prop · H103100 · 2014-04-09 00:00:00 — Finanspolitiska åtstramningar dämpade dock tillväxten vilket bidrog till att tillväxten för ändå blev måttlig (se tabell 3.1). Arbetslösheten fortsatte att falla tillbaka. Till den lägre arbetslösheten bidrog, utöver en stigande sysselsättning, även en svag utveckling av arbetskraften. Den amerikanska har, i ljuset av bättre ekonomiska utsikter, börjat trappa ned sina obligationsköp. Den amerikanska ekonomin präglades av en betydande osäkerhet om den finanspolitiska inriktningen. Läget förvärrades då kongressen hade mycket svårt att komma överens om en budget, vilket resulterade i tre veckors nedstängning av delar av den federala statens verksamhet. Uppskjutna beslut om en höjning av skuldtaket ledde till farhågor om en amerikansk betalningsinställelse. Under inledningen av 2014 har dock en budget antagits och skuldtaket har höjts på nytt. Dessa framsteg har skapat ett stabilare politiskt och ekonomiskt läge i . Budgetöverenskommelsen i innebär att de finanspolitiska åtstramningarna blir mindre framöver. Stigande bostadspriser, en relativt hög sysselsättningstillväxt och stigande löner bedöms skapa utrymme för ökad tillväxt i den privata konsumtionen. Kreditvillkoren för små och medelstora företag har kontinuerligt förbättrats och penningpolitiken fortsätter att vara expansiv, om än i något mindre utsträckning. Sammantaget blir BNP-tillväxten förhållandevis hög 2014 och 2015 (se tabell 3.1). Det låga resursutnyttjandet bidrar till en låg inflation, som dock förväntas stiga något 2014 och 2015 allteftersom återhämtningen i ekonomin fortsätter. Den amerikanska höjer styrräntan 2015 som svar på den stigande inflationen och ett allt bättre läge på arbetsmarknaden. BNP-tillväxten i var hög . Uppgången drevs av en stark ökning i inhemsk efterfrågan, till del ett resultat av en hög kredittillväxt. Exporten och investeringarna har dock utvecklats svagare. Återhämtningen fortsätter 2014 och 2015. Den internationella konjunkturuppgången och ett förhållandevis svagt pund bedöms bidra till en starkare exportutveckling. Även privat konsumtion förväntas bidra till tillväxten, bl.a. till följd av stigande bostadspriser som ökar hushållens förmögenhet. En fortsatt expansiv penningpolitik stödjer återhämtningen. Tecken på svagare utveckling i I pekar fallande konsumentförtroende och en svagare bostadsmarknad på en försvagad ekonomisk utveckling framöver. Mot bakgrund av bostadsmarknadens utveckling väntas hushållen iaktta en viss försiktighet. En fortsatt svag norsk krona stödjer dock exporten och BNP- tillväxten stiger något framöver (se tabell 3.1). Mervärdesskattehöjningar dämpar tillväxten i med en förhållandevis svag utveckling ökade BNP-tillväxten i . Finans- och penningpolitiska stimulanser har varit centrala drivkrafter bakom denna uppgång. Till följd av detta har inhemsk efterfrågan utvecklats starkt. Exportutvecklingen har dock varit förhållandevis svag, vilket har bidragit till att bytesbalansunderskottet ökat ytterligare. Den stora och stigande statsskulden har lett till beslut om finanspolitiska åtstramningar. Höjd mervärdesskatt 2014 och 2015 förväntas dämpa den ekonomiska aktiviteten och tillväxten blir lägre jämfört med . En fortsatt expansiv penningpolitik stimulerar inhemsk efterfrågan. Den expansiva penningpolitiken bidrar även till att yenen fortsättningsvis blir svag, vilket medverkar till en ökad exporttillväxt. En fortsatt förhållandevis hög aktivitet i japansk ekonomi förväntas sammantaget medföra att den underliggande inflationen gradvis stiger mot inflationsmålet på . Efter en svag inledning 2013 återhämtade sig tillväxten i något . Under inledningen av 2014 har det dock funnits tecken på att den kinesiska ekonomin åter bromsar in. Investeringsutvecklingen ser ut att försvagas då regeringens reformer för att minska kredittillväxten förväntas få effekt. Detta är ett led i den kinesiska regeringens program för en omställning mot en tillväxt som i mindre grad är driven av investeringar. BNP-tillväxten förväntas sammantaget falla tillbaka något 2014 och 2015 jämfört med (se tabell 3.1). Gradvis högre tillväxt i svensk ekonomi Den svaga utvecklingen i omvärlden medförde att tillväxten i svensk ekonomi blev låg 2012 och under inledningen av 2013. steg dock aktiviteten, i takt med en starkare utveckling i omvärlden. Sammantaget blev BNP- tillväxten måttlig för (se tabell 3.2 och diagram 3.3). Diagram 3.3 BNP-tillväxt 2000–2015 Källor: och egna beräkningar. Privat och offentlig konsumtion stod för de största bidragen till tillväxten, men även lagerinvesteringar bidrog positivt (se diagram 3.4). Utrikeshandeln utvecklades svagt 2013, då både exporten och importen minskade. Nettoexportens bidrag till BNP-tillväxten var dock positivt, eftersom importen minskade mer än exporten. Därtill minskade de totala fasta bruttoinvesteringarna, även om bostadsinvesteringarna växte. BNP-tillväxten bedöms öka ytterligare 2014 och 2015, till följd av en starkare utveckling i omvärlden och en ökad tillförsikt hos svenska företag och hushåll. Den högre BNP-tillväxten medför att resursutnyttjandet stiger. Resursutnyttjandet är dock av allt att döma lågt och lågkonjunkturen i svensk ekonomi bedöms därmed bestå (se tabell 3.2). Diagram 3.4 Bidrag till BNP-tillväxten 2012–2015 Procentenheter respektive procentuell förändring Källor: och egna beräkningar. Diagram 3.5 Förtroendeindikatorer 2007–2014 Konsumentförtroende (CCI) Anm.: Säsongrensade månadsvärden. Serierna är normaliserade så att medelvärdet är 0 och standardavvikelsen är 1. Inköpschefsindex totalt är en sammanvägning av tillverkningsindustrin och tjänstesektorn, baserat på förädlingsvärdet. Källor: och . Hushållens konsumtion driver tillväxten 2014 Hushållens konsumtion växte 2013 i en något lägre takt än genomsnittet (se tabell 3.2). Hushållens disponibla inkomster växte snabbare än konsumtionen, vilket innebar att sparandet ökade. Indikatorer på hushållens förtroende har stigit och ligger under inledningen av 2014 kring sitt medelvärde (se diagram 3.5). Detta tyder på att tillväxten i hushållens konsumtion kommer att öka jämfört med . Tabell 3.2 BNP och dess komponenter 2012–2015 Procentuell förändring om annat ej anges -1,3 -0,1 -0,9 -1,2 -1,9 -2,9 -2,4 -1,5 Anm.: Fasta priser, referensår 2012. 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. Potentiell BNP är den nivå på produktionen som skulle uppnås vid normalt resursutnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital. 3BNP-gapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Regeringens politik bidrar till en stark utveckling av hushållens disponibla inkomster . Detta motverkas delvis av genomförda kommunalskattehöjningar 2014. Därtill har hushållens förmögenhetsutveckling varit gynnsam 2013 och under inledningen av 2014 till följd av stigande aktie- och bostadspriser. Penningpolitiken antas vara expansiv även 2014 vilket bidrar till att stimulera konsumtionen. Konsumtionstillväxten förväntas sammantaget stiga 2014 jämfört med . Konsumtionen kommer dock att växa långsammare än de disponibla inkomsterna, vilket är liktydigt med att sparkvoten stiger (se diagram 3.24). Bedömningen är därför att hushållen även 2014 förväntas vara återhållsamma då de fattar sina konsumtionsbeslut. En bidragande orsak till det är att arbetslösheten fortfarande ligger på en hög nivå. Läget på arbetsmarknaden förväntas fortsätta att förbättras 2015 och allt fler blir sysselsatta. Därtill antas att penningpolitiken även 2015 är fortsatt expansiv och att den internationella konjunkturuppgången fortsätter. Konsumtionen bedöms därför stiga i en högre takt 2015 jämfört med . De fasta bruttoinvesteringarna minskade 2013 (se tabell 3.2).35 Bostadsinvesteringarna utvecklades dock starkt och dämpade nedgången (se tabell 9 i bilaga 1). Även investeringar i energisektorn steg kraftigt . Industriinvesteringarna fortsatte däremot att utvecklas ojämnt och för skedde en tydlig nedgång. Nivåerna för såväl bostadssom industriinvesteringar är fortfarande låga jämfört med nivåerna före finanskrisens utbrott . Indikatorer på bostadsbyggandet tyder på en fortsatt återhämtning i bostadsinvesteringarna 2014. I takt med att exporttillväxten bedöms öka 2014 förväntas även produktionskapaciteten utökas och industriinvesteringarna ta fart. Även ett stigande kapacitetsutnyttjande inom industrin talar för en sådan utveckling (se diagram 3.15). Sammantaget kommer de totala investeringarna öka något snabbare 2014 än genomsnittet . Investeringsbehovet väntas vara fortsatt större än normalt även 2015 och investeringstillväxten förväntas tillta ytterligare. Fortsatt ökning av statlig och konsumtion 2014 De offentliga konsumtionsutgifterna ökade 2013, vilket är en betydligt högre tillväxt än genomsnittet (se tabell 3.2). Framför allt var det den statliga konsumtionen som ökade snabbt, vilket delvis förklaras av tillfälligt höga utgifter för militär förbrukningsmateriel samt ökade utgifter för flyktingmottagande. Även den kommunala konsumtionen utvecklades jämförelsevis starkt 2013. Ett ökat antal elever i bidrog till utvecklingen. Dessutom fick kommunsektorn tillfälliga återbetalningar av pensionspremier från Försäkring. Dessa kan ha bidragit till att kommuner och landstings 35 Fasta bruttoinvesteringar är materiella eller immateriella tillgångar som används i produktionsprocessen . Bruttobegreppet syftar på att kapitalförslitningen inte är borträknad. inköp av material och tjänster var tillfälligt höga 2013. Den offentliga konsumtionen väntas öka 2014 (se tabell 3.2). Det är främst statens konsumtion som fortsätter att öka förhållandevis snabbt. Till det bidrar bl.a. ökade utgifter inom områdena utbildning, migration, försvar och rättsväsende. Kommunerna möter stora demografiska förändringar. Det blir allt fler barn i förskole- och grundskoleålder, medan antalet barn i gymnasieålder minskar. Även trycket på äldreomsorgen ökar framöver med allt fler personer i åldrarna , som har relativt stora vårdbehov. har dock konsumtionen av äldreomsorg inte ökat i takt med antalet äldre. Det beror på att en allt större andel av äldreomsorgen utförts i form av hemtjänst, som kräver mindre resurser än andra omsorgsformer, och att andelen med särskilt boende minskar. Den kommunala konsumtionen väntas öka något långsammare 2014 jämfört med . Det beror dels på att konsumtionen 2013 bedöms ha påverkats av tillfälliga faktorer, dels på det begränsade ekonomiska utrymmet i kommunsektorn.36 väntas de offentliga konsumtionsutgifterna öka i lägre takt än . Det beror framför allt på att den statliga konsumtionen förväntas minska, vilket följer av anslagsutvecklingen. Den kommunala konsumtionen väntas emellertid öka i ungefär samma takt som 2014. Efterfrågan på skattefinansierade välfärdstjänster ser ut att stiga mer framöver då andelen barn och äldre i befolkningen ökar. Prognosen baseras på beslutad politik. Bland annat antas den genomsnittliga kommunalskattesatsen vara oförändrad, vilket begränsar utrymmet för den kommunala konsumtionen. bidrar positivt till tillväxten 2014 Industriföretagen minskade sina lager av insatsvaror 2013. En orsak till detta var troligen en ökad osäkerhet om efterfrågeläget. Industrin minskade även sina lager av varor i arbete och färdigvaror under delar av året, men sista kvartalet ökade i stället dessa markant och bidrog kraftigt till BNP-tillväxten. Inom handeln skedde en lageravveckling , vilket sannolikt också kan härledas till det osäkra efterfrågeläget. Det totala lagerbidraget till BNP- tillväxten 2013 var positivt, vilket till stor del beror på att skogslagren ökade. Både industrin och handeln väntas öka sina lager 2014, delvis till följd av förväntan om högre efterfrågan. Inom industrin bedöms dock utvecklingen vara blandad. Företagen förväntas öka sina lager av insatsvaror medan lagren av varor i arbete och färdigvaror väntas minska något, som en följd av den kraftiga uppbyggnaden . Sammantaget bedöms bidraget till BNP- tillväxten från lagerinvesteringarna för bli något positivt (se tabell 3.2). Internationell återhämtning bidrar till stigande export Utrikeshandeln utvecklades svagt 2013 (se diagram 3.6). började dock varuexporten stiga, till följd av att en viss återhämtning bland handelspartners ägde rum. Det är framför allt varuexporten som har bidragit till den svaga exportutvecklingen och då särskilt exporten av investeringsvaror. Detta beror framför allt på en svag efterfrågan i omvärlden. Eftersom exporten till stor del utgörs av importerade varor och tjänster, bidrog den svaga exportutvecklingen till att även importen utvecklades svagt . 36 Prognosen för den kommunala konsumtionen utgår från beslutad politik, samt statsbidrag och skattesatser i kommuner och landsting enligt tabell 8.5 i avsnitt 8. Även det lagstadgade kravet om budgetbalans (balanskravet) måste följas av kommunerna. Som en följd av detta får inkomstutvecklingen en stor betydelse, vilken i sin tur beror på löner och arbetade timmar i ekonomin som helhet. Diagram 3.6 Export och svensk exportmarknad 2007–2015 Källor: och egna beräkningar. Stigande ekonomisk aktivitet i omvärlden ökar efterfrågan på varor och tjänster som produceras i . Exporttillväxten förväntas därmed vara positiv 2014. Återhämtningen förväntas även innebära att investeringstillväxten bland handelsländer tar fart. I ett sådant läge befinner sig svenska exportföretag i en gynnsam position, med sin tyngdpunkt på insats- och investeringsvaror. Mot denna bakgrund förväntas tillväxttakten i exporten gradvis tillta (se tabell 3.2), ungefär i linje med tillväxten på den svenska exportmarknaden (se diagram 3.6). När väl exporten och den inhemska efterfrågetillväxten stiger 2014 och 2015 förväntas även importtillväxten stiga (se tabell 3.2). En stark utveckling i närtid stöds även av att förtroendet bland importföretagen, mätt enligt inköpschefindex, är på höga nivåer. började varuproduktionen återigen att öka, efter att ha utvecklats svagt (se diagram 3.7). En tilltagande världsmarknadsefterfrågan och ökad export bidrog till detta. Trots en hög tillväxt minskade industriproduktionen . Bland övriga varuproducerande branscher ökade främst byggproduktionen, vilket dämpade nedgången i den totala varuproduktionen 2013 (se tabell 3.3). Tjänsteproduktionen har fortsatt att växa (se diagram 3.7 och tabell 3.3). Tillväxten drivs främst av hushållstjänster, men även fastighets- och finanstjänster har haft en god utveckling.37 Flertalet förtroendeindikatorer, bl.a. konjunkturbarometer, visar att företagens förväntningar om produktion och efterfrågan har ökat . Det indikerar att det finns goda förutsättningar för en högre produktion inom både varu- och tjänsteproducerande branscher. Det stigande förtroendet i kombination med en fortsatt återhämtning bland handelspartners skapar förutsättningar för en uppgång i svensk industriproduktion 2014 och 2015. Tillväxttakten i industriproduktionen förväntas dock vara låg i relation till tidigare konjunkturuppgångar. Detta beror främst på att exportutvecklingen bedöms bli svag i jämförelse med tidigare återhämtningsfaser (se diagram 3.25). En hög tillväxt i bygginvesteringar och 2015 bidrar till att tillväxten i byggproduktionen blir hög (se tabell 3.3). Diagram 3.7 Näringslivets produktion 2008–2013 Anm.: Index = 100 första Källor: och egna beräkningar. 37 I fördjupningsrutan Sysselsättningsutvecklingen – ett branschperspektiv beskrivs utvecklingen för branschen för hushållstjänster mer ingående. Tabell 3.3 Näringslivets produktion Procentuell förändring om annat ej anges -0,3 -1,3 1 Finans- och fastighetstjänstebranscherna. Anm.: Fasta priser, referensår 2012. Med produktion avses förädlingsvärde, dvs. bruttoproduktion minus insatsförbrukning. Källor: och egna beräkningar. Tillväxttakten i tjänsteproduktionen bedöms stiga 2014 och ligga kvar på en förhållandevis hög nivå 2015. Produktionen gynnas bl.a. av en stigande tillväxt i hushållens konsumtion och av en ökad efterfrågan på företagsnära tjänster. Sammantaget förväntas tillväxten i näringslivets produktion stiga 2014 och 2015. Sysselsättningen steg för både män och kvinnor 2013 (se tabell 3.4). Det är tjänstebranscherna samt stat, kommuner och landsting som främst har drivit ökningen i sysselsättningen (se tabell 3.5). Sysselsättningen ökade något snabbare än befolkningen, vilket innebar att sysselsättningsgraden steg (se diagram 3.8). De framåtblickande indikatorerna för efterfrågan på arbetskraft, t.ex. anställningsplaner i näringslivet, nyanmälda lediga platser och varsel om uppsägning, tyder på en fortsatt ökning av sysselsättningen (se diagram 3.9). Enligt konjunkturbarometer har andelen företag som planerar att öka antalet anställda stigit kraftigt . Antalet varsel om uppsägning har minskat kontinuerligt och antalet nyanmälda lediga platser befinner sig på en hög nivå. Diagram 3.8 Sysselsatta och sysselsättningsgrad 1991– Sysselsatta (vänster skala) Sysselsättningsgrad (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Länkad data från (2001– 2005) och (1991–2000). Källor: , och egna beräkningar. Sysselsättningen förväntas öka snabbare än befolkningen 2014 och 2015, vilket får till följd att sysselsättningsgraden stiger ytterligare (se diagram 3.8). Diagram 3.9 Urval av sysselsättningsindikatorer 2001– 2014 Nyanmälda lediga platser (vänster skala) Varsel (vänster skala) Anställningsplaner, näringslivet (höger skala) Anm.: Nyanmälda lediga platser vid Arbetsförmedlingen. Anställningsplanerna är säsongrensade och avser förväntningar på antal anställda från Konjunkturbarometern. Nettotal är skillnaden mellan andelen positiva och negativa svar. Sista utfall är . Källor: , och . Sysselsättningen i näringslivet ökar i takt med återhämtningen i ekonomin Tillväxten i näringslivets produktion tilltog 2013 och väntas öka ytterligare 2014. I takt med att produktionen ökar snabbare får företagen ett större behov av att öka arbetsstyrkan (se tabell 3.5). Utvecklingen av sysselsättningen skiljer sig åt mellan näringslivets branscher, med ökningar främst i tjänstebranscherna. Detta följer av den stigande inhemska efterfrågan, i synnerhet en ökad konsumtion bland hushållen. Sysselsättningen i varubranscherna väntas i stället minska något (se tabell 3.5 och fördjupningsrutan Sysselsättningsutvecklingen – ett branschperspektiv), framför allt till följd av att sysselsättningen inom den exportberoende industrisektorn ser ut att fortsätta att utvecklas svagt. I varubranscherna bedöms produktionen 2014 huvudsakligen öka via en högre produktivitet men 2015 via en högre medelarbetstid. Den negativa utvecklingen i sysselsättningen inom industrin vägs till viss del upp av en ökande sysselsättning i byggbranschen, vilket är en följd av den höga tillväxten i byggproduktionen. Sysselsättningen i varubranscherna bestäms inte bara av den konjunkturella utvecklingen. Den minskande andelen sysselsatta i varubranscherna totalt, och den allt större andelen sysselsatta i tjänstebranscherna, följer också en strukturell trend som pågått (se diagram 3.10). En ökad efterfrågan på tjänster i förhållande till varor och att industrin blivit mindre sysselsättningsintensiv är bidragande orsaker till denna utveckling. En ytterligare förklaring är att många som tidigare räknades som sysselsatta inom industrin numera arbetar inom företagstjänstebranschen, t.ex. i bemanningsföretag. Procentuell förändring om annat ej anges -0,6 -1,9 -2,5 -2,2 -1,5 Anm.: BNP, produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid avser kalenderkorrigerade data. Sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser åldersgruppen 15–enligt populationen i arbetskraftsundersökningarna (). BNP, produktivitet, arbetade timmar, medelarbetstid och potentiell sysselsättning finns inte uppdelat på kön. Prognos fördelat på kvinnor och män görs ej. 1BNP till marknadspris, fasta priser, kalenderkorrigerad. Nivå avser miljarder kronor. 2Produktivitet mäts som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. Nivå avser 10 000-tal. 4Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta i åldersgruppen 15–enligt . 5Potentiell sysselsättning avser inte den högsta möjliga nivån utan den nivå som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans. 6Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsättning i procent av potentiell sysselsättning. 7I procent av arbetskraften. 8Personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Diagram 3.10 Branschvis sysselsättning 1993–2015 Procent av total sysselsättning Anm.: Sysselsatta enligt nationalräkenskaperna. Källor: och egna beräkningar. Tabell 3.5 Sysselsättning efter näringsgren Procentuell förändring om annat ej anges Nivå, tusentals personer -0,1 -1,7 -0,2 Stat, kommun och -0,3 -0,4 -0,4 -0,3 1 I ekonomin totalt inkluderas även sysselsatta i hushållens icke vinstdrivande organisationer. Anm.: Antalet sysselsatta avser sysselsatta enligt nationalräkenskaperna. Källor: och egna beräkningar. Antalet sysselsatta i stat, kommun och landsting fortsätter att öka Sysselsättningen i offentlig sektor har ökat (se tabell 3.5).38 ökade sysselsättningen med 18 000 personer. De senaste årens uppgång i sysselsättningen har skett i både staten, kommunerna och landstingen. har bl.a. satsningar gjorts på universitetsutbildning och rättsväsende. har antalet anställda i kommunsektorn åter ökat av minskad sysselsättning i samband med finanskrisen. Utvecklingen med stigande offentlig sysselsättning förväntas fortsätta , framför allt inom kommunerna. Den demografiska utvecklingen innebär att kommunerna möter en stigande efterfrågan på välfärdstjänster, inom skola, vård och omsorg. Kommunernas skatteunderlag väntas växa i takt med att ekonomin återhämtar sig och arbetslösheten minskar. Detta skapar utrymme för en fortsatt ökning av sysselsättningen 2015. Arbetade timmar ökar starkt i tjänstebranscherna Antalet arbetade timmar i hela ekonomin bedöms öka något snabbare än sysselsättningen 2014 (se diagram 3.11 och tabell 3.4), vilket medför att medelarbetstiden ökar något. Ökningen av antalet arbetade timmar drivs, liksom sysselsättningen, av en positiv utveckling i tjänstebranscherna samt i stat, kommun och landsting. förväntas det totala antalet timmar öka i en något lägre takt, vilket beror på att timmarna i stat, kommun och landsting utvecklas svagare än föregående år. I näringslivet förväntas timmarna öka i samma takt 2014 och 2015. 38 De sysselsatta i kommunerna och landstingen utgör av de offentligt sysselsatta. Diagram 3.11 BNP, arbetade timmar och sysselsatta 1995– 2015 Anm.: Kalenderkorrigerade data för BNP och arbetade timmar. Källor: , och egna beräkningar. Diagram 3.12 Arbetskraften och arbetskraftsdeltagande –2015 Antal i arbetskraften (vänster skala) Arbetskraftsdeltagande (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Länkad data från (2001–2005) och (1990–2000). Källor: , och egna beräkningar. Lägre tillväxt i arbetskraften Arbetskraften har ökat starkt (se diagram 3.12). Det beror delvis på att befolkningen i arbetsför ålder har ökat, men också på att en större andel av befolkningen deltar i arbetskraften, dvs. arbetskraftsdeltagandet har stigit. I synnerhet har arbetsmarknadsdeltagandet bland kvinnor stigit 2010–2013. I regel sjunker arbetskraftsdeltagandet när konjunkturen, och utsikterna att hitta ett arbete, försämras. Under finanskrisen och den efterföljande lågkonjunkturen 2009–2013 har arbetskraftsdeltagandet dock inte minskat i samma grad som under tidigare lågkonjunkturer. är arbetskraftsdeltagandet på samma nivå som under högkonjunkturerna 2001 och 2007 (se diagram 3.12). En viktig förklaring till det ökade arbetskraftsdeltagandet är att regeringens utbudsstimulerande reformer, framför allt jobbskatteavdraget, har ökat drivkrafterna att arbeta.