prop · H2031d16 · 2014-10-23 00:00:00 — Sysselsättningsfasen (fas 3) inom jobb- och utvecklingsgarantin ska avvecklas. tas viktiga steg för att avveckla fas 3 genom att extratjänster införs i delar av välfärden. Med kollektivavtalsenlig lön ska de individer som erhåller en extratjänst kunna utföra välbehövda uppgifter och förstärka de verksamheter som de får arbete inom. Arbetsgivaren ska kunna få ett ekonomiskt stöd motsvarande hela lönen. Utgångspunkten är att anställningen ska omfatta av heltid. förväntas individen söka arbete eller studera. Förslaget syftar till att ge långtidsarbetslösa meningsfulla arbetsuppgifter, som ska stärka individens möjlighet att få ett osubventionerat arbete, och en lön att leva på. Genom att öka personaltätheten i välfärdssektorn och i samband med det också ta till vara kompetensen hos befintlig personal kan det skapas värde i samhället genom att kvaliteten i verksamheten höjs. Också vad gäller extratjänsterna avser regeringen att föra samtal med kommunsektorn och berörda parter på arbetsmarknaden. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Vid sidan av extratjänster ska tidigare deltagare i fas 3 också ges möjlighet att börja studera eller få intensifierade förmedlingsinsatser. Det bör vara möjligt för deltagare i fas 3 att studera på kortare kurser (upp till ) vid vuxenutbildning, högskolan och med bibehållet aktivitetsstöd. En förutsättning är att de formella behörighetskraven är uppfyllda och att antagning sker i konkurrens med andra behöriga sökanden. Utbildningen ska vidare bedömas medföra förbättrade förutsättningar för att få ett jobb på den reguljära arbetsmarknaden. Det tar tid att på ett ansvarsfullt sätt ställa om omfattande arbetsmarknadspolitiska system. har ca 27 000 personer i fas 3 sysselsättningsplatser hos olika anordnare. I takt med att fas 3 fasas ut och individen erbjuds annat stöd kommer behovet av sysselsättningsplatser att minska. Sysselsättningsplatserna inom fas 3 har generellt haft för låg kvalitet. Det har också funnits för många oseriösa aktörer som anordnare av sysselsättningsplatser. Regeringen avser att sänka bidraget för anordnare av sysselsättningsplatser. Ingångna avtal kommer dock att gälla avtalstiden ut. Sänkningen av anordnarbidraget bedöms minska riskerna för övervinster. I det fall avvecklingen av fas 3 skulle visa sig fortskrida alltför långsamt är regeringen beredd att återkomma med ytterligare åtgärder. Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Många av dem som är långtidsarbetslösa eller står utanför arbetsmarknaden har nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller ohälsa. Även personer som har jobb och drabbas av sådan ohälsa eller funktionsnedsättning löper risk för försvagad anknytning till arbetsmarknaden. Regeringen avser därför att se över förutsättningarna för att förstärka möjligheterna till arbete och sysselsättning utifrån bl.a. förslag (SOU 2012:92) och den danska modellen med ”fleksjobb”. Den offentliga sektorn behöver ta ett större ansvar för att skapa sysselsättning för kvinnor och män med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Ytterligare ansträngningar krävs för att förbättra utfallet av det praktikantprogram som Arbetsförmedlingen har i uppdrag att genomföra. Det är angeläget att fler myndigheter tar emot praktikanter (jfr utgiftsområde 2 och 9). Validering och kompletterande högskoleutbildning Utbildningssystemets utformning är av central betydelse för arbetsmarknadspolitiken. Genom de stora satsningar som görs inom ramen för ett kunskapslyft skapas förutsättningar för bättre matchning på arbetsmarknaden (se utgiftsområde 16). Validering är ett centralt verktyg för att synliggöra kompetens som förvärvats på olika sätt och stärka individens omställningsförmåga på arbetsmarknaden. Det gäller inte minst för personer med kompetens och erfarenheter från andra länder. har uppdragit åt en utredare att kartlägga de valideringsinsatser som finns inom arbetsmarknads- och utbildningssektorn och bl.a. föreslå hur valideringssystem som är lättare att överblicka för individen än dagens system ska utformas. Regeringen avser att med utgångspunkt i detta arbete införa ett sammanhållet, nationellt och permanent system för validering (se vidare utgiftsområde 16). Alltför många personer i med utländsk högskoleutbildning har inte arbete i nivå med sin utbildning. Det är angeläget att synliggöra den kompetens som finns och bättre ta till vara denna resurs. Regeringen vill underlätta för personer med avslutad utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad eftergymnasial utbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) att få jobb i nivå med sin utbildning genom att satsa ytterligare medel på kompletterande utbildningar inom högskolan. Ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen har urholkats . är det få av de försäkrade som har en ersättning som uppgår till av deras förvärvsinkomst . De utgör av dem som arbetade heltid. Regeringen bedömer att en höjning av den högsta dagpenningen i den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen är av väsentlig betydelse för att arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en inkomstbortfallsförsäkring och ett skyddsnät för individen vid arbetslöshet. Regeringen föreslår därför att den inkomstrelaterade ersättningen höjs så att den som har en månadsinkomst på får av sin inkomst . Den högsta dagpenningen skulle därmed uppgå till dag 1–100. Därefter sker en avtrappning till per dag. Höjningarna föreslås träda i kraft och omfattar även den högsta ersättning som lämnas i form av aktivitetsstöd till personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. För att kunna lämna ett högre belopp behöver ändringar göras i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (se avsnitt 4.5.2). Vidare föreslås att grundbeloppet i försäkringen höjs från per dag. Regeringen avser i ett andra steg att höja grundbeloppet till per dag från . Därmed höjs grundbeloppet med totalt . Ett arbete inleds också för att se över försäkringen i syfte att underlätta för fler att kvalificera sig för och ansluta sig till den. Omställning, rehabilitering m.m. En viktig del i arbetet med att stärka den svenska konkurrenskraften är att säkra och utveckla samhällets, företagens och individernas omställningsförmåga. Parterna och trygghetsorganisationerna har en central roll i omställningsarbetet. Regeringen avser mot denna bakgrund initiera en dialog med arbetsmarknadens parter. Dialogen ska också avse kompetensutveckling, möjligheter till karriärskiften genom livet och system för fungerande rehabilitering. Den som är sjuk och inte kan arbeta ska ha rätt till sjukpenning. Regeringen anger i denna budgetproposition att man avser att återkomma med förslag om att avskaffa den bortre tidsgränsen inom sjukförsäkringen (se utgiftsområde 10). Av ett sådant avskaffade följer att programmet arbetslivsintroduktion fasas ut och avskaffas. Det är i sammanhanget viktigt att betona att insatser för sjukskrivna och för unga med aktivitetsersättning ska sättas in inom ramen för samverkan för att stödja återgång till eller inträde i arbetslivet. behöver rehabiliteringsinsatserna förbättras så att människor får möjlighet att komma tillbaka till arbete. Jämställdhet på arbetsