intäkter, bedömer regeringen att det , i likhet , finns ett fortsatt behov av en viss säkerhetsmarginal för att tillgodose ett eventuellt likviditetsbehov om fondkapitalet kraftigt minskar. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i Regeringen ska därefter besluta om en nivå på Sjunde AP-fondens räntekontokredit som är rimlig i förhållande till det faktiska behovet. Den högre ramen utgör en möjlighet för regeringen att med kort varsel besluta om att utöka krediten om förutsättningarna skulle ändras, t.ex. till följd av ett utflöde av fondkapital från Sjunde AP- fonden eller en negativ utveckling på de finansiella marknaderna. En oförändrad ram på avse- ende lån för finansiering av anläggningstillgångar bedöms vara tillräcklig. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statlig förvaltningspolitik omfattar styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna samt vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun, inklusive regional ansvarsfördelning. Vidare omfattar området myndigheterna Statskontoret, Kammarkollegiet, Ekonomi- styrningsverket (ESV) och Statens servicecenter. I avsnittet ingår även en redovisning av den övergripande politiken för elektronisk förvaltning. Budgetförslaget inom området elektronisk förvaltning behandlas inom utgiftsområde 22, avsnitt 5. Statliga arbetsgivarfrågor redovisas i avsnitt 5, Offentlig upphandling i avsnitt 6 och statlig fastighetsförvaltning och lokalförsörjning i avsnitt 9. Redovisning av ansvarsfördelningen för regionalt tillväxtarbete finns i utgiftsområde 1 avsnitt 8 Länsstyrelserna. Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38 rskr. 2009/10:315). Resultatredovisningen görs avseende vissa aspekter av förvaltningens utveckling som hel- het, inklusive en redovisning av ett antal förvaltningspolitiska åtgärder. Redovisningen omfattar även resultat av verksamheten hos myndigheterna inom området. 4.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att bedöma förvaltningens utveckling avseende effektivetet redovisas indikatorn: –Effektiviteten i den offentliga sektorn, indikator Government Effectiveness. Indikatorn Government Effectiveness beskriver effektivitet i den offentliga sektorn i bred mening och avser måluppfyllelse. Indikatorn omfattar även offentlig verksamhet på lokal och regional nivå. Verksamheten och resultatet vid de myndig- heter som redovisas i avsnitt 4.3.4 bedöms bidra till att uppnå det av fastställda målet för den statliga förvaltningspolitiken. Resultatet redovisas både i beskrivande text och med hjälp av indikatorer som anges i anslutning till respektive myndighet. Den förra regeringen överlämnade en skrivelse till (skr. 2013/14:155). I skrivelsen ges en samlad redogörelse av insatser 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 på det förvaltningspolitiska området och för utvecklingen inom stats- förvaltningen . Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till , vilket motsvarar av statens totala kostnader som även inkluderar transfereringar och avsättningar till och upplösning av fonder. Fördelningen av kostnaderna för statens egen verksamhet och jämförelser med 2012 redovisas i Tabell 4.1. Tabell 4.1 Kostnader för statens egen verksamhet Källa: Årsredovisning för staten 2013 (skr. 2013/14:101). Kostnaderna har ökat med jämfört med . En närmare redovisning av förvaltningens kostnader finns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2013 (skr. 2013/14:101). Antalet myndigheter och anställda Antalet myndigheter under regeringen uppgick till 370 stycken enligt Statskontorets beräkningar. Det innebär en nettominskning med två myndigheter jämfört med . var det enligt statistik ca 248 000 personer anställda i den statliga sektorn, vilket är en ökning med ca 4 500 personer . En beskrivning av statsförvaltningens utveckling, avseende bl.a. organisations- förändringar och personalstrukturen i staten, redovisas i bilagan utveckling. Effektivitet i den offentliga sektorn indikator Government Effectiveness (Worldwide Governance Indicators) beskriver effektivitet i den offentliga sektorn i bred mening och avser måluppfyllelse. Med indikatorn redogör för kvalitet i offentliga tjänster och institutioner, självständighet från politiska påtryckningar, kvaliteten på politikens utformning och genomförande samt beständigheten i politiska åtaganden. Mätningar har gjorts mellan 2006– 2012. Den svenska offentliga sektorn har under hela mätperioden tillhört en av de mest effektiva. 4.3.3Redovisning av vissa förvaltningspolitiska åtgärder Vidareutnyttjande av offentlig information Europeiska kommissionen lämnade förslag till ändringar i och rådets direktiv /98/EG av om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI- direktivet). beslutades och rådets direktiv /37/EU om ändring av direktiv /98/EG. Ändringarna trädde i kraft . Ändringarna ska vara genomförda i medlemsstaterna . Syftet med direktivet är att bidra till ekonomisk tillväxt, ökad öppenhet och bättre service till medborgarna. Den förra regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att bl.a. föreslå de författningsändringar som behövs för att genomföra ändringarna i PSI- direktivet (dir. 2013:2). Utredningen hade två uppgifter. Den ena var att föreslå de ändringar i lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen) som krävs för att genomföra PSI- direktivet. Den andra uppgiften var att analysera och föreslå övriga åtgärder som kan bidra till att främja ett ökat vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2014:10). Slutbetänkandet har remissbehandlats och en proposition som innehåller förslag till ändringar i enlighet med direktivet avses beredas i (dnr S2013/1992/SFÖ). Ett antal myndigheter fick i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa vilken verksamhet som bedrivs som omfattas av bestämmelserna. Myndigheterna ska även redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa att bestämmelserna följs, samt vilka åtgärder som kan vidtas för att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande. Upp- drag har lämnats till , Brotts- förebyggande rådet, , Havs- och vattenmyndigheten, , , Riksantikvarie- ämbetet, , , och . I syfte att stärka uppföljningen av hur myndigheterna arbetar med att tillgängliggöra handlingar för vidareutnyttjande har Stats- kontoret fått i uppdrag att genomföra en samlad uppföljning av statliga och kommunala myndig- heters arbete med att tillgängliggöra handlingar för vidareutnyttjande (dnr S2014/3536/SFÖ). Syftet med uppföljningen är dels att ge underlag för regeringens bedömning av vilka ytterligare insatser som behövs för att genomföra politiken, dels att ge underlag till återrapportering till inför utvärderingen av PSI-direktivet. Statskontoret ska redovisa en lägesrapport och slutredovisa utvärderingen . E-delegationens uppföljning av de statliga myndigheternas arbete med e-förvaltning och e- tjänster 2013 visar att av myndigheterna prioriterar frågorna i mycket hög eller ganska hög grad. Elektroniskt informa- tionsutbyte mellan de statliga myndigheterna (maskin-till-maskin) har ökat jämfört med motsvarande undersökning 2011. Betydligt fler statliga myndigheter är också involverade i gemensamma satsningar jämfört med . Sju av tio personer i åldern har enligt SCB hämtat information från myndigheters webbplatser . Det är framförallt personer i åldern 25–som är användare, män i högre grad än kvinnor. Merparten av de som inte använt myndigheters webbplatser uppgav att de inte 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 haft behov av det eller så har ärendet krävt att papper skickats in eller krävt ett personligt besök. De som använt myndigheternas webbplatser är huvudsakligen nöjda med tjänsterna. Bland företagen har andelen som använt offentliga e-tjänster ökat med . E-delegationen koordinerar och samordnar flera gemensamma insatser och tilldelades 2014 medel för bl.a. projekten Mina meddelanden, Effektiv informationsförsörjning, e-Arkiv och e-Diarium. presenterades en kartläggning av mer än hundra offentliga strategiska e-förvaltnings- projekt. E-delegationens uppföljning visar att användningen av kostnads- och nyttoanalyser har ökat , men att endast ett fåtal myndigheter kan beräkna den årliga interna kostnadsbesparingen för de nya tjänsterna. av de svarande myndigheterna har en it- sourcingstrategi, vilket är en viss ökning jämfört med . För att hantera