prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — Fondens sammanlagda behållning var inklusive fakturerade garantiavgifter för de tre första kvartalen 2013. Då inkluderas försäljningslikviden för de Nordeaaktier som tidigare ingick i fonden. Försäljningen genomfördes i två omgångar och inbringade 10 respektive till fonden. Aktierna fanns i fonden på grund av att staten 2009 deltog i Nordea AB:s nyemission genom kapitaltillskottsprogrammet. Deltagandet i nyemissionen finansierades med medel ur stabilitetsfonden och därför fördes likviden också tillbaka dit vid försäljning. Diagram 5.5 Stabilitetsfondens utveckling över tiden Stabilitetfondensstorlek(vänsteraxel) AndelavBNP(högeraxel) Källor: , och 5.4Samlad analys av statens risker Regeringen har gett i uppdrag att, i samverkan med EKN, CSN, Sida, och övriga berörda myndigheter, göra en samlad riskanalys av statens garanti- och utlåningsportfölj (dnr Fi2010/5311). Därmed ökar insynen i och kunskapen om riskerna i portföljen. Det skapar i sin tur bättre förutsättningar för en ändamålsenlig riskhantering och på marginalen lägre upplåningskostnader för staten. Uppdraget redovisas i en särskild rapport. Analysen omfattar dels den ordinarie portföljen (garantier och lån till framför allt företag och privatpersoner), dels statens åtaganden i den finansiella sektorn. Nedan följer de väsentligaste slutsatserna från den senaste rapporten och utlåning – en riskanalys som lämnades till regeringen (dnr Fi2014/999). 5.4.3Åtaganden i den finansiella sektorn Den finansiella sektorn analyseras separat eftersom det på detta område är tydligt att staten har både explicita och implicita åtaganden att ta hänsyn till. bedömer att de underliggande belopp som i realiteten skulle kunna infrias utifrån statens explicita åtaganden är betydligt mindre än de utestående garantierna. Det beror på att allvarliga problem i stället behöver åtgärdas utifrån statens implicita åtagande att värna den finansiella stabiliteten. En viktig slutsats är därmed att riskanalysen 5.4.1Kreditrisk – den ordinarie portföljen gällande statens åtaganden i den finansiella bedömer att risken för större samlade kreditförluster som beror på den ordinarie portföljens sammansättning är låg. Portföljen är överlag väl diversifierad och de fåtal koncentrationer som ändå finns bedöms inte utgöra någon betydande risk. Vad som framför allt skulle kunna leda till större samlade förluster i den ordinarie portföljen är allvarliga ekonomiska kriser med stor spridningseffekt. Denna systematiska risk är dock inte unik för statens garanti- och utlåningsverksamhet. Troligtvis skulle sådana scenarion innebära andra utgiftsökningar och inkomstbortfall med betydligt större påverkan på statens finansiella ställning. 5.4.2Likviditetsrisk – den ordinarie portföljen Statens likviditetsförvaltning är anpassad till högre belopp och ett större behov av flexibilitet än vad som rimligen krävs med anledning av utfärdade garantier och låneutfästelser. Potentiella fördyringar av statens upplåningskostnad är också isolerade till specifika utbetalningar, som effekten skulle vara begränsad . De likviditetsrisker som är förknippade med stora och snabba utbetalningar med hänsyn till åtagandena i den ordinarie portföljen bedöms därför vara små. sektorn bör ha sitt huvudsakliga fokus på de implicita åtgärder som staten vidtar om det råder, eller riskerar att inträffa, en krissituation. Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU 6 Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU I detta avsnitt lämnar regeringen ett intygande avseende EU-medel under delad förvaltning mellan Europeiska kommissionen och . I avsnittet redogörs även för Europeiska revisionsrättens granskningar avseende kommissionens genomförande av budgeten 2012. Avsnitten 6.1–6.4 lämnas även till kommissionen och till revisionsrätten. Av den anledningen innehåller avsnittet en redogörelse för dels den svenska förvaltningsmodellen, dels en kort beskrivning av de redovisningsprinciper som tillämpas i årsredovisningen för staten. I avsnitt 6.6 redovisas samtliga avgifter till och bidrag från EU samt medel som tas emot direkt från kommissionen av svenska myndigheter och inte redovisas mot inkomsttitlar och anslag på statens budget. samt de fonder och andelar i bolag som myndigheterna innehar. avgift till EU och återflödet från EU-budgeten redovisas i såväl budgetens inkomsttitlar och anslag som i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna i årsredovisningen för staten. Regeringen har i hög grad delegerat beslutsfattandet avseende genomförandet av EU-program till förvaltningsmyndigheterna som är regeringens organ för att verkställa den fastlagda politiken. och regeringen beslutar om inriktningen och förutsättningarna för den statliga verksamheten och vilka verksamhets- och ansvarsområden som tilldelas myndigheterna. Myndigheterna har sedan långtgående befogenheter i sitt dagliga och operativa arbete. Det är dock regeringens uppgift att styra myndigheterna och försäkra sig om att myndigheterna fullgör sitt verksamhetsansvar. 6.1Redovisningsskyldighet för EU- medel i den svenska statsförvaltningen Regeringen är inför ansvarig för hur den styr riket. Regeringen är redovisningsskyldig inför för statens medel och övriga tillgångar som står till dess disposition. Regeringen lämnar en årsredovisning för staten till . Årsredovisningen innehåller bl.a. utfallet på budgetens inkomsttitlar och anslag, konsoliderade resultat- och balansräkningar samt finansieringsanalys avseende samtliga statliga myndigheter, inklusive affärsverken, under och regeringen 6.1.1Innehållet i regeringens intygande avseende EU-medel Regeringens intygande avseende EU- medel omfattar de EU-medel som hänförs till den fleråriga budgetramen 2007–2013. Intygandet innehåller en årlig räkenskapssammanställning över medel mottagna från EU:s budget samt en redogörelse för hur dessa medel har använts. Med EU-medel avses i detta sammanhang de medel som förvaltas inom ramen för delad förvaltning mellan medlemsstaten och kommissionen. Medlen redovisas på budgetens anslag och inkomsttitlar. Intygandet, som ingår som en del i årsredovisningen för staten, överlämnas till , med kopia till kommissionen och revisionsrätten. I intygandet bedömer regeringen huruvida EU-räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande samt intygar att det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. Räkenskaperna som ligger till grund för sammanställningen är upprättade enligt god redovisningssed och har varit föremål för granskning. Regeringens intygande baseras även på ramverket för intern styrning och kontroll. Genom ramverket ställer regeringen krav på att ansvariga myndigheter lämnar en försäkran vilken möjliggör för regeringen att utfärda ett nationellt intygande. Regeringens intygande syftar till att öka insyn i hur fullgör sitt förvaltningsansvar och hur tilldelade EU-medel används. medför intygandet krav på den interna styrningen och kontrollen hos de myndigheter som ansvarar för att förvalta medlen. Regeringens övergripande ambition är att säkerställa ett effektivt förvaltnings- och kontrollsystem kring EU-medlen i syfte att med rimlig säkerhet garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. 6.1.2Ramverket för intern styrning och kontroll En god intern styrning och kontroll ger myndighetens ledning förutsättningar att driva verksamheten på ett effektivt sätt och uppnå önskat resultat. Inom det ekonomiadministrativa området kan brister och ofullständigheter i redovisningen, ekonomiska rapporter och beslutsunderlag motverkas. Med en god intern styrning och kontroll kan både avsiktliga och oavsiktliga fel begränsas och oegentligheter och andra former av bedrägligt beteende undvikas. Samtliga svenska myndigheter som har ett förvaltande ansvar för EU-medel omfattas av ramverket för intern styrning och kontroll. utgörs av flera samverkande förordningar: –myndighetsförordningen (2007:515), –internrevisionsförordningen (2006:1228), –förordningen (2007:603) om internstyrning och kontroll och –förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. I myndighetsförordningen fastställs att myndighetens ledning ansvarar för att myndighetens verksamhet ska bedrivas effektivt, enligt gällande rätt och de förpliktelser som följer av medlemskap i unionen, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten hushållar väl med statens medel. För ett antal myndigheter har regeringen dessutom i instruktion föreskrivit att de ska inrätta internrevision och därmed omfattas av internrevisionsförordningen. Genom att inrätta internrevision på utpekade myndigheter kan regeringen med rimlig säkerhet förvissa sig om att regelverken implementeras ändamålsenligt och följs. I internrevisionens uppgifter ingår att granska och lämna förslag till förbättringar av myndighetens process för intern styrning och kontroll. Myndigheter som omfattas av internrevisionsförordningen omfattas även av förordningen om intern styrning och kontroll samt vissa särskilda bestämmelser i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Bestämmelserna i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag innebär att myndigheten i sin årsredovisning ska uttala sig huruvida myndighetens interna styrning och kontroll har varit betryggande samt att myndigheten ska upprätta delårsrapport. Räkenskapssammanställningen av EU-medel omfattar en resultaträkning, en balansräkning samt en kassamässig redovisning av utfall på anslag och inkomsttitlar. Genom medlemskapet i EU hanterar svenska myndigheter olika typer av medel från och till EU:s budget. De medel som erhåller i form av återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från och strukturfonder. får också stöd till transeuropeiska nätverk samt forsknings- och utbildningsprogram. För den senare bidragskategorin ligger dock ansvaret för att administrera och förvalta dessa medel på kommissionen och andra institutioner inom EU och inte på medlemsstaten. Det är enbart de medel som erhåller och förvaltar gemensamt med kommissionen som omfattas av regeringens intygande. Ett delat förvaltningsansvar innebär i korthet att kommissionen har det yttersta ansvaret för förvaltningen av EU:s budget men att medlemsstaten är ansvarig för att nationellt bygga upp ett förvaltnings- och kontrollsystem som garanterar en sund ekonomisk förvaltning av EU:s medel. De utbetalningar som gjorts avser enbart budgetramen 2007–2013. omfattar intygandet den svenska förvaltningen av jordbruksfonderna, strukturfonderna, fiskerifonden, integrationsfonden, flyktingfonden, återvändandefonden och gränsfonden. På de områden där det föreligger ett delat förvaltningsansvar mellan och kommissionen har totalt åtta myndigheter varit utsedda att förvalta medlen. Nedan redogörs för de olika fonderna. Stödet till jordbruket har för budgetramen 2007– 2013 bestått av två fonder – Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). () har varit ansvarigt utbetalningsställe för båda fonderna och har därmed haft det yttersta ansvaret för att dessa medel använts på ett korrekt och effektivt sätt. Attesterande organ har varit (). EGFJ har finansierat olika direktstöd till jordbrukare samt interventioner i syfte att stabilisera jordbruksmarknaden. EJFLU har finansierat insatser för att främja miljön och verkat för ökad konkurrenskraft och livskvalitet på landsbygden. I budgetramen –2013 har det funnits två strukturfonder – Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF). Strukturfonderna har finansierat åtgärder i syfte att minska de ekonomiska och sociala skillnaderna mellan regioner och invånare. I har ERUF varit uppdelad i åtta regionala program och fem territoriella program medan ESF har omfattats av ett nationellt program. För varje program har en förvaltande myndighet, en attesterande myndighet och en revisionsmyndighet utsetts. Den förvaltande myndigheten har haft ansvaret för att det operativa programmet förvaltats och genomförts på ett effektivt och korrekt sätt. Den förvaltande myndigheten har även betalat ut strukturfondsmedlen till de slutliga stödmottagarna. Den attesterande myndigheten har gjort en bedömning av om kostnaderna är stödberättigande och intygat till kommissionen att utgiftsdeklarationerna är korrekta. För ERUF har varit förvaltande och attesterande myndighet för åtta regionala program samt ett territoriellt program. För fyra territoriella program har Länsstyrelserna i , respektive varit förvaltande och attesterande myndigheter. För ESF har Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) varit förvaltande och attesterande myndighet. ESV har varit utsedd till att vara revisionsmyndighet för ESF och de ERUF-program som förvaltats i . Stödet till fiskerinäringen har för budgetramen 2007–2013 bestått av en fond – Europeiska fiskerifonden (EFF). har varit förvaltande och attesterande myndighet för fonden . ESV har varit utsedd till revisionsmyndighet. Ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar För att ge finansiellt stöd till asyl- och migrationspolitiken i EU har ett ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar inrättats under budgetramen 2007–2013 vilket har omfattat fyra olika fonder – Europeiska flyktingfonden (2008–2013), Europeiska fonden för de yttre gränserna (2007–2013), Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare (2007–2013) och Europeiska återvändandefonden (2008–2013). Fonderna har finansierat samarbetsprojekt för flyktingmottagning, gränskontroll, integration och återvändande. har varit utsedd till ansvarig myndighet för att sköta de nationella insatser som fått stöd från flyktingfonden samt återvändandefonden i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning och principen om en sund ekonomisk förvaltning. Svenska har varit utsedd till ansvarig myndighet för integrationsfonden och för gränsfonden. ESV har varit utsedd till att vara revisionsmyndighet för samtliga fonder inom ramprogrammet. Räkenskapssammanställningen består av en resultaträkning, en balansräkning samt en kassamässig redovisning av de flöden på statens budget som avser medel med delat förvaltningsansvar avseende budgetramen 2007–2013. Dessa medel bruttoredovisas på statens budget. Sammanställningen bygger på uppgifter som lämnats av de förvaltande myndigheterna. Uppgifterna har stämts av mot dessa myndigheters årsredovisningar. Redovisningsprinciperna för dessa medel är därmed desamma som de som gäller för årsredovisningen för staten i övrigt när det gäller kostnader, intäkter, fordringar och skulder samt utgifter och inkomster på statens budget. Principerna kan i fråga om dessa medel sammanfattas på följande sätt. I resultaträkningen redovisas kostnader och intäkter, dvs. medlen redovisas det år de är hänförliga till. Kostnaderna avser huvudsakligen transfereringar till olika stödberättigande ändamål, som periodiseras i den mån berörd myndighet bedömt dem tydligt hänförliga till . När sammanfaller med betalningstidpunkten, eller om utgiften inte tydligt kan hänföras till , redovisas de vid utbetalningstillfället. En intäkt som bedöms som säker redovisas i samband med att den transferering som ska finansieras med medlen betalas ut. Annars redovisas den i den period då den bedöms som säker. På balansräkningens tillgångssida redovisas en fordran eller periodavgränsningspost i fråga om en intäkt för vilken betalning ännu inte har mottagits. För en mottagen betalning som avser en senare period eller som bedöms komma att behöva återbetalas, redovisas en skuld eller periodavgränsningspost på balansräkningens skuldsida. Skillnaden mellan fordran eller skuld och periodavgränsningspost är vanligen att om anspråk på betalning ställts redovisas en fordran respektive skuld, annars redovisas en periodavgränsningspost. Utgifter på statens budget som finansieras från EU-budgeten avser i allt väsentligt transfereringar. Dessa redovisas mot anslag det år betalning sker. Undantag gäller för mindre belopp som avser förvaltningskostnader, vilka redovisas mot anslag det år som kostnaderna hänför sig till. Inkomsterna på statens budget avser bidrag från EU. De redovisas mot inkomsttitel på statens budget det år betalning sker. Resultaträkningen visar i sammandrag återflödet från EU-budgeten och dess användning. Tabell 6.1 Resultaträkning avseende fleråriga budgetramen 2007–2013 Intäkter av bidrag från EU -Europeiska regionala utvecklingsfonden -Europeiska flykting- och -Europeiska fonden för integration av Summa intäkter av bidrag från EU m.m. -Kostnader för personal -Kostnader för lokaler -Europeiska regionala utvecklingsfonden -Europeiska flykting- och -Europeiska fonden för integration av Intäkter – återflöde från EU-budgeten De intäkter som redovisas 2013 avser till största delen medel från jordbruksfonderna för finansiering av gårdsstöd och landsbygdsutveckling. avser gårdsstöd och resterande del avser främst landsbygdsutveckling. Intäkterna avseende jordbruksstöd har minskat med jämfört med . och till en mindre del i redovisar intäkter på från regionala utvecklingsfonden och Svenska redovisar intäkter på från socialfonden respektive från integrationsfonden. redovisar från flyktingfonden och återvändandefonden. Kostnader – användningen av de medel som erhållits från EU-budgeten Av bidragskostnader utgörs huvuddelen av bidrag som finansieras med EU- medel. Av totalt utgör gårdsstöd och utgör medel från EJFLU. och i redovisar lämnade bidrag finansierade från regionala utvecklingsfonden med . Svenska utbetalningar av bidrag finansierade från ESF uppgår till . redovisar lämnade bidrag finansierade från flyktingrespektive återvändandefonden med . Sammantaget har bidrag finansierade med EU- medel minskat med jämfört med . Balansräkningen visar i sammandrag fordringar och skulder avseende medel från EU-budgeten. Tabell 6.2 Balansräkning avseende fleråriga budgetramen 2007–2013 Summa kapital och skulder Fordringarna avser främst fordringar på EGFJ för gårdsstöd utbetalat med sammanlagt och fordran avseende landsbygdsstöd med . och av i med . Skulderna avser främst oförbrukade bidrag i form av förskott från EJFLU på , förskott från flyktingfonden på och förskott från återvändandefonden på . 6.2.4Redovisning på statens budget – kassamässig redovisning I tabell 6.3 redovisas årets utfall på anslag och inkomsttitlar avseende den fleråriga budgetramen 2007–2013. Tabell 6.3 Utfall på anslag och inkomsttitlar fleråriga budgetramen 2007–2013 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Europeiska socialfonden m.m. för Intervention för jordbruksprodukter m.m. strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Övriga bidrag från Europeiska Bidrag från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling –2013 Bidrag från Europeiska fiskefonden Bidrag från Europeiska regionala Bidrag från Europeiska socialfonden Övriga bidrag från EU Utgifterna på anslag avser i första hand gårdsstöd samt åtgärder för landsbygdens miljö och struktur som redovisas av . Även utgifterna för intervention och exportbidrag och strukturstöd till fisket m.m. redovisas av . Bland övriga utgifter är det i första hand som redovisar stöd från ERUF. Svenska redovisar stöd från ESF och integrationsfonden. redovisar stöd från flyktingfonden och återvändandefonden. Inkomsterna avser främst gårdsstöd och förskotterade medel från EJFLU som liksom övriga jordbruksstöd ovan redovisas av . Bidrag från ERUF redovisas av och i . På inkomsttitel Övriga bidrag från EU redovisar inkomster från flyktingfonden med och återvändandefonden . Svenska redovisar inkomster på från integrationsfonden. 6.3Bedömning av ansvariga myndigheter I detta avsnitt redogörs för de intyganden av räkenskaperna och bedömningar av den interna styrningen och kontrollen som ledningarna för de myndigheter som har ett förvaltande ansvar för EU-medel har lämnat i sina årsredovisningar. I avsnittet återges även resultaten av de iakttagelser som ESV och har gjort vid sina granskningar av aktuella program/fonder respektive myndigheters årsredovisningar. 6.3.1Intygande av räkenskaper och bedömning av intern styrning och kontroll Nedan följer en sammanställning av ansvariga myndigheters intyganden av räkenskaperna och bedömningar av den interna styrningen och kontrollen som myndigheternas ledningar gör i respektive årsredovisning. I årsredovisningen intygar ledning, dvs. generaldirektören, att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens eko- Vidare bedöms den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten vara betryggande. Förutom att lämnar en bedömning och ett intygande enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag utfärdar direktören för utbetalningsstället vid myndigheten en särskild förordning (EG) nr 1290/05 ingår som en del i de räkenskaper som kommissionen, och som därefter granskas av ESV. Av försäkran framgår att räkenskaperna ger en sann, fullständig och korrekt bild av utgifterna och intäkterna under räkenskapsåret. I synnerhet har alla skulder, förskott, säkerheter och lager registrerats i räkenskaperna, och alla inkomster som rör EGFJ och EJFLU har krediterats till rätt fonder. Vidare har ett system införts vid myndigheten som med rimlig säkerhet kan garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, inbegripet att bidragsansökningarna uppfyller krav för stödberättigande och, när det gäller EJFLU, att förfarandena för tilldelning av stöd förvaltas, kontrolleras och dokumenteras i enlighet med gemenskapsreglerna. Ansvariga myndighetsledningar vid , Svenska , Länsstyrelserna i , och intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Den interna styrningen och kontrollen vid myndigheterna bedöms vara betryggande. Generaldirektören för intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten bedöms vara betryggande. Ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar Ansvariga myndighetsledningar vid , Svenska och Rikspolis- styrelsen intygar att respektive årsredovisning ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. och Svenska bedömer vidare att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheterna är betryggande. anger i sin årsredovisning att det finns vissa brister avseende den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten. De angivna bristerna avser dock inte hantering av EU-medel. Regeringen har gett ESV i uppdrag att fungera som nationellt revisionsorgan för EU-medel i . ESV granskar de EU-program och fonder där ansvaret för den ekonomiska förvaltningen och genomförandet av kontroller är delat mellan svenska myndigheter och kommissionen. ESV lämnar för varje program/fond en årlig revisionsrapport och i anslutning till denna även ett revisionsutlåtande. I följande avsnitt redovisas de väsentligaste iakttagelserna från respektive program/fond. ESV:s bedömning grundar sig på genomfört revisionsarbete . Granskningsresultaten bedöms av kommissionen som acceptabla där fel i de underliggande transaktionerna understiger en gräns på . ESV är attesterande organ för EGFJ och EJFLU och har lämnat ett utlåtande per fond om räkenskapernas tillförlitlighet. Utlåtandet omfattar även den interna kontrollens effektivitet. ESV anser att redovisningarna för EGFJ och EJFLU är rättvisande och korrekta i alla väsentliga avseenden vad gäller de utgifter som belastat fonderna.