prop · H2031d25 · 2014-10-23 00:00:00 — Utbetalningstakten av gårdsstödet har varit hög och med den tidigarelagda utbetalningen av stödet så förbätt- ras planeringsmöjligheterna för brukarna. hade av brukarna fått gårds- stödet utbetalt . Landsbygdsprogrammet är ett av regeringens viktigaste verktyg för att främja utvecklingen på landsbygden. Resultatmålen, som avser hur stor andel av budgeten som har förbrukats, är fullt uppfyllda för axlarna 1, 3 och 4. Sammantaget bedöms att de redovisade insat- serna har bidragit till att nå målet. 2.5.2.2De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion Redovisningen nedan av uppnådda resultat och effekter av gjorda insatser beskrivs i föregående regerings målstruktur. De gröna näringarnas klimatarbete För att mäta resultatet för målen på området, inklusive miljökvalitetsmålen, används följande indikatorer: –Utsläpp av växthusgaser från jordbruks- sektorn. –Skog och skogsmarks nettoupptag av växt- husgaser. Trenden av minskande utsläpp av metan och lustgas från jordbruket fortsätter. hade utsläppen av metan och lustgas från det svenska jordbruket minskat med i jäm- förelse med 1990. Minskningen beror främst på minskat antal nötkreatur och svin och förbättrad gödselhantering. Inom ramen för landsbygdsprogrammet 2007–2013 har fortsatta satsningar gjorts på informations- och rådgivningsinsatser för att minska utsläppen av växthusgaser och effektivi- sera energianvändningen som en del i projektet . Andra åtgärder inom lands- bygdsprogrammet som har positiva effekter på utsläppen av växthusgaser är t.ex. stöd till investeringar i biogasanläggningar och gödsel- lagring men också ersättningen till odling av fånggröda och vårbearbetning ger positiva effekter för att minska utsläppen. hade i uppdrag att närmare studera olika aspekter, både av hydroteknisk och vattenrättslig karaktär, för vattenanläggningar i jordbruket. Uppdraget avrapporterades och av rapporten framgår att det finns behov av kunskaps- uppbyggnad, investeringar och ändringar i lag- stiftningen för att kunna möta effekter av klimatförändringarna. Diagram 2.3 Utsläpp av växthusgaser från jordbruket Källa: , National Inventory Report 2014 (exklusive nettoupptag av CO2 i jordbruksmark). har olika åtgärder genomförts för att tillvarata skogsbrukets roll för minskad klimatpåverkan. har fortsatt att utveckla sin rådgivning i syfte att höja skogs- brukets kunskapsnivå dels om metoder för en långsiktigt hållbar ökning av tillväxten i skogen, dels om möjliga anpassningsåtgärder. Skog och skogsmark hade 2012 ett nettoupp- tag på ca koldioxidekvivalenter, vilket innebär en minskning jämfört med , och en i princip oförändrad nivå jämfört med . Anledningen till det lägre nettoupptaget jämfört med är främst en generellt sett högre avverkningsnivå under 2000- talet. har avverkningen varit i nivå med avverkning och sannolikt kommer det rapporterade nettoupptaget vara i nivå med nivå. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Diagram 2.4 Nettoupptag av växthusgaser inom skogsbruket 2002–2012, exkl. träprodukter (tidsserien omräknad jämfört på grund av metodutveckling) Källa: , National Inventory Report 2014 (exklusive upplagring i träprodukter). har fortsatt att driva frågan om skogens betydelse för minskad klimatpåverkan i såväl de internationella klimatförhandlingarna som inom EU i syfte att hitta en lämplig balans mellan möjligheten att lagra koldioxid i växande skog respektive att använda skogsråvaran för trä- produkter och biobränslen för att därigenom kunna minska användningen av fossila bränslen. Klimatnyttan från bioenergiproduktion redo- visas i avsnittet ”De gröna näringarna har en nyckelroll i energiproduktion”. nåddes en överenskommelse inom EU om att använda de bokföringsmetoder som används inom Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod även för EU-intern klimat- rapportering, dock utan att inkludera upptag och utsläpp inom skogsbruk och annan mark- användning i medlemsländernas EU-interna åtaganden om utsläppsreduktioner . Minskningen av jordbrukets utsläpp av växthus- gaser beror på en fortsatt nedåt- gående trend för användningen av mineralgödsel samt minskande antal djur vilket ger minskade volymer stallgödsel samt en minskad åkerareal. Nettoutsläppen av växthusgaser från jord- bruket totalt sett ligger jämförelsevis stabilt. Eftersom produktionen av animaliska och vegetabiliska produkter har ökat innebär det att effektiviteten har förbättrats och att klimat- påverkan per producerad enhet är mindre. Mätosäkerheten kring upptag och utsläpp från jord- och skogsbruk är fortsatt stor men det 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 löpande utvecklingsarbetet medför att nog- grannheten förbättras kontinuerligt. I rapportering till redo- visas resultaten vad gäller skogsbruk som löpande genomsnitt för att undvika att skillnader på grund av mätosäkerhet påverkar enskilda år. Inom skogsbruket inkluderas bl.a. det kol som finns kvar i stubbar. antogs att kol bundet i stubbar och rotsystem släpptes ut i atmosfären som koldioxid när träden avverkades. Metoder för beräkning av skogsmarkens kolinnehåll har också utvecklats löpande. I landsbygdsprogrammet för perioden – 2013 ingår ett antal åtgärder för att minska jord- brukets utsläpp av växtnäringsämnen. Ett flertal av dessa åtgärder antas även ha en positiv effekt för klimatet. Särskilt kan nämnas ersättning för odling av fånggrödor, vilket minskar utsläppen av kväveföreningar till vatten och därmed lust- gasavgången från de utlakade kväveföreningarna. De medel som öronmärktes för klimatåtgärder i landsbygdsprogrammet förväntas minska ut- släppen av växthusgaser med ca koldioxid . Sammanfattningsvis konstateraras att jord- brukets utsläpp långsiktigt har minskat. Skogs- brukets nettoupptag ligger kvar på en hög nivå som produktionen av skogsbaserad bioenergi fortsätter att utvecklas positivt. De gröna näringarna har en nyckelroll i energiproduktion Bioenergi från den gröna sektorn svarar i dags- läget för nästan en tredjedel av den svenska ener- gianvändningen. Total tillförd mängd biobränsle 2012 var . av bioenergin kommer från skogssektorn och till stor del från industrins biprodukter. Använd- ningen av grenar och toppar (grot) och förädlade biobränslen som pellets i fjärrvärme- och el- produktionsanläggningar har också ökat mar- kant. Jordbruket bidrar med en liten men ökande del av bioenergiproduktion. Den totala energianvändningen inom jord- bruk, skogsbruk och fiske var 2012, vilket är en minskning med jämfört med . Biogasproduktionen ökade med 116 GWh 2012 jämfört med . straten för biogasproduktion var olika typer av avfall. Vid utgången av 2013 hade totalt 58 bio- gasanläggningar beviljats investeringsstöd. Där- till har investeringsstöd beviljats insatser med koppling till biogas, framför allt för hantering och lagring av rötrester. Ett pilotprojekt för att öka produktionen av biogas ur gödsel har initie- rats . Syftet är att –2023 ersätta biogasproducenter, med /KWh, för den dubbla miljönyttan som uppstår när biogas produceras från gödsel. Stöd- utformningen granskas av EU- kommissionen. Gårdsbiogasanläggningarna samt samrötningsanläggningarna producerade 2012 sammalagt 47 respektive 507 GWh, vilket är en ökning jämfört med året innan. Mängden rötad gödsel ökade medan mängden rötade grödor minskade . För- utom biogas producerade samrötningsanlägg- ningarna och gårdsbiogasanläggningarna till- sammans drygt 1 (våtvikt) rötrest (s.k. biogödsel) varav användes som gödselmedel. och Transportstyrelsen har i uppdrag att genomföra det s.k. (”MetandieselEfterKonvertering av Arbets- maskiner”). Projektet syftar till att utveckla bio- gasdrift för arbetsmaskiner samt är ett sätt att arbeta med framtagandet av ett nytt regelverk för efterkonvertering av arbetsmaskiner till för- nybara bränslen. Utsläppen av växthusgaser globalt måste minska för att de övergripande målsättningarna ska kunna nås. är ett föregångsland i arbetet med att minska utsläppen. Den omställning som sker i och inom resten av EU är en utmaning som innebär stora möjlig- heter för de gröna näringarna. Medvetenheten i de gröna näringarna om behovet av att minska beroendet av fossil energi genom effektiv och hållbar energianvändning har ökat. Energiutvinning från biomassa ökar, vilket till stor del beror på en ökad produktion och användning av biomassa från skogssektorn. Det är viktigt att det ökade uttaget av bio- massa framför allt från skogen inte innebär negativa effekter på biologisk mångfald och att ytterligare försurning av skogsmark undviks. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att de gröna näringarna bidrar substantiellt och på många olika sätt till energiproduktion som kontinuerligt arbete för att minska beroendet av fossil energi i de gröna näringarnas bedrivs. Förbättra miljön och landskapet För att mäta resultatet för målen på området inklusive miljökvalitetsmålen används följande indikatorer: –Förändringar i kväve- och fosforutnyttjan- det i den svenska jordbrukssektorn. –Utsläpp av ammoniak från jordbruks- sektorn. –Förändringar i hälso- och miljöriskerna vid användning av växtskyddsmedel. –Arealen betesmarker och slåtterängar som sköts med hjälp av ersättningen i lands- bygdsprogrammet. –Arealen våtmarker som har anlagts med stöd av landsbygdsprogrammet. Landsbygdsprogrammets effekter utvärderas regelbundet i enlighet med . En halvtidsutvärdering av programmet för perioden –2013 gjordes av SLU 2010 och slututvärde- ringen ska redovisas senast . För programperioden –2020 ingår två fördjupade årsrapporter (2017 och 2019), en slutrapport och en slututvärdering ska redovisas 2024. Dessutom kommer det utvärderingssekreta- riat som har inrättat att löpande genomföra enskilda utvärderingar i enlighet med en flerårig plan som regelbundet uppdateras. Den svenska belastningen av växtnäringsämnen på havet minskar liksom övergödningen i vattendragen men övergödningsproblemen kvar- står i många områden, särskilt i Egentliga Öster- sjön. (Sötvatten 2013, Havs- och vattenmyndig- heten). Jordbruket är fortfarande den största källan till vattenburen belastning av fosfor och kväve. Den ministerdeklaration som antogs vid mötet inom ramen för Helsingforskonventionen innebär att de anslutna länderna åtog sig att genomföra ett antal åtgärder. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 derna är bl.a. att identifiera känsliga områden för kväve- och fosforförluster från jordbruksmark, att främja att årliga växtnäringsbalanser tas fram på gårdsnivå, att utarbeta nationella riktlinjer för innehållet av växtnäringsämnen i stallgödsel m.m. uppfyller de angivna åtagandena på jordbruksområdet, genom gällande lagstiftning, rådgivning inom Greppa näringen och Jord- bruksverkets årliga riktlinjer för gödsling och kalkning. Den nationella gårdsbalans som tas fram visar på att effektiviteten, uttryckt i procent för både kväve och fosfor inom den svenska jordbrukssektorn, har stadigt förbättrats . Särskilt effektiviteten i fosforutnyttjandet beräknat som bortförsel i procent av tillförsel har ökat väsentligt . Tabell 2.29 Effektiviteten för kväve och fosfor beräknat från Även utsläppen av ammoniak från jordbruket fortsätter att minska. beräknades jord- brukets utsläpp till . Det innebär att ammoniakutsläppen har minskat med jämfört med föregående år. överlämnades enligt nitratdirektivets artikel 3.4 (rådets direktiv /676/EEG) till kommissionen. Rap- porten omfattar en översyn av de s.k. nitrat- känsliga områdena. Resultatet av översynen medför att ytterligare några församlingar, särskilt ett antal församlingar runt , kommer att ingå i de nitratkänsliga områdena. Erfarenheter från uppdraget om Effektivare tillsyn inom växtnäringsområdet som genom- fördes av –2012 (skr. 2009/10:213 Åtgärder för ett renare hav) har använts av verket i utformningen av dess initiativ till tillsynskampanj riktad till häst- företag. Lagringen och spridningen av häst- gödseln sker i många fall på ett tillfredsställande sätt enligt vad som framkom i tillsyns- kampanjen. Översynen av Svenska artprojektet har bl.a. lett till en ökad digital publicering. har det från översynen framkommit att stödet till de biologiska samlingarna har en stor betydelse för artprojektet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 I sin rapport av det generella biotop- skyddet (rapport 2013:10) konstaterar att vikande lönsamhet för jord- bruket är ett övergripande hot mot odlings- landskapet. Tillgången till som kan brukas rationellt framhålls av verket som en av nyckelfrågorna för jordbruksföretag som över- väger att utveckla sin verksamhet. 2013/14:141 En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster förtydligades regeln för dispens från biotopskyddet. Växtskyddsmedel används i huvudsak för att skydda växter inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsbruk mot svampangrepp, skadedjur eller konkurrerande växter. Arbetet i med en hållbar användning av växtskyddsmedel beskrivs i den svenska handlingsplanen (Rege- ringsbeslut Nationell handlingsplan för hållbar användning av växtskyddsmedel för perioden –2017). Handlingsplanen inne- håller mål, riktvärden, åtgärder, tidtabeller och hur uppföljningen ska göras. Regeringen beslu- tade om en ny förordning (2014:425) om bekämpningsmedel. För att spegla trenderna i hälso- och miljö- riskerna beräknar Kemikalieinspektionen indi- katortal för användningen av växtskyddsmedel. Jämfört med har hälsoriskerna minskat med medan riskerna för miljön minskat med . Indexen visar att riskerna legat på ungefär samma nivå . har en viss ökning skett särskilt avseende miljöriskindexet. Genomförandet av axel 2 i landsbygdsprogrammet –2013 Det övergripande målet för insatserna i axel 2 i landsbygdsprogrammet är hållbar utveckling och bevarande av ett attraktivt landskap och en levande landsbygd. Inom axel 2 finns åtgärder för att främja brukande av jordbruksmark i områden med naturliga och särskilda begränsningar, men axeln består till övervägande del av miljöersättningar. Dessa är femåriga åtaganden för att sköta mark eller djur enligt särskilda villkor. Inom axeln finns också miljöinvesteringar för exempelvis anläggning av våtmarker. Budgetutnyttjandet för axel 2 är , vilket i princip är i linje med prognostiserat utnyttjande efter programmets . I tabell 2.28 Miljöersättningar och tabell 2.30 Miljöinvesteringar redovisas utfall i relation till mål för ett urval av ersättningsformerna. Källa: Sammanställning av statistik från . 1 Areal som kan erhålla miljöersättning för certifierad ekologisk produktion är inte jämförbar med den totala arealen certifierad jordbruksmark etersom all certifierad areal inte är ersättningsberättigad. Källa: Sammanställning av statistik från . Genomförandet av miljöåtgärder i landsbygdsprogrammet –2020 Av de sex unionsprioriteringarna är det den fjärde prioriteringen och de tre fokusområdena under denna som innefattar miljöåtgärder. har ett flertal brukare haft pågående femårsåtagande från föregående programperiod. Ersättning för skyddszoner är en ersättningsform där ett större antal brukare har pågående avtal. För andra ersättningar såsom skötsel av betesmarker och slåtterängar har många brukare valt att förlänga åtagandet med . I andra fall har det varit möjligt att söka ett nytt femårsåtagande, t.ex. för skötsel av våtmarker. För flertalet av miljöersättningarna gäller dock att brukarna först kan ingå femårs- åtaganden eller 2016 i enlighet med nytt landsbygdsprogram för perioden – 2020. Att medlemsländerna ska genomföra en över- syn av områdena med väsentliga naturliga begränsningar inom kompensationsbidraget ingår som en del i landsbygdsförordningen (1305/2013/EU). har i två rapporter () redovisat metoder och analyser som kan komma att ligga till grund för översyn av områdena och utformningen av kompensationsbidraget efter 2014. (Se även avsnittet om Jordbruk och livs- medelsförädling i norra ). För att åstadkomma önskat resultat är det viktigt att styrmedlen fungerar på avsett sätt. Det inne- bär både utveckling av nya åtgärder men också att ta bort inte fungerande styrmedel. Utredningen för jord- bruksföretag och djurhållning (SOU 2013:5) identifierar få luckor i den nationella lagstift- ningen när det gäller hanteringen av stallgödsel. Syftet med förtydligandet av biotopskyddets dispensregel är att utveckla styrmedlet så att ett aktivt brukande kan behållas. Reglerna för godkännande och hantering av växtskyddsmedel och biocidprodukter har också förtydligats i den nya förordningen (2014:425) om bekämpnings- medel. Andra styrmedel är landsbygdsprogrammet. Åtgärder inom programmet är i flera fall av- görande i arbetet med miljökvalitetsmålen, detta gäller särskilt Ett rikt odlingslandskap, Myllran- de våtmarker och Ingen övergödning. Anslut- ningen 2013 till de flesta miljöersättningar ligger fortsatt på en nivå som gör att måluppfyllelsen överlag inom axel 2 bedöms som god. Under åtgärden kompetensutveckling, infor- mation och kunskapsspridning under axel 1 i landsbygdsprogrammet 2007–2013 genomförs kurser och rådgivningsinsatser inom jordbrukets miljöfrågor. Rådgivningsverksamheten inom Greppa näringen är en del i detta och projektet har fortsatt . –2013 har det bl.a. beviljats investeringsstöd för anläggning av våtmarker och fosfordammar. Antalet hektar våtmarker som har anlagts eller beviljats stöd motsvarar ca . En skogspolitik i takt med tiden För att mäta resultatet för skogspolitikens två jämställda mål, produktionsmålet och miljö- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 målet, samt relevanta miljökvalitetsmål används följande indikatorer: –Virkesförråd och återväxt. –Röjning och avverkning. –Skog och vilt i balans. –Skydd av skogsmark. –Skydd mot skadeinsekter m.m. Den årliga tillväxten på produktiv skogsmark är ca 116 miljoner m3sk. på produktiv skogsmark är 135 m3sk per hektar. Föryngringarna för landet som helhet har för- bättrats sedan mätningarna började –2001. Då bedömdes av föryngringarna vara godkända, jämfört i den senaste mätningen 2009–2012. Arealen utförd röjning i har ökat . Trots detta föreligger ett röjningsbehov på ca (se diagram 2.5). En förklaring är att de ökade röjningsinsatserna till stor del har satts in i äldre eftersatta röjningsskogar, vilket leder till ackumulering av arealer med röj- ningsbehov trots att större arealer röjs . fokus på rådgivning om röjning bedöms ha gett en ökning av röjningsinsatserna med . Bruttoavverkningen uppgick till ca 85 miljoner m3sk och prognosen är på samma nivå: ca 86 miljoner m3sk. Det kan jäm- föras med bedömning om att en årlig avverkning på ca 95 miljoner m3sk är lång- siktigt hållbar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Diagram 2.5 Areal med röjningsbehov fördelat på 3-årsmedelvärden Källa: Sammanställning av statistik från Riksskogstaxeringen, . Skog och vilt i balans Det finns en trend av ökande älg- skador på träd. Älgbetningen medför negativa effekter både för skogsproduktionen och från miljösynpunkt. Den nya älgförvaltningen som införts för att möta problemen har i stort funnit sina former. och Skogs- styrelsen har fått i uppdrag att följa upp genomförandet, bl.a. utifrån fastställda mål i propositionen (2009/10:239). Arbetet med upprättande av renbruksplaner har fortsatt (se även avsnitten Viltvård respektive Samepolitik). Målbilder för god miljöhänsyn har arbetats fram inom skogssektorn –2013 under led- ning av i projektet om miljöhänsyn. har en översyn gjorts av föreskrifter och allmänna råd med fokus på prioritering av hänsyn och av artskydd. Resultatet av uppföljningen av miljöhänsyn vid föryngringsavverkning har förtydligats genom att andelen avverkningar med hänsyns- behov samt graden av påverkan anges för olika miljöfunktioner (se tabell 2.32). planerar att arbeta med en ny metod för uppföljning av hänsyn baserad på målbilder för god miljöhänsyn. har fortsatt arbeta för att öka tydligheten om skogsvårdslagens krav på miljö- hänsyn genom utveckling av praxis. Föreläggan- den om skogsvårdsåtgärder och förbud enligt 30 § skogsvårdslagen (1979:429) har ökat. Ett flertal studier visar att av kulturmiljöerna skadas i samband med skogsbruksåtgärder. Skogs- styrelsen och har drivit ett gemensamt projekt för att hantera dessa frågor. Den tidigare regeringen beslutade om nya etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (M2014/593/Nm). För skogsmark innebär etappmålet bl.a. att skogar med höga naturvärden ska skyddas från avverk- ning genom att det formella skyddet av skogs- mark har ökat med ca skogsmark. I etappmålet ingår också att skogsbrukets fri- villiga avsättningar bör ha ökat i omfattning med ca skogsmark i områden som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden, till totalt 1 . har bildat biotop- skyddsområden produktiv skogs- mark. Staten och markägare har tecknat naturvårdsavtal för 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tillsammans med övriga skyddade skogar omfattar det formella skyddet av skog ca produktiv skogs- mark. Utöver dessa skyddsinstrument bedöms dessutom totalt ca produk- tiv skogsmark ovan och nedan fjällnära gränsen ha avsatts frivilligt av skogsbruket . Vidare finns närmare skogs- mark inom skogliga impediment, där avverkning inte är tillåten enligt skogsvårdslagen. Åtgärder för bevarande av biologisk mångfald i skog, inklusive miljöhänsyn, beskrivs även under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Tabell 2.32 Miljöhänsyn vid föryngringsavverkning. Gäller föryngringsavverkningar utförda /2010–2011/2012 Ingen negativ påverkan, Liten negativ påverkan, Stor negativ påverkan, Källa: Skogsstatistisk årsbok 2013, tabell 6.26–6.31. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Skydd mot skadeinsekter m.m. Väderbetingelserna var gynnsamma för granbarkborren, vilket ökar risken för skador. Snytbaggeskadorna bedöms kunna hållas på en rimlig nivå. Insekticider mot snytbagge håller på att fasas ut. har av de producerade plantorna försetts med meka- niskt skydd mot snytbagge. Problem med rotröta tilltar och har spritt sig norrut. Spridning av almsjuka är fortsatt om- fattande. har, tillsammans med MSB, fått en bättre beredskap inför stormar som kan leda till skadeangrepp. En samsyn med skogs- bruket har lett till snabbare igångsättning av arbetet med att ta rätt på den skadade skogen. Adaptiv skogsskötsel och varierade skogsskötselmetoder Intresset för skogsbruk med alternativa bruk- ningsformer har ökat hos skogsägarna. Inte minst har flera kommuner intresse av detta och några har fattat beslut om åtgärder. Skogsstyrel- sen och SLU redovisade en modell för att genom successivt lärande kunna utveckla nya och hållbara skötselmetoder för att kunna både höja produktionen och miljötillståndet. Arbetet med modellen pågår. bör- jade SLU/Future att lägga ut en om- fattande ny försöksserie för hyggesfritt skogs- bruk. har även tagit fram en modell där skogsägare själva ska kunna redovisa försök som man på frivillig väg utför. Ett forum för att driva intressentdiskussioner om priori- tering av insatser är också i drift och upplevs fungera väl. Kunskapssammanställningar inom några prioriterade områden pågår. Med data från den nationella laserskanningen, utförd av Lantmäteriet, kombinerade med riks- skogstaxeringens provytor, ska ny rikstäckande information om skogsresurser tas fram. Förutom skogliga grunddata kan information som är till stor nytta för natur- och kulturmiljö- vården produceras. De första resultaten presen- terades på hemsida . Ytterligare resultat kommer att presenteras allteftersom de färdigställs. Arbetet med skogsbrukssektorns jämställdhets- strategi är centralt. Det är viktigt att skogs- sektorn kan rekrytera från hela befolk- ning, kvinnor och män och att mansdominansen inom skoglig utbildning och yrkesutövning minskar så att det blir en jämnare könsför- delning. Nya lagar om virkesmätning och begränsning av handel vid olaglig avverkning En ny lag (2014:1025) om virkesmätning har beslutats (prop. 2013/14:177, bet. 2013/14:MJU25, rskr. 2013/14:309). Den nya lagen gäller samtliga sortiment och flertalet användningsområden oavsett trädslag, vilket innebär att mätning av energisortiment numera omfattas av lagen. Lagen träder i kraft .