prop · H103228d2 · 2014-05-12 00:00:00 — Institut som har inrättats och finansieras av åtminstone en central eller regional regering i en medlemsstat får genom un dantag från punkt 5 tillämpa de behandlingar som anges i punkterna 2 och 3 även på kredit- och likviditetsfaciliteter som tillhandahålls institut med det enda syftet att direkt eller indirekt finansiera subventionerade lån som kan hänföras till de exponeringsklasser som avses i de punkterna. Om sådana sub ventionerade lån beviljas via ett annat institut som förmedlare (pass through-lån), får symmetriska in- och utflöden tillämpas av instituten, genom undantag från artikel 425.2 d. Sådana subventionerade lån ska endast vara tillgängliga för personer som inte är finansiella kunder på icke konkurrensutsatt och icke vinstdrivande grund i syfte att främja offentliga politiska mål för unionen och/eller den centrala eller regionala regeringen i medlemsstaten. Det ska endast vara möjligt att utnyttja sådana faciliteter efter en rimligen förväntad begäran om ett subventio nerat lån och upp till beloppet för en sådan begäran, kopplat till en resulterande rapport om användningen av de utbetalade medlen. 1.Instituten ska rapportera sina likviditetsinflöden. De max imala likviditetsinflödena ska vara likviditetsinflödena begrän sade till av likviditetsutflödena. Instituten får undanta lik viditetsinflöden från insättningar som görs hos andra institut och som är kvalificerade för de behandlingar som anges i ar tikel 113.6 och 113.7 från denna gräns. Instituten får från denna begränsning undanta likviditetsinflöden från fordringar på låntagare och investerare i obligationer säkerställda med pan trätt som finansieras genom sådana obligationer som omfattas av artikel 129.4, 129.5 eller 129.6 eller obligationer som avses i artikel 52.4 i direktiv /65/EG. Instituten får undanta inflö den från subventionerade lån som institutet har förmedlat (pass through-lån). Med förbehåll för ett förhandsgodkännande från den behöriga myndighet som är ansvarig för den individuella övervakningen, får institutet helt eller delvis undanta inflöden där insättaren är ett moder- eller dotterinstitut till institutet eller ett annat dotterföretag till samma moderföretag eller knuten till institutet genom ett förhållande i den mening som avses i ar tikel 12.1 i direktiv /349/EEG. 2.Likviditetsinflödena ska mätas under de närmaste 30 da garna. De ska endast omfatta avtalsenliga inflöden från expone ringar som inte har förfallit för vilka institutet inte har något skäl att förvänta sig betalningsunderlåtenhet inom 30-dagars perioden. Likviditetsinflödena ska rapporteras i sin helhet, med följande likviditetsinflöden rapporterade separat: a)Fordringar på kunder som inte är finansiella kunder för betalning av kapitalbelopp ska räknas ned av värdet eller av de avtalsenliga förpliktelserna gentemot dessa kunder om att förlänga finansieringen, beroende på vilket värde som är högst. Detta ska inte tillämpas på fordringar från utlåning mot säkerhet och kapitalmarknadsdrivna trans aktioner i enlighet med definitionen i artikel 192.3, där säkerhet har ställts i form av likvida tillgångar i enlighet med artikel 416 enligt led d i denna punkt. Med avvikelse från första stycket i denna punkt får de in stitut som har erhållit en utfästelse enligt artikel 424.6 om att de ska betala ut ett subventionerat lån till en slutlig mottagare beakta ett likviditetsinflöde upp till det belopp som motsvarar det utflöde som de tillämpar på den mot svarande förpliktelse att bevilja sådana subventionerade lån. b)Fordringar från handelsfinansieringstransaktioner enligt arti kel 162.3 andra stycket b med upp till 30 dagars återstående löptid ska till fullo beaktas som inflöden. c)Tillgångar med obestämt slutdatum för avtalet ska beaktas med ett 20-procentigt inflöde, förutsatt att banken enligt avtalet har rätt att ta ut och begära betalning . d)Fordringar från utlåning mot säkerhet och kapitalmarknads drivna transaktioner i enlighet med definitionen i arti kel 192.3, där säkerhet har ställts i form av likvida tillgångar i enlighet med artikel 416.1, ska inte beaktas upp till netto värdet med hänsyn för nedsättningar av de likvida tillgång arna och ska beaktas till fullo för den återstående fordran. e)Fordringar som det institut som är skyldigt dessa belopp behandlar i enlighet med artikel 422.3 och 422.4 ska multi pliceras med ett motsvarande symmetriskt inflöde. f)Fordringar från positioner i större aktieindexinstrument, för utsatt att det inte sker någon dubbelräkning med likvida tillgångar. g)Alla outnyttjade kredit- eller likviditetsfaciliteter och andra eventuella erhållna förpliktelser ska inte beaktas. 3.Förväntade likviditetsutflöden och likviditetsinflöden inom 30-dagarsperioden till följd av de avtal som förtecknas i bilaga II ska avspeglas på nettobasis över motparterna och multipliceras av ett nettoinflöde. Med nettobasis avses också netto efter säkerhet som ska tas emot och som kan klassificeras som likvida tillgångar enligt artikel 416. 4.De behöriga myndigheterna får genom undantag från punkt ge institutet tillstånd att tillämpa ett högre likviditets inflöde från fall till fall för kredit- och likviditetsfaciliteter, när samtliga följande villkor är uppfyllda: a)Det finns skäl att förvänta sig ett högre likviditetsinflöde, även när insättaren befinner sig i en kombinerad marknads stress och idiosynkratisk stress. Europeiska unionens officiella tidning L 176/251 b)Motparten är ett moder- eller dotterinstitut till institutet eller ett annat dotterföretag till samma moderföretag eller knuten till institutet genom ett förhållande i den mening som avses i artikel 12.1 i direktiv /349/EEG eller medlem i samma institutionella skyddssystem som avses i artikel 113.7 i denna förordning eller det centrala institutet eller en medlem i ett nätverk som omfattas av det undantag som avses i artikel 10 i denna förordning. c)Ett motsvarande symmetriskt eller mer konservativt likvidi tetsutflöde tillämpas av motparten med avvikelse från artik larna 422, 423 och 424. d)Institutet och motparten ska vara etablerade i samma med lemsstat. 5.De behöriga myndigheterna får göra undantag från vill koret i punkt 4 d, om artikel 20.1 b tillämpas. I så fall ska ytterligare objektiva kriterier i enlighet med den delegerade akt som avses i artikel 460 uppfyllas. Om ett sådant högre likvidi tetsutflöde får tillämpas, ska de behöriga myndigheterna infor mera om resultatet av den process som avses i artikel 20.1 b. De behöriga myndigheterna ska regelbundet kontrollera att villkoren för sådana högre likviditetsutflöden är uppfyllda. 6.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn i syfte att ytterligare specificera de ytterligare objektiva kriterier som avses i punkt 5. ska översända dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen enast . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. 7.Instituten ska inte rapportera inflöden från någon av de likvida tillgångar som rapporteras i enlighet med artikel 416, med undantag för fordringar på tillgångar som inte avspeglas i tillgångens marknadsvärde. 8.Institutet ska inte rapportera inflöden från nyingångna skyldigheter. 9.Instituten ska endast beakta likviditetsinflöden som ska tas emot tredjeländer med överföringsbegränsningar eller som är denominerade i icke-konvertibla valutor i den mån de motsvarar utflöden i det berörda tredjelandet respektive den berörda valu tan. Uppdatering av framtida likviditetskrav När kommissionen har antagit en delegerad aklt för att specifi cera likviditetskraven i enlighet med artikel 460, får ut arbeta ett förslag till tekniska standarder för genomförande för att specificera villkoren i artikel 421.1, 422, med undantag av punkterna 8, 9 och 10 i den artikeln, och artikel 424 för att beakta internationellt överenskomna standarder. Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. RAPPORTERING OM STABIL FINANSIERING Poster som ger stabil finansiering Instituten ska i enlighet med rapporteringskraven i arti kel 415.1 och de enhetliga rapporteringsformaten som avses i artikel 415.3 till de behöriga myndigheterna rapportera följande poster och deras komponenter för att möjliggöra en bedömning av tillgängligheten till stabil finansiering: a)Följande kapitalbas, om lämpligt med avräkning av i)primärkapitalinstrument, ii)supplementärkapitalinstrument, iii)andra preferensaktier och kapitalinstrument utöver tillåtet supplementärkapitalbelopp med en effektiv löptid . b)Följande skulder, som inte ingår i led a: i)Inlåning från allmänheten vilka är kvalificerade för den behandling som anges i artikel 421.1. ii)Inlåning från allmänheten vilka är kvalificerade för den behandling som anges i artikel 421.2. iii)Insättningar som är kvalificerade för den behandling som anges i artikel 422.3 och 422.4. iv)Av de insättningarsom avses i led iii, de som omfattas av ett system för insättningsgaranti i enlighet med di rektiv 94/19/EG eller ett motsvarande system för insätt ningsgaranti i ett tredjeland och insättningsgarantier i enlighet med artikel 421.2. L 176/252 Europeiska unionens officiella tidning v)Av de insättningar som avses i led iii, de som omfattas av artikel 422.3 b. vi)Av de insättningar som avses i led iii, de som omfattas av artikel 422.3 d. vii)Insatta belopp som inte omfattas av led i, ii eller iii, om de inte har satts in av finansiella kunder. viii)All finansiering från finansiella kunder. ix)Separat från belopp som omfattas av led vii respektive viii, finansiering från utlåning mot säkerhet och kapital marknadsrelaterade transaktioner enligt definitionen i artikel 192.3, vilken är säkrad med tillgångar som skulle vara kva lificerade som likvida tillgångar i enlighet med arti kel 416, vilken är säkrad med andra tillgångar. x)Skulder som uppstår till följd av emitterade värdepapper som är kvalificerade för den behandling som anges i artikel 129.4 eller 129.5 eller i enlighet med artikel 52.4 idirektiv /65/EG. xi)Följande andra skulder som härrör från emitterade vär depapper som inte omfattas av led a: Skulder som härrör från emitterade värdepapper med en effektiv löptid . Skulder som härrör från emitterade värdepapper med en effektiv löptid på mindre än . xii)Alla övriga skulder. 2.I tillämpliga fall ska alla poster redovisas under följande fem kategorier efter tidigaste förfallodag och det tidigaste datum då de enligt avtalet kan bli föremål för begäran om utbetalning: Poster som kräver stabil finansiering Följande poster ska, såvida de inte dras från kapitalbasen, rapporteras separat till de behöriga myndigheterna för att möj liggöra en bedömning av behovet av stabil finansiering: a)vilken är säkrad med tillgångar som skulle vara kvalificerade som likvida tillgångar i enlighet med artikel 416, b)Följande värdepapper och penningmarknadsinstrument som inte omfattas av led a: i)Tillgångar som är kvalificerade för kreditnivå 1 enligt artikel 122. ii)Tillgångar som är kvalificerade för kreditnivå 2 enligt artikel 122. iii)Övriga tillgångar. c)Aktierelaterade värdepapper från icke-finansiella enheter som är noterade i ett stort index på en erkänd börs. d)Andra aktierelaterade värdepapper. e)Guld. f)Andra ädelmetaller. g)Icke förlängningsbara lån och fordringar, och separat sådana icke förlängningsbara lån och fordringar för vilka låntagarna i)är andra fysiska personer än kommersiella enmansföre tagare och partnerskap, ii)är små och medelstora företag som kan hänföras till klassen hushållsexponeringar enligt schablonmetoden el ler internmetoden för kreditrisk eller till företag som omfattas av behandlingen i artikel 153.4, där den sam manlagda insättningen från kunden eller gruppen av kunder med inbördes anknytning är , iii)är suveräna stater, centralbanker och offentliga organ, iv)är andra kunder än finansiella kunder, vilka inte anges i leden i och ii, v)är finansiella kunder, vilka inte anges i leden i, ii och iii, varav separat sådana som är kreditinstitut och andra finansiella kunder. h)Icke förlängningsbara lån och fordringar enligt led g, varav separat sådana för vilka låntagarna i)har säkerhet som ställts genom kommersiella fastigheter, ii)har säkerhet som ställts genom bostadsfastigheter, iii)är finansierade på matchande löptider (pass through) via obligationer som är kvalificerade för den behandling som anges i artikel 129.4 eller 129.5 eller via obligationer i enlighet med artikel 52.4 i direktiv /65/EG. i)Derivatfordringar. j)Alla övriga tillgångar. k)Outnyttjade beviljade kreditfaciliteter av medelrisktyp eller av medel-lågrisktyp enligt bilaga I. Europeiska unionens officiella tidning L 176/253 I tillämpliga fall ska samtliga poster redovisas i de fem kategorier som beskrivs i artikel 427.2. 1.Institut ska beräkna sin bruttosoliditetsgrad i enlighet med den metod som anges i punkterna 2–11. 2.Bruttosoliditetsgraden ska beräknas som ett instituts ka pitalmått dividerat med institutets totala exponeringsmått och ska uttryckas i procent. Instituten ska beräkna bruttosoliditetsgraden som det enkla arit metiska medelvärdet av de månatliga bruttosoliditetsgraderna under ett kvartal. 3.Vid tillämpningen av punkt 2 ska kapitalmåttet vara pri märkapitalet. 4.Det totala exponeringsmåttet är summan av exponerings värdena för samtliga tillgångar och poster utanför balansräk ningen som inte dras av vid beräkningen av det kapitalmått som avses i punkt 3. I de fall instituten tar med enheter i den finansiella sektorn i vilka de har en väsentlig investering i enlighet med artikel 43 i sin konsolidering i enlighet med den tillämpliga redovisnings ramen men inte i sin konsolidering under tillsyn i enlighet med del ett avdelning II kapitel 2, ska de inte fastställa sitt expone ringsvärde för den väsentliga investeringen i enlighet med punkt 5 a i den här artikeln utan som det belopp som erhålls vid multiplicering av det belopp som fastställs i led a i detta stycka med den faktor som fastställs i led b i detta stycke: a)Summan av exponeringsvärdena för alla exponeringar för den enhet i finanssektorn där den väsentliga investeringen innehas. b)För alla institutets direkta, indirekta och syntetiska innehav av kärnprimärkapitalinstrument i enheten i den finansiella sektorn, summan av sådana poster som inte dragits av enligt artiklarna 47 och 48.1 b, delad med totalsumman av sådana poster. Instituten ska fastställa exponeringsvärdet i enlighet med följande principer: a)Exponeringsvärden för tillgångar, exklusive de kontrakt som förtecknas i bilaga II och kreditderivat, dvs. exponeringsvär den i enlighet med första meningen i artikel 111.1. b)Förvärvade fysiska eller finansiella säkerheter, garantier eller kreditriskreduceringar ska inte användas för att reducera ex poneringsvärdet för tillgångar. c)Lån ska inte nettas mot insättningar. Instituten ska fastställa exponeringsvärden för de poster som förtecknas i bilaga II och för kreditderivat, inklusive sådana som är poster utanför balansräkningen, i enlighet med den metod som anges i artikel 274. När instituten fastställer exponeringsvärdet för de kontrakt som förtecknas i bilaga II och för kreditderivat ska de ta hänsyn till effekterna av avtal om novation och andra nettningsavtal, utom avtal om produktövergripande nettning, i enlighet med arti kel 295. 7.Med avvikelse från punkt 6 får instituten endast använda den metod som anges i artikel 275 för att fastställa expone ringsvärdet för kontrakt som förtecknas i bilaga II.1 och II.2, om de också använder denna metod för att fastställa expone ringsvärdet för dessa kontrakt i syfte att uppfylla de kapitalbas krav som anges i artikel 92. 8.Instituten ska, när de fastställer den möjliga framtida kre ditexponeringen för kreditderivat tillämpa de principer som fast ställs i artikel 299.2 på alla sina kreditderivat, inte bara på dem som hänförs till handelslagret. 9.Institut ska fastställa exponeringsvärden för utlåning eller inlåning av repor, värdepapper eller råvaror, transaktioner med lång avvecklingscykel och marginallånetransaktioner, inklusive sådana som är poster utanför balansräkningen, i enlighet med artikel 220.1-220.3 och artikel 222, och ska beakta verkning arna av ramavtal om nettning, utom avtal om produktövergri pande nettning, i enlighet med artikel 206. 10.Instituten ska fastställa exponeringsvärdet för poster utanför balansräkningen i enlighet med artikel 111.1, utom för de poster som avses i punkterna 6 och 9 i den här artikeln, med följande ändringar av de konverteringsfaktorer som anges i den artikeln: a)De konverteringsfaktorer som ska tillämpas på det nominella värdet för outnyttjade kreditmöjligheter som kan återtas när som helst utan föregående avisering, vilka avses i bilaga I.4 a och b, ska vara . L 176/254 Europeiska unionens officiella tidning b)Konverteringsfaktorn för poster utanför balansräkningen re laterade till handelsfinansiering av medel- eller lågrisktyp enligt bilaga I.3 a och till poster utanför balansräkningen relaterade till statsstödda exporkrediter enligt bilaga I.3 b ska vara . c)Konverteringsfaktorn för poster utanför balansräkningen re laterade till handelsfinansiering av medelrisktyp enligt bilaga I punkt 2 a och b (i) och till poster utanför balansräkningen relaterade till statsstödda exportkrediter enligt bilaga I punkt 2 b ii ska vara . d)Konverteringsfaktorn för alla andra poster utanför balansräk ningen som förtecknas i bilaga I ska vara . Om förvaltningstillgångar enligt nationell god redovis ningssed ska redovisas i balansräkningen i enlighet med arti kel 10 i direktiv /635/EEG, får dessa tillgångar tas bort från det sammanlagda exponeringsmåttet för bruttosoliditetsgraden, under förutsättning att de uppfyller de kriterier för icke upp tagande i balansräkningen som fastställs i IAS (Internationel Accounting Standard) 39 i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002 och i tillämpliga fall de kriterier för icke-konsoli dering som fastställs i IFRS (International Financial Reporting Standard) 10 i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002. Instituten ska överlämna all nödvändig information om bruttosoliditetsgraden och dess komponenter i enlighet med artikel 429 till de behöriga myndigheterna. De behöriga myn digheterna ska ta hänsyn till denna information, när de gör den tillsynsbedömning som avses i artikel 97 i direktiv /36/EU. Instituten ska också överlämna all nödvändig information för utarbetande av de rapporter som avses i artikel 511 till de behöriga myndigheterna. De behöriga myndigheterna ska på begäran överlämna den in formation som de har fått från instituten till för att under lätta den granskning som avses i artikel 511. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för ge nomförande i syfte att fastställa den enhetliga rapporteringsmal len, instruktioner om hur ska användas, frekvens och tidpunkter för rapporteringen samt it-lösningar, i enlighet med de rapporteringskrav som anges i punkt 1. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn för kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. 1.Instituten ska offentliggöra den information som fastställs iavdelning II i enlighet med bestämmelserna i artikel 432. 2.Tillstånd från de behöriga myndigheterna i enlighet med del tre om att använda de instrument och metoder som avses i avdelning III ska beviljas under förutsättning att instituten of fentliggör de uppgifter som anges där. 3.Instituten ska anta en formell policy för uppfyllandet av upplysningskraven i denna del och ha utarbetade riktlinjer för bedömningen av huruvida deras information är tillfredsställan de, även i fråga om kontroll och frekvens. Instituten ska även ha riktlinjer för bedömningen av om de upplysningar de meddelar ger marknadsaktörerna en heltäckande bild av deras riskprofiler. Om upplysningarna inte ger en sådan heltäckande bild, ska instituten offentliggöra den information som är nödvändig ut över vad som krävs i enlighet med punkt 1. De ska dock endast vara skyldiga att offentliggöra väsentliga upplysningar som inte utgör företagshemligheter eller konfidentiell information i enlig het med artikel 432. Institut ska på begäran förklara sina beslut om riskklas sificering för små och medelstora företag och andra företag som ansöker om lån och på begäran göra detta i skriftlig form. Institutens administrativa kostnader för detta ska stå i propor tion till lånets storlek. Icke väsentliga upplysningar, företagshemligheter eller konfidentiell information Instituten får utelämna en eller flera av de upplysningar som förtecknas i avdelning II, om den information som till handahålls genom sådana upplysningar inte anses vara väsentlig, med undantag för de upplysningar som föreskrivs i artiklarna 435.2 c, 437 och 450. Upplysningar ska anses väsentliga vid lämnande av upplysning ar, om ett utelämnande eller en förvrängning av dem skulle kunna förändra eller påverka en användares bedömning eller beslut, om denne förlitar sig på informationen för att fatta ekonomiska beslut. Europeiska unionens officiella tidning L 176/255 ska i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010 utfärda riktlinjer för hur instituten ska bedöma väsentlighet i förhållande till upplysningskraven i avdelning II. Instituten får också utelämna en eller flera av de uppgifter som ingår i de upplysningar som förtecknas i avdelningarna II och III, om dessa uppgifter omfattar information som betraktas som företagshemligheter eller konfidentiell information i enlig het med andra och tredje stycket, med undantag för de upp lysningar som föreskrivs i artiklarna 437 och 450. Upplysningar ska betraktas som ett instituts egendom, om of fentliggörande av dem för allmänheten skulle undergräva insti tutets konkurrensställning. Det kan gälla upplysningar om pro dukter eller system, som, om de spreds till konkurrenterna, skulle göra att institutets investeringar i dem blir mindre vär defulla. Upplysningar ska betraktas som konfidentiella, om det finns förpliktelser gentemot kunder eller andra motpartsförbindelser, som gör att institutet måste behandla upplysningarna konfiden tiellt. ska i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010 utfärda riktlinjer för hur instituten ska bedöma företagshemligheter och kon fidentialitet i förhållande till upplysningskraven i avdelningarna 3.I de undantagsfall som avses i punkt 2 ska instituten i fråga i sin information ange att specifik information inte offent liggörs och skälet till detta samt offentliggöra mer allmänna upplysningar om det som informationskravet gäller, förutom i de fall denna specifika information ska betraktas som företags intern eller konfidentiell information. 4.Punkterna 1, 2 och 3 ska inte påverka räckvidden för ansvaret för underlåtenhet att lämna väsentliga upplysningar. Instituten ska offentliggöra de upplysningar som krävs enligt denna del minst . Årliga upplysningar ska offentliggöras i samband med årsredo visningen. Instituten ska bedöma om det finns anledning att offentliggöra vissa eller alla upplysningar oftare än en gång mot bak grund av verksamhetens särdrag, till exempel verksamhetens omfattning, verksamhetens slag, närvaro i olika länder, engage mang i olika ekonomiska sektorer och deltagande på interna finansiella marknader och i betalnings-, avvecklings- och clearingsystem. Vid denna bedömning ska det särskilt beaktas, om det är nödvändigt att oftare lämna sådana upplysningar som anges i artikel 437 och artikel 438 c–f och sådana som gäller riskexponeringar och andra poster som är föremål för snabba förändringar. ska i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010 utfärda riktlinjer för institutens bedömning av upplysningsfrekvensen vad gäller avdelningarna II och III.