standardiseringsfrågorna på it- området fick E-delegationen i uppdrag att etablera ett it-standardiseringsråd. Rådet drivs nu vidare av SIS, . E-delegationen lämnade in delbetänkandet Organisering av framtidens e- förvaltning (SOU 2013:75). Delbetänkandet har remitterats. Regeringen beslutade om en ändring i förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte. Ändringen innebär att infrastrukturen för säkra elektroniska meddelanden, Mina meddelanden, nu också kan användas av kommuner och det innebär att privatpersoner och företag kan ta emot myndighetspost från kommuner och statliga myndigheter elektroniskt på ett samlat ställe. Fyra statliga myndigheter och en kommun är anslutna till tjänsten. Statens servicecenter har fått i uppdrag att tillsammans med utveckla en myndighetsgemensam tjänst för e- arkiv (dnr N2014/3415/ITP, N2014/2701/ITP). Syftet med tjänsten är att göra det enklare och billigare för myndigheterna att införa e-arkiv, men också att bidra till ökad öppenhet och tillgång till information om den statliga förvaltningen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ESV rapporterade sitt uppdrag att följa upp de ekonomiska nyttor som realiserats hos statliga myndigheter till följd av vissa initiativ såsom Elektroniska beställningar och Mina meddelanden. ESV skulle även föreslå en modell för löpande uppföljning av e- förvaltningsprojekt. ESV konstaterar att det inte har varit möjligt att sammanställa ekonomiska nyttor för initiativen. Orsaken till detta är dels att ingen mätning av kostnader och kvalitet har gjorts vid införandet, dels att flera av initiativen är under genomförande. Regeringen beslutade om en ändring i förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte som innebär att i princip alla statliga myndigheter med fler än 50 anställda ska beställa sina varor och tjänster elektroniskt (e-beställningar). ESV har regeringens uppdrag att leda och samordna införandet av elektronisk handel i staten vilket inkluderar e-beställningar. ESV:s uppföljningsrapport visar att myndigheterna gjort ett stort arbete, men att flera ligger efter. Regeringen gav därför ett antal myndigheter i uppdrag att återrapportera in- förandet av elektroniska beställningar. ESV:s rapport (ESV 2014:42) om införandet av e-beställningar visar att det i dags- läget är 93 av 154 myndigheter som motsvarar kraven. ESV har också i uppdrag att främja gränsöverskridande handel och att samordna deltagande i e- () som syftar till ökad digital samverkan mellan EU:s medlemsländer. Övriga uppdrag och samarbeten rapporterade Statskontoret sitt uppdrag att utvärdera E-delegationen (dnr N2014/1630/ITP). Statskontoret konstaterar att regeringen behöver stärka den samlade beslutsförmågan och genomförandekraften inom e-förvaltningsområdet. Statskontoret anser vidare att möjligheterna till systemeffektivise- ringar i statsförvaltningen kan vara stora eftersom förutsättningarna för interoperabilitet i den offentliga sektorn inte är tillräckligt utredda. Regeringen skrev under en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om att främja digitalisering. SKL skulle enligt överenskommelsen bl.a. ta fram förslag på hur förutsättningarna för digital samverkan mellan kommunala och statliga myndigheter kan förbättras. SKL lämnade in en rapport med förslag . Regeringen uppdrog åt att genomföra fördjupade analyser av Svensk e-legitimation utifrån ett säkerhetsperspektiv, med fokus på de enskilda användarna av e-legitimationer och infra- strukturen som helhet (dnr N2014/2207/ITP). E-delegationen har tilldelats särskilda medel till aktiviteter för att förstärka införandet av Svensk e-legitimation (dnr N2014/425/ITP). Reformering av statens administration genom Statens servicecenter För att öka effektiviteten och minska administrationskostnaderna i statsförvaltningen inrättade den förra regeringen myndigheten servicecenter . Genom att koncentrera och standardisera statens admi- nistrativa stödverksamhet i Statens servicecenter kan stordriftsfördelar uppnås. Stödtjänsterna kan utföras med en högre produktivitet än om de utförs vid varje enskild myndighet. Vidare kan det bli mer kostnadseffektivt om byte och införande av nya systemstöd inom staten görs av en aktör. Eftersom Statens servicecenters kärnverksamhet är att tillhandahålla admi- nistrativt stöd åt andra myndigheter kan kvalitet och rekrytering av kvalificerade medarbetare inom det administrativa området främjas. En annan fördel är att enskilda myndigheter ges ökade möjligheter att fokusera på sin kärnverksamhet. Sammantaget bedöms detta gynna såväl de offentliga finanserna som kompetensförsörjningen inom det admi- nistrativa området. Anslutningen av myndig- heter till Statens servicecenter ökar kontinuer- ligt. fick ESV ett uppdrag att stödja det fortsatta utvecklingsarbetet med Statens servicecenter (dnr S2013/3452). redovisade ESV sin slutrapport för det fortsatta utvecklingsarbetet med Statens servicecenter (ESV 2014:46). Statens servicecenter har haft i uppdrag att i samråd med ESV uppskatta hur de administrativa kostnaderna i myndigheter med färre än 100 anställda har påverkats av att de administrativa tjänsterna utförs av Statens servicecenter istället för alternativet att tjänsterna hade utförts i egen regi eller på annat sätt. Resultatet redovisas i rapporten : Statens servicecenter – Drift i egen regi (Statens servicecenter dnr 10389-2014/1141). Enligt rapporten halveras kostnaderna för löneadministration och ekonomiadministration inklusive elektronisk fakturahantering för en myndighet med 40 anställda och 1 500 fakturor av att tjänsterna utförs av Statens servicecenter i stället för i myndighetens egen regi. I förordningen (1998:796) om statlig inköps- samordning framgår de bestämmelser som gäller avseende statlig inköpssamordning. Statlig inköpssamordning syftar till att åstadkomma besparingar för staten genom att samordna statliga myndigheters inköp. Kammarkollegiet ansvarar för statens inköpscentral som upphandlar och förvaltar ramavtal för andra statliga myndigheter inom flera olika områden. ESV upphandlar och förvaltar statliga ramavtal för administrativa system och tillhörande tjänster medan upphandlar och förvaltar statliga ramavtal inom betalningsområdet. Inköpssamordning kan även ske genom att myndigheter går ihop för att upphandla varor eller tjänster. gjordes bl.a. en för- studie av länsstyrelsernas inköps- och uppdrags- verksamhet med syfte att undersöka om en ändrad styrning av länsstyrelsernas inköp kunde förbättra effektiviteten och kvaliteten i inköps- verksamheten. Se vidare under utgiftsområde 1 avsnitt 8. lämnade den förra regeringen skrivelsen om statliga myndigheters skydd mot korruption (skr. 2012/13:167). I skrivelsen bedömde den förra regeringen att arbetet med att förebygga korruption behövde stärkas. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statskontoret fick 2014 i uppdrag att kartlägga myndigheternas arbete för att förebygga korruption (dnr S2014/3815/SFÖ). Stats- kontoret ska dels redovisa ett samlat underlag om korruptions- förebyggande arbete i de statliga myndigheterna, dels lämna förslag till åtgärder som ytterligare kan stärka de statliga myndigheternas arbete mot korruption. Rutiner och regelverk för behöriga företrädare för myndigheter För att säkerställa hög effektivitet och säkerhet i statens betalningsprocesser gav () en sakkunnig person i uppdrag att se över frågor och regelverk kring identifikation av behöriga företrädare för myndigheter. Uppdraget redo- visades i en promemoria . I promemorian föreslås att ett register över myndigheter och behöriga myndighetsföre- trädare skapas. Registret ska enligt förslaget ha till ändamål att vara ett allmänt myndighets- register för tillförlitlig information om de statliga myndigheterna och att ge säker och uppdaterad information om behöriga företrädare för statliga myndigheter. Promemorian har remiss- behandlats och förslagen bereds i (dnr S2011/9574/SFÖ). Statskontoret har kartlagt myndigheternas ledningsformer, samt analyserat på vilka grunder olika ledningsformer väljs och hur de olika ledningsformerna påverkar och tillämpas i styrningen av myndigheter (dnr S2013/4539/SFÖ). Av rapporten heternas ledningsformer – en kartläggning och analys (Statskontoret 2014:4) framgår att enrådighetsmyndighet med insynsråd är den vanligaste ledningsformen medan det är mindre vanligt med styrelsemyndigheter.