prop · H2031d3 · 2014-10-23 00:00:00 — av statsbidraget har använts till kostnader som rör förskola och till kostnader som rör äldreomsorg (Uppföljningsrapport ). Enligt förordningen (2009:1299) om nationella minoriteter och minoritetsspråk ansvarar i och för uppföljningen av tillämpningen av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. har myndigheterna utvecklat sin uppföljning. Arbetet med att säkerställa de nationella minoriteternas rättigheter i förvaltningsområdena har utvecklats väsentligt (Uppföljningsrapport ). Enligt i och efterlever kommunerna inom förvaltningsområdena i stort sett sina skyldigheter enligt lagen. Enligt myndigheterna är en bidragande orsak att kommuner och landsting som ingår i förvaltningsområdena har tydligt utpekade funktioner för det minoritetspolitiska arbetet, genomför samråd med företrädare för minoritetsorganisationerna och tar hänsyn till de synpunkter och önskemål som framkommer i samband med dessa. Enligt i och har dock insatserna i viss utsträckning avstannat i kommunerna som ingår i förvaltningsområdena. Enligt myndigheterna finns det även brister i landstingens och berörda myndigheters arbete. i och bedömning är att lagen behöver förtydligas i vissa avseenden, bl.a. i fråga om rätt till förskoleverksamhet och äldreomsorg på minoritetsspråk. i har haft regeringens uppdrag att särskilt analysera landstingens roll i minoritetsarbetet. Av rapporten framgår att samtliga intervjuade landsting anser att landstingens roll i minoritetspolitiken är betydelsefull (Utvärdering och analys av landstingens roll i minoritetspolitiken, , 2014). fick och folkminnen, , , Skolinspektionen och Universitets- och högskolerådet i uppdrag att genomföra insatser för de nationella minoriteterna. För Skolinspektionen och Universitets- och högskolerådet löper uppdragen –2015. i och har kartlagt hur lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk beaktas i berörda statliga myndigheters arbete. och har kartlagt Arbetsförmedlingens, , och arbete med 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 nationella minoriteter (Kartläggning över hur lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk beaktas i berörda statliga myndigheter, i och 2014). Enligt kartläggningen varierar myndigheternas insatser. och bedömning är att myndigheterna till stora delar saknar ett målinriktat och systematiskt arbetssätt för att säkerställa nationella minoriteters rättigheter inom sina respektive verksamhetsområden. Information och kunskapshöjande åtgärder Lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk anger att kommuner och myndigheter när det behövs på lämpligt sätt ska informera de nationella minoriteterna om deras rättigheter. och i visar att samtliga kommuner och merparten av landstingen som ingår i förvaltningsområdena på olika sätt har informerat de nationella minoriteterna om deras lagstadgade rättigheter. Informationen har getts på alla minoritetsspråk. Enligt uppföljningsrapporten har informationsinsatserna ökat efterfrågan på kulturella aktiviteter, vilket i sin tur inneburit att kommunerna ökat utbudet inom det kulturella området. Andra områden där informationsinsatserna lett till en ökad efterfrågan är modersmålsundervisning i skolan och modersmålsstöd i förskolan samt äldreomsorg på minoritetsspråk. Inom dessa områden har dock efterfrågan i mindre utsträckning lett till en förstärkning av utbudet. ansvarar för webbsidan . Besöksantalet på webbsidan har nästan fördubblats från ca 3 000 besök till ca 5 800 besök 2013. arrangerade i och fyra konferenser för 73 kommuner i fyra län. De båda myndigheterna har också arrangerat utbildningsdagar för nya samordnare i kommuner och landsting och genomfört andra informations-, stöd- och utbildningsåtgärder för kommuner och landsting. offentliggjorde sin rapport om hur uppfyller sina åtaganden enligt ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 departementet tillsammans med ett uppföljningsmöte med inbjudna myndigheter, minoritetsorganisationer och andra berörda för att diskutera kommitténs slutsatser. antog rekommendationer till . Enligt har skyddet för nationella minoriteter i ökat väsentligt men det återstår mycket arbete, bl.a. i fråga om utbildning i minoritetsspråk, åtgärder mot diskriminering och samordning mellan myndigheter. redovisade sin femte periodiska rapport inom ramen för den femte övervakningsomgången med anledning av ratificering av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. genomförde stadgans övervakningskommitté ett besök i med syfte att följa upp rapporten. Kommitténs rapport väntas . Antalet anmälningar till () om diskriminering av judar, romer, samer, sverigefinnar eller tornedalingar har bedömts vara omkring 50 stycken . Merparten av anmälningarna rör diskriminering av romer. DO genomför ett särskilt prioriterat arbete för lika rättigheter och möjligheter för judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar . Enligt DO är mörkertalet sannolikt stort. Benägenheten att anmäla beror bl.a. på vilket förtroende utsatta har för de myndigheter som utreder anmälningar om diskriminering. Dessutom finns det enligt DO skäl att förmoda att kunskapen om hur upprättelse kan ges i allmänhet är låg. Antalet anmälningar speglar enligt i och därför inte förekomsten och utbredningen av diskriminering och andra former av kränkningar riktade mot judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar. Antalet domar eller förlikningar utifrån förbuden i diskrimineringslagen (2008:567) som rör någon av de nationella minoriteterna är få. Vidare är andelen anmälda hatbrott med antiziganistiska och antisemitiska motiv som upp liten. presenterades en vitbok; Den mörka och okända historien – om över- grepp och kränkningar av romer under 1900- talet (Ds 2014:8). Syftet med boken är att ge ett erkännande åt offren och deras anhöriga och skapa förståelse för den romska minoritetens situation . En kommission mot antiziganism har tillsatts för att komplettera och förstärka samhällets insatser mot antiziganism (dir. 2014:47). Kommissionen har också fått i uppdrag att ta fram och därefter sprida ett utbildningsmaterial baserat på vitboken i skolan och inom andra samhällsområden (dir. 2014:121). Särskilda insatser för romsk inkludering () har genomfört flera åtgärder för att förbättra romers utbildningssituation. Myndigheten har undersökt romska barns och ungdomars situation i förskola, förskoleklass, grundskola och gymnasieskola i de kommuner som omfattas av regeringens pilotverksamhet. slutsats är att förskolor och skolor inte tar ansvar för att främja de nationella minoritetsspråken, stödja barns och elevers utveckling av den dubbla kulturella identiteten eller säkerställa att skolpersonalen har fått kännedom om de nationella minoriteternas språkliga och kulturella rättigheter (redovisning av regeringsuppdrag inom strategin för romsk inkludering, 2013). presenterade ett inspirationsmaterial för om romers kultur, språk, religion och historia som stöd i undervisningen om de nationella minoriteterna. Materialet finns tillgängligt på webbplats. Inom pilotverksamheten för romsk inkludering har insatserna fokuserat på att bygga nätverk inom kommunen och med den romska befolkningen som olika aktiviteter för romsk inkludering genomförts. i finner att det finns en god grund för pilotkommunerna att ta fram fungerande metoder och arbetssätt för romsk inkludering (Rapportering för avseende En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032, i ). understryker att det är viktigt att skapa långsiktighet i verksamheten. Av framgår att den brobyggarverksamhet som bedrivs på lokal nivå inom förskola och skola respektive av Arbets- förmedlingen är central i arbetet för romsk inkludering. deltar 15 personer i den utbildning för brobyggare inom förskola och skola som har tagit fram. Enligt Arbetsförmedlingens uppskattning, som bygger på brobyggarnas kontakter med romska arbetssökande, har verksamheten bidragit till 297 nyinskrivningar och till att 86 personer av dessa kommit ut i arbete (Arbetsförmedlingens återrapportering . Pilotverksamhet för romsk inkludering). Det råder en stor efterfrågan på brobyggarna och de blir ofta kontaktade av romer från olika delar av landet. För att Arbetsförmedlingen även ska öka kunskapen om romer som nationell minoritet inom myndigheten har Arbetsförmedlingen fortsatt att sprida utbildningspaketet Jämlikhet för romer på arbetsmarknaden. Drygt 500 personer inom myndigheten har tagit del av den webbaserade utbildningen. Satsningen på brobyggare har förstärkts. har i uppdrag att se till att lämplig uppdragsutbildning görs tillgänglig för att utbilda personer med romsk språk- och kulturkompetens som ska arbeta inom och hälso- och sjukvården (dnr A2014/1285/DISK). Åtta kommuner har efter ansökan beviljats bidrag för att utbilda dessa personer. För att stärka romers engagemang i det civila samhället och möjligheterna för romska organisationer att delta i arbetet för romsk inkludering har Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att underlätta erfarenhetsutbyte mellan romska och ickeromska organisationer och fördela medel för arbetet med hälsofrämjande insatser (dnr A2014/2556/DISK). Jämställdhetssatsningar inom minoritetspolitiken och inom strategin för romsk inkludering MUCF har –2014 fördelat ca i bidrag till nationella minoritetsorganisationers arbete för jämställdhet och mot diskriminering. Myndighetens bedömning är att satsningen har bidragit till att öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor bland minoritetsgrupperna och att erfarenhetsutbytet ökat mellan organisationerna. Sammantaget har ett mer systematiskt jämställdhetsarbete påbörjats. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Strategin för romsk inkludering ska utgå från ett jämställdhetsperspektiv och kvinnor är en prioriterad målgrupp. har fördelat medel till folkhögskolors och studieförbunds verksamheter med fokus på romska kvinnor. Inom ramen för satsningen har romska kvinnor bl.a. förbättrat sina it-kunskaper och fått ökad kunskap om samhällsfrågor som stimulerat till delaktighet och samhällsengagemang. Enligt redovisning har deltagande aktörer i huvudsak nått sina mål även om det finns ett behov av mer långsiktiga satsningar för att nå målgruppen och bidra till förändring (Jämställdhetsinsatser med särskild inriktning på romska kvinnor 2013, till regeringen). De kommuner som ingår i pilotverksamheten för romsk inkludering har fått möjlighet att ansöka om bidrag för att rekrytera och utbilda hälsokommunikatörer med romsk språk- och kulturkompetens med särskilt fokus på romska flickor och kvinnor. Kommunerna rapporterar om att arbetet har varit betydelsefullt för målgruppens hälsa (Rapportering för avseende En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032, i ). Hälsokommunikatörerna har genom sitt arbete bidragit till att personal inom hälsovården har ökat sin kunskap om romers kultur och livssituation som de romska flickor och kvinnor som deltagit i olika aktiviteter säger sig uppleva en förbättring av sin allmänhälsa och ett ökat förtroende för hälso- och sjukvården. Samråd och minoriteters inflytande Enligt i och spelar de formaliserade samråden med organisationer som företräder de nationella minoriteterna en viktig roll. En övervägande majoritet av kommuner inom förvaltningsområdena har formaliserade samråd. Sex av tio kommuner och landsting uppger att dialogen med minoriteterna har varit avgörande för deras beslut om verksamheten som rör nationella minoriteter (Uppföljningsrapport ). I syfte att stödja och underlätta verksamheten för de organisationer som företräder nationella minoriteter beviljas statsbidrag till organisationer. Fjorton organisationer ansökte om 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 bidrag , varav nio beviljades bidrag på totalt . Regeringen genomförde också tre samrådsmöten mellan ansvarigt statsråd och företrädare för de nationella minoriteterna. Särskilda insatser för romsk inkludering De kommuner som deltar i pilotverksamheten har fortsatt sitt arbete med att utveckla strukturer för samråd och för att på andra sätt säkerställa romskt inflytande och delaktighet i arbetet för romsk inkludering. Samtliga pilotkommuner har anställda personer med romsk kultur- och språkkompetens som samordnare, projektledare och brobyggare eller samhällsvägledare, vilket man anser vara en förutsättning för romsk delaktighet och en av de viktigaste faktorerna för framgång i utvecklingsarbetet. har genomfört fem möten med den romska referensgruppen. Språk och kulturell identitet Minoritetsspråken regleras i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk samt i språklagen (2009:600) där det framgår bl.a. att det allmänna har ett särskilt ansvar för att skydda och främja de nationella minoritetsspråken. Av och framgår att det genomförs omfattande kultur och språkaktiviteter i förvaltningsområdena för finska, samiska och meänkieli. , och har fått i uppdrag att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning i de nationella minoritetsspråken. och har beviljats examenstillstånd för ämneslärarutbildning i finska respektive samiska som modersmål. Vidare har fått i uppdrag att förstärka tillgången på modersmålslärare i nationella minoritetsspråk (dnr A2013/2958/DISK och dnr A2014/3289/DISK). Insatser för kultur, språkvård och revitalisering gav regeringen i uppdrag att stödja utveckling och produktion av läromedel i och på de nationella minoritetsspråken. I uppdraget ingår att samarbeta med Sameskolstyrelsen och att samråda med representanter för modersmålslärare i dessa språk samt företrädare för de nationella Uppdraget ska redovisas . fick i uppdrag att utarbeta förslag till kursplaner och att stödja utveckling och produktion av lärverktyg på de nationella minoritetsspråken. Uppdragen ska redovisas och . och folkminnen (ISOF) har i uppdrag att genomföra språkvårdande insatser för samtliga nationella minoritetsspråk med undantag för samiskan, som hanteras av . har institutet fördelat till 35 olika projekt för revitalisering av minoritetsspråken. Vid fördelningen av bidrag har språkprojekt som riktats till barn och ungdomar samt läsfrämjande projekt prioriterats särskilt. Seminarier, ordböcker och ordlistor har varit andra delar av arbetet. ISOF delar dessutom ut ett minoritetsspråkpris för goda insatser i arbetet med minoritetsspråk. För att främja de nationella minoriteternas språk och kultur fördelar även medel inom utgiftsområde 17 avsnitt 4.4.2 (Barn och unga) och genomför insatser som stärker de nationella minoriteternas egna kulturella strukturer. fördelades , vilket är en ökning med . bevakar även frågan inom ramen för kultursamverkansmodellen där kontinuerliga dialoger förs med länen. Inom utgiftsområde 17 disponerar även medel för insatser för samisk kultur och samiska organisationer. Bidraget uppgick till . Särskilda insatser för romsk inkludering har presenterat ett antal lärverktyg på samtliga varieteter av chib för barn, unga och vuxna som kan användas av bl.a. skolbibliotek, brobyggare och andra som är engagerade i romers utbildningssituation. 10.4.3 Analys och slutsatser Det statsbidrag som lämnas till de kommuner som ingår i förvaltningsområdet för samiska, finska eller meänkieli har bidragit till att de allra flesta av kommunerna inom förvaltningsområdena till stora delar uppfyller sina åtaganden enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. På nivå, såväl hos kom- munerna som hos de nationella minoriteterna, finns ett större medvetande och en ökad efterfrågan när det gäller frågor som rör språk, kultur och utbildning inklusive modersmålsundervisning. Flera rapporter inom utbildningsområdet visar att det finns behov av ytterligare åtgärder för att särskilt tillgodose rättigheter för barn och unga tillhörande de nationella minoriteterna. De konferenser och utbildningsdagar som i och genomfört har ökat kunskapen om minoritetslagen och dess tillämpning. I fråga om revitalisering av de nationella minoritetsspråken finns ett fortsatt stort intresse att bedriva revitaliseringsprojekt. Samiskt språkcentrums arbete med att utveckla metoder för revitalisering har haft en positiv effekt på tillvaratagandet av språkkunskaper hos äldre och passiva språkbrukare och bidragit till att öka antalet aktiva talare. De statliga medel som fördelas till de nationella minoriteternas kulturverksamheter är betydelsefulla för att bevara, utveckla och sprida minoriteternas kultur. som det är möjligt att konstatera att lagstiftningen lett till att myndigheter, kommuner och landsting på ett mer aktivt sätt arbetar med frågor som rör de nationella minoriteternas rättigheter, tycks det finnas oklarheter i lagstiftningen och brister i genomförandet som behöver uppmärksammas. Insatserna för att stärka jämställdhetsarbetet bland de nationella minoriteterna har bidragit till en ökad medvetenhet om jämställdhetsfrågor bland grupperna och till ett mer systematiskt jämställdhetsarbete. Inom strategin för romsk inkludering är de särskilda satsningarna på romska flickor och kvinnor en viktig del i arbetet med att säkerställa att kvinnor och män kan delta i samhället på lika villkor. Samrådsförfarandet har utvecklats i positiv riktning och är en förutsättning för att förverkliga målen på området. Intresset från minoriteterna i detta är fortsatt stort. Inom ramen för strategin för romsk inkludering har Arbetsförmedlingens och insatser utgjort ett viktigt bidrag till framstegen i arbetet. Båda myndigheterna har börjat integrera erfarenheterna från sina insatser i den egna verksamheten. Pilotverksamheten för romsk inkludering har skapat en god grund för kommunerna att ta fram fungerande metoder 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 och arbetssätt för romsk inkludering. Det är viktigt att arbetssätten på nationell och lokal nivå införlivas i verksamhetens ordinarie strukturer så att satsningen blir långsiktigt hållbar. Arbetet med vitboken om övergrepp och kränkningar av romer har spelat en viktig roll för arbetet med att överbrygga förtroendeklyftan mellan den romska minoriteten och majoritetssamhället. Romsk delaktighet och romskt inflytande är avgörande för om arbetet med romsk inkludering ska bli framgångsrikt. Inom både myndigheter och kommuner som involverats i arbetet pågår en utveckling av olika former för samråd och dialog med romska företrädare. Det är också viktigt att skapa förutsättningar för att det romska civilsamhället kan engageras i arbetet. Behovet av kunskap om lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk är fortsatt stort inom olika delar av samhället både i fråga om den statliga förvaltningen och bland kommuner och landsting. Det behövs därför fortsatta insatser för att informera och sprida kunskap om lagen och om dess tillämpning. har vissa frågor väckts om lagens tillämpning, bl.a. i fråga om rätten till förskola och äldreomsorg på minoritetsspråk inom respektive språks förvaltningsområde. Regeringen ser därför ett behov av att klargöra hur omfattande dessa problem kan vara. Regeringen finner det positivt att nya kommuner ansökt om att få ingå i förvaltningsområdet för finska och avser också att utvidga förvaltningsområdet med nya kommuner. DO:s prioriterade arbete avseende diskriminering av nationella minoriteter ska följas upp. Regeringen kommer att fortsätta att stödja och stimulera arbetet med att revitalisera minoritetsspråken. En dialog kommer att inledas med de nationella minoritetsorganisationerna i fråga om bidragen till revitalisering i syfte att få ännu bättre effekt av medlen. Flera jämställdhetsåtgärder för nationella minoriteter kommer att slutrapporteras och utgöra ett viktigt underlag för det fortsatta arbetet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Det är viktigt att säkerställa långsiktighet i myndigheternas och kommunernas arbete med romsk inkludering. Brobyggare med romsk språk- och kulturkompetens har gett vissa resultat och finns nu även inom områdena social omsorg och hälsa. Brobyggarverksamhet som arbetsmetod kan fortfarande utvecklas vidare och förbättras. Det är också angeläget att stärka förutsättningarna för romers engagemang i det civila samhället och för romska kvinnors och mäns möjlighet att delta i arbetet med romsk inkludering. Regeringen kommer också att följa arbetet vid Kommissionen mot antiziganism och säkerställa att ett material som utgår från vitboken om övergrepp och kränkningar av romer sprids till skolor och andra delar av samhället. 10.6.17:1 Åtgärder för nationella minoriteter Tabell 10.3 Anslagsutveckling 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för de nationella minoriteterna enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och enligt språklagen (2009:900) samt enligt minoritetsåtaganden. Anslaget får även användas för i och utgifter för det nationella samordningsansvaret för minoritetspolitiken samt för uppföljning enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Därutöver får anslaget användas för utgifter för statsbidrag enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk till kommuner och landsting inom förvaltningsområdena för finska, meänkeli och samiska samt för utgifter för statsbidrag för verksamhet som främjar regeringens minoritetspolitik. För att skapa förutsättningar för att fler kommuner ska kunna ingå i förvaltningsområdet för finska, ökas anslaget med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till . Tabell 10.4 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 10.6.27:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Tabell 10.5 Anslagsutveckling 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för utvecklingsarbete och samordning för att främja den nationella minoriteten romers rättigheter och livsvillkor. Anslaget får även användas för utgifter för utbildnings- och arbetsmarknadsåtgärder för den nationella minoriteten romer. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till . Tabell 10.6 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Kapitlet omfattar dagspress, radio och television. Området är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I den del av budgetpropositionen som behandlar det senare utgiftsområdet återfinns en mer utförlig beskrivning och analys av medieområdet. Tabell 11.1 Anslagsutveckling 8:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 825 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 826 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 826 tkr prisnivå. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:1 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 11.2 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 8:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget föreslås minska med och beräknas minska med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar.