prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — Aktivering innebär att kostnader för köp av varor och tjänster förs bort från resultaträkningen och tas upp som investering i balansräkningen. aktiverade mindre än föregående år för investeringar i anläggningstillgångar i egen regi. I och med att aktiveringen var lägre ökade de totala driftkostnaderna hos med jämfört med föregående år. Försvarsmaktens kostnader för tjänster ökade i samband med att 2013 tog över verksamhet och personal från Försvarsmakten. Försvarsmaktens ökade kostnader för köp av varor beror i huvudsak på att beredskapsinventarier har utrangerats. Kostnaderna för inköp av material till lager minskade. Ökade kostnader för tjänster hos beror på den tillkommande verksamheten från Försvarsmakten. Även kostnader för varor ökade och avser i huvudsak marksystem. Det är framförallt kostnader för pansarterrängbilar och bandvagnar som ökade. Aktiveringarna hos myndigheterna i försvarssektorn har ökat jämfört med föregående år varav den största ökningen avser beredskapsinventarier hos . övriga driftkostnader för köp av tjänster minskade, vilket beror på att utvecklingskostnader för immateriella tillgångar som aktiveras var högre jämfört med föregående år. Myndighetens kostnader för köp av varor ökade och avser datorer och kringutrustning samt arbets- och skyddskläder. Den energi som köper eller säljer i form av balanskraft och reglerkraft, prissätts och avräknas mot respektive balansansvarigt företag. ökade såväl volym som genomsnittspris för köpt och såld balanskraft, vilket huvudsakligen förklarar kraftnäts ökade driftkostnader. Myndigheten för samhällsskydd och Under posten redovisas avskrivningar och nedskrivningar på anläggningstillgångar. avskrivningar ökade med och består till allra största delen av avskrivningar på väg- och järnvägsanläggningar (se noterna 18 och 19). Försvarsmaktens avskrivningar ökade med och avser främst beredskapsinventarier som stridsfordon, självgående pjäser, fartyg och båtar (se not 24). Resultat från andelar i hel- och delägda företag Resultat från andelar i företag med Övriga företag som redovisas av Summa resultat från andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Resultat från andelar i företag med Summa resultat från andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Resultat från andelar i hel- och delägda företag - totalt Resultat från andelar i företag med Resultat från andelar i företag med Med bestämmande statligt inflytande avses när statens ägarandel överstiger . Med väsentligt statligt inflytande avses när statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst . Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen enligt årsbokslut , utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultatandelarna minskade med jämfört med . priser och lägre dollarkurs påverkade resultatet negativt. Resultatet inkluderar avsättning för kostnader på relaterade till påverkan av gruvbrytning på samhällena , vilket var lägre än föregående år. Akademiska hus AB visade sämre resultat än föregående år. Försämringen förklaras främst av den positiva engångseffekten av lägre skattesats på uppskjuten skatt på under föregående år. Värdeförändringen på fastigheter var åter positiv och medförde en förbättring av resultatet med . försämrade resultatet med främst beroende på den positiva engångseffekten föregående år av sänkt bolagsskattesats på uppskjuten skatt. Skattenettot försämrades därför med . Detta uppvägs delvis av att värdeförändringen på skog förbättrades med . har oförändrat resultat trots engångseffekten föregående år av den sänkta bolagsskattesatsen som medförde en positiv effekt om . AB redovisade förbättrat resultat med . Det är främst orealiserade förluster av värdeförändringar på finansiella tillgångar och skulder samt derivat som medfört en förbättring av resultatet med . Räntenettot försämrades däremot med . förbättrade resultatet med , vilket främst beror på ett förbättrat nettoresultat av finansiella poster till verkligt värde. försämrade resultatet med , främst beroende på en positiv skattepåverkan med föregående år från försäljning av bolag. Detta utjämnades delvis av positiva värdeförändringar på fastigheter och finansiella instrument. Resultatandelen från Systembolaget ökade med . Andelen reducerades med respektive års betalda utdelning på 0,1 respektive , som i stället betraktas som skatteintäkt. denna omföring uppgick till 0,3 respektive . AB minskade resultatet med , vilket främst förklaras av minskad omsättning efter försäljning av två tredjedelar av stationsnätverket. Resultatet i uppgick till , vilket var en förbättring med . Resultatet behandlas inte som resultat från andelar i årsredovisningen för staten utan redovisas som skatteintäkt. Resultatet för som redovisas avser ett vilket är en förbättring med och utgörs främst av resultatandelen i Öresundsbrokonsortiet. Konsortiets resultat förbättrades med , framför allt p.g.a. positiva värdeförändringar. resultat redovisas inte som resultatandel så länge det egna kapitalet är negativt. resultat minskade med . Omsättningen minskade , främst beroende på sjunkande transportvolymer, vilket påverkade resultatet negativt. Resultatet från avvecklade verksamheter minskade med , vilket förklaras av försäljningen av rörelsen . Ersättningsmark i visade en försämring av resultatet med , vilket främst består av en skattekostnad på på försäljning av skogsmark till . Rapporteringen avser perioden kvartal 4 2012 till kvartal 3 nedskrivningar av immateriella och materiella anläggningstillgångar, med en ökning på , som försämrade resultatet. Stenkols- och gasdrivna anläggningar skrevs ned med , varav avser anläggningar i . Även övriga rörelseintäkter medförde en försämring av resultatet på . Rensat för jämförelsestörande poster uppgick resultatet till , vilket var oförändrat från föregående år. Ökad produktionsvolym och stigande elpriser förbättrade resultatet med . Kostnaderna för koldioxidutsläppsrätter och bränsle ökade med . Resultatandelen från TeliaSonera minskade med till . Realisationsvinster minskade med . Det höga utfallet kom främst från försäljning av andelar i ett intressebolag i . Nedskrivningar minskade med . Det högre beloppet 2012 bestod främst av nedskrivningar på verksamheter i och . Nordiska Investeringsbanken visade en försämrad resultatandel med . Detta är främst orsakat av ökade kostnader för kreditförluster. Resultatandelen för förbättrades med . Resultatet 2012 är för perioden januari t.o.m. oktober i samband med byte av räkenskapsår. Beloppet gäller perioden november t.o.m. oktober. Resultaten är därför inte jämförbara. En bidragande orsak till det förbättrade resultatet är att kostnaderna för omstrukturering minskade med . Ränteintäkter för förvaltning av Ränteintäkter avseende upplåning i Ränteintäkter avseende upplåning i Räntekostnader avseende upplåning i Räntekostnader avseende upplåning i Överkurs vid emission (netto) Intäktsförda, preskriberade obligationer Realiserade kursförändringar (netto) Provisioner till banker m.fl. Nettokostnad för förvaltning av Finansiella intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden redovisas av . De innefattar även intäkter respektive kostnader för skuldskötselåtgärder. uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutakursförändringar m.m.) till , vilket innebär att nettokostnaden minskade med . Det beror i huvudsak på att räntekostnaderna minskade med , som ränteintäkterna också minskade med . De realiserade valutakursförändringarna ökade med jämfört med som de orealiserade valutakursförändringarna minskade med . minskade kostnaden avseende realiserade kursförändringar med . Realisationsvinst försäljning av aktier Realisationsvinster för försäljning från aktieinnehavet i Nordea i Stabilitetsfonden uppgick till och försäljning från Kammarkollegiets försäljning av aktieinnehavet i . inlevererade överskott uppgick till . Centrala finansiella intäkter avser bl.a. räntor på studielån. redovisar främst räntor i skattekontosystemet. Kärnavfallsfondens intäkter omfattar huvudsakligen ränteintäkter för nominella placeringar. Utdelningar på aktier i redovisas både av och Kammarkollegiet. Den del som redovisas av uppgick till och har tillförts stabilitetsfonden. Den del som redovisas av Kammakollegiet uppgick till och har redovisats mot inkomsttitel. redovisar intäkter kopplade till repotransaktioner i förvaltningen av insättningsgarantifonden. De finansiella intäkterna hos utgörs bl.a. av ränteintäkter på långfristiga värdepappersinnehav samt på leasingtillgångar (lok, färjor och fordon i egen förvaltning). Aktivering av finansiella kostnader finansiella kostnader avser främst kursdifferenser samt beräknade och realiserade kursförluster för och skadefordringar. Minskningen hos beror på att verket rapporterade en finansiell avgift för som övriga finansiella kostnader. finansiella kostnader avser huvudsakligen valutakursförluster. finansiella kostnader avser ränteandel av pensionskostnader. I noten redovisas finansiella kostnader per myndighet brutto. Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anläggningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter för att bygga anläggningen som tas upp som tillgång. Balanserade utgifter för utveckling Under posten Balanserade utgifter för utveckling redovisas främst egenutvecklade IT-system och program. balanserade utgifter avser utveckling av IT-system. De största posterna avser IT-stöd för ärendehantering, självbetjäningstjänster samt ny infrastruktur för IT. har kvar IT-stöden för pensionshantering även efter bildande och vidareutvecklar dessa samt hanterar nyutveckling enligt uppdrag från . Kostnader för avskrivningar avseende dessa tillgångar faktureras . Försvarsmaktens post avser i huvudsak fortsatt utveckling av system PRIO som lanserades och som därefter etappvis införts i verksamheten. Med system PRIO ska ett samlat resurs- och ekonomiledningssystem skapas för hela Försvarsmakten. genomfördes en större produktionssättning. Transportstyrelsens balanserade utgifter avser det nya nationella systemet för trängselskatter som togs i drift som trängselskatt infördes i . Systemet hanterar både trängselskatt i och Det ska även hantera de kommande infrastrukturavgifterna i och i . post avser utgifter för utveckling av IT-system. Minskningen av posten beror främst på nedskrivning av tillgångar som inte längre används i verksamheten. balanserade utgifter för utveckling ökade med och förklaras främst av det utvecklingsarbete som bedrivits inom ramen för myndighetens nationella IT-strategi. Utvecklingsarbetet rör exempelvis ärendehandläggning, inbetalningar och kommunikationscentraler. Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Myndigheten för samhällsskydd och Under posten Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta IT-system och program. Tillgångarna hos Myndigheten för samhällsskydd och beredskap avser främst investeringar i växlar och licenser för det nationella radiokommunikationssystemet . Kriminalvårdens post består huvudsakligen av tele- och säkerhetsinstallationer. Postens minskning beror till viss del på att Kriminalvården har omklassificerat vissa installationer till materiella anläggningstillgångar. rättigheter ökade med från föregående år. Ökningen beror främst på licensrättigheter relaterade till utvecklingsprojekt (se även not 15). Svenska kraftnäts post består av markrättigheter i form av servitut och ledningsrätter samt nyttjanderättigheter för optoförbindelser. Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar Posten ingår i den beslutade uppställningsformen för balansräkningen i årsredovisningen för staten, men saknade utfall både 2013 och 2012. Årets färdigställande från pågående Investeringar i statliga väganläggningar redovisas av . Avskrivningstiden är normalt . Väganläggningar invärderades som färdigställda till ett värde av (överfört från pågående nyanläggningar). Större objekt som öppnades för trafik är bl.a. –, väg 35 Östra länken förbi , E4 Trafikplats , förbi och samt väg 90 Bollsta–Hällsjö. Årets färdigställande från pågående redovisar investeringar i järnvägsanläggningar. Anskaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår också i redovisat värde för järnvägsanläggningen. tillämpar differentierade avskrivningstider, , på samtliga järnvägsanläggningar. Värdet av järnvägsanläggningar som färdigställdes uppgick till (överfört från pågående nyanläggningar). Större projekt som färdigställdes var bl.a. ny godsbangård och ombyggnad av personbangård i , dubbelspår mellan och , dubbelspår och funktionsanpassning av bangård hamn–samt spårupprustning och hastighetsanpassning – /. Byggnader, mark och annan fast egendom förvaltar den del av statens fasta egendom som regeringen bestämmer. Större delen av fastigheterna tillhör det nationella kulturarvet. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal fästningar, nationalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, landshövdingarnas residens och ambassadbyggnader i utlandet. De markegendomar som redovisas av består till stora delar av markområden väster om odlingsgränsen i och samt renbetesfjällen i . I mellersta och förvaltas ett antal kungsgårdar som av kulturhistoriska skäl ägs av staten. Det bokförda värdet för byggnader ökade . Ökningen beror främst på att beloppet avseende tillgångsredovisade projekt var större än försålda fastigheter. De större tillgångsredovisade projekten var ombyggnad av , ombyggnad av Loen (del av regeringskvarteren) samt flera investeringar i . har ambassaden i i omklassificerats från Byggnader till Förbättringsutgift på annans fastighet då det framkom att svenska staten inte är ägare av fastigheten. förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål. Utgifter för investeringar avseende ny- och ombyggnader samt markinköp uppgick till . Exempel på större investeringsprojekt som pågått var nybyggnad av ridhus i , nybyggnad av spolhall för fordon, ny infart och receptionsbyggnad i samt nybyggnad av tvätthall för fordon i . redovisar främst nationalparker och naturreservat. Dessa är dock i många fall upptagna till ett lågt värde. ökade värdet med , vilket främst avser investeringar i markinköp för bildande av naturreservat och nationalparker. har koncentration skett på att genomföra markbyten med hjälp av de områden som förvärvades från Ersättningsmark i . bedrevs det ordinarie skyddsarbetet med något större resurser än 2012 och finns sammanlagt drygt 4 000 naturreservat i landet. Parallellt har arbete gjorts för bildande av i samt för att utvidga parkerna i och Björnlandet. Även en förstudie för har gjorts. förvaltar bl.a. stationshus, driftledningscentraler, byggnader för teknisk utrustning samt markanläggningar, t.ex. färjelägen. Ökningen med består till huvuddelen av investeringar i byggnader för teknisk utrustning och driftledningscentraler samt investeringar i färjelägen. förvaltar bl.a. riksbyggnaderna. Ombyggnader och förbättringar är förhållandevis små. Förbättringsutgifter på annans fastighet Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabeldragningar för nätverk, larmanordningar samt reparationer och underhåll i fall där utgifterna uppgått till väsentliga belopp. förbättringsutgifter avser diverse om- och tillbyggnationer av polislokaler runt om i landet. förbättringsutgifter utgörs främst av investeringar i kanslier på utlandsmyndigheterna men även investeringar i i . Lunds universitets förbättringsutgifter ökade med och avser bl.a. anpassningar av förhyrda lokaler till medicinska fakulteten, Universitetsbiblioteket och . Det har även gjorts ombyggnad av Akademiska verkstaden och ett nytt humanist- och teologcentrum har byggts. Maskiner, inventarier, installationer m.m. Myndigheten för samhällsskydd och Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg, flyg och transportmedel är exempel på tillgångar som redovisas under denna post. Även tillgångar som innehas genom finansiell leasing ingår. Ökningen för på beror i huvudsak på färdigställda kombinationsfartyg av typ . Svenska kraftnäts tillgångar består främst av kraftledningar, stationer, byggnader och mark, sjökablar, kontrollanläggningsdelar, optoförbindelser och tele- och informationssystem. Myndigheten för samhällsskydd och pågående större investeringsprojekt omfattar bl.a.: i , Projekt , E 20 och E18 –i samt E4 i . Bland de största investeringarna hos kan nämnas: –SydVästlänken som syftar till att förstärka och öka kapaciteten i stamnätet till södra och till där investerat belopp är . –som syftar till att bygga ut och förbättra elförsörjningen inom , där pågående investeringar uppgår till . –NordBalt som är en utlandsförbindelse som byggs mellan och för att koppla samman den nordiska elmarknaden med den baltiska där investerat belopp uppgår till . Årets försäljningar/utrangeringar IB Beredskapsvaror i lager UB Beredskapsvaror i lager Årets avskrivningar/nedskrivningar Årets försäljningar/utrangeringar UB Ackumulerade avskrivningar (avser Beredskapstillgångar avser tillgångar både för civil och militär beredskap. Posten omfattar främst Försvarsmaktens tillgångar för militär beredskap. Tillgångar för civil beredskap omfattar t.ex. läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning. Försvarsmakten delar in sina beredskapstillgångar i dels beredskapsinventarier, dels beredskapsvaror, vilka redovisas som anläggningstillgångar. Beredskapsinventarierna uppgår till och utgörs av t.ex. flygplan, fartyg och stridsvagnar. Beredskapsvaror som t.ex. ammunition, reservmateriel och beklädnadsmateriel uppgår till . I posten ingår även tillgångar under uppbyggnad i . Sammanlagt är av det utgående värdet hänförligt till militära beredskapstillgångar inklusive tillgångar under uppbyggnad och förskottering för sådana. Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgick till och av- och nedskrivningar uppgick till . Anskaffningen innefattar bl.a. mottagande av pansarterrängbilar, spaningsradar, helikoptrar och modifiering av JAS 39 . genomfördes försäljningar och utrangeringar för . Beredskapslagrets värde ökade med . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har beredskapstillgångar bestående av materiel för räddningstjänst, andningsskydd och anläggningar för varningssignaler. Av det utgående värdet avser MSB. beredskapstillgångar består av läkemedel och sjukvårdsförnödenheter. andel av utgående värde är . Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Under denna post redovisas förskott som myndigheten lämnat vid anskaffning av materiella anläggningstillgångar. post avser till övervägande del förskott till utländska leverantörer för försvarsmateriel varav avser Foreign Military (FMS). Ökningen 2013 avser främst förskott för JAS 39 och FMS. förskott avser byggandet av järnvägsanläggningar och väganläggningar, bl.a. bro över Sundsvallsfjärden, projekt , och i . Andelar i hel- och delägda företag Summa andelar i företag med Summa andelar i företag med väsentligt Andelar i hel- och delägda företag är uppdelad på de företag där staten har ett bestämmande inflytande (när statens ägarandel överstiger ) och på väsentligt statligt inflytande (när statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst ). Förutom de förändringar vilka specificeras nedan är postens totala förändring en följd av förändringar i företagens justerade egna kapital, utbetalda utdelningar samt förvärv och avyttringar Andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos företagen enligt bokslut per , utom i några fall då senaste delårsbokslut använts. Andelar i företag med bestämmande statligt inflytande minskade med . Minskningen av andelsvärdet för uppgick till . Förändringen utgörs främst av årets förlust som uppgick till samt utdelning av till staten. Förändrade principer för redovisning av pensionsskulden medförde en minskning med jämförelseåret. Ägarförändring i koncernföretag medförde en skuldökning med . Kassaflödessäkring medförde en positiv påverkan med och gäller huvudsakligen orealiserade värdeförändringar av el-derivat som används för prissäkring av framtida försäljning. Positiva omräkningsdifferenser för verksamhet i utlandet uppgick till , vilket dock delvis utjämnades av negativ påverkan från av utländskt eget kapital på har uppstått främst när balansräkningar i utländska dotterbolag räknats om till svenska kronor. resultat för året uppgick till , vilket bidrog till andelsvärdets ökning med då utdelning på har reducerat värdet. Andelsvärdet för ökade med mellan åren. Årets resultat på har delvis utjämnats av betald utdelning på . Andelsvärdet för ökade med . Förändringen förklaras av årets resultat på samt utdelning till staten av . ökade med , vilket främst förklaras av årets resultat på , negativ påverkan från kassaflödessäkring med samt utdelning till staten av . ökade i värde med , främst som en följd av årets resultat. Specialfastigheter i visade en ökning med , mest bestående av årets resultat på minskat med 0,4 miljarder i utdelning samt nedsättning och återbetalning av övertagandet av som medförde en ökning med . Andelen i PostNord AB:s resultat uppgick till , vilket tillsammans med utdelningen till staten på och negativ påverkan vid omvärdering av pensionsskulden på förklarar minskningen av kapitalandelen med . ökade med , vilket väsentligen förklaras av årets resultat på och utdelning till staten på . ökade andelsvärdet med , främst orsakat av årets vinst på samt i positiv effekt av kassaflödessäkringar. ökade andelsvärdet med , främst förklarat av årets resultat på samt omvärdering av pensionsskulden med . erhöll ett aktieägartillskott på , vilket tillsammans med årets underskott på -0,förklarar andelsvärdets ökning med . ökade med , dels med årets resultat på , dels med i ökning som en effekt av övergången till redovisning enligt IFRS. visade en ökning av värdet med . Förändringen består av en ökning med årets vinst på samt en minskning av utdelning på och en minskning hänförlig till en omräkning av pensionsskulden med . Systembolagets vinst på är främsta förklaringen till att värdet på andelen ökade med . Utdelning till staten med minskade värdet. Uppgifterna avser endast koncernens moderbolag. löste staten in övriga delägare i AB och företaget är därmed helägt av staten. Andelsvärdet har minskat med , dels genom utdelning Ersättningsmark i minskade med kronor som en följd av den redovisade förlusten på . bokförs till värdet av aktiekapital och reservfond (värdet uppgår till utdelning till staten redovisas som skatteintäkt och uppgick till . Företagets egna kapital uppgick till och redovisas som upplupen skatteintäkt. Innehavet i skrevs ned till noll i enlighet med kapitalandelsmetoden eftersom egna kapital uppgick till minus , en förbättring med redovisade en skuld till för betalningsutfästelser på . fördes över till i form av ett aktieägartillskott. Nettolikviden uppgick till . likviderade dotterbolaget efter att anläggningstillgångarna sålts till affärsverket och stamnätsoperatören i under föregående år. Andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Andelar i företag med väsentligt statligt inflytande var högre än föregående år. Andelen i minskade i värde med . Utdelning på till staten minskade värdet med motsvarande belopp. Andelsvärdet påverkades positivt med av andelen i årets resultat och negativt av i valutakursdifferenser. Marknadsvärdet på statens aktier i Investeringsbanken (NIB) Pool Spot As m.fl. värdet enligt delårsbokslut per . har ett oförändrat värde på Marknadsvärdet på statens aktier i uppgick till . Förutom de ovan nämnda förändringarna är postens totala förändring en följd av förändringar i företagens justerade egna kapital, utbetalda utdelningar samt förvärv och avyttringar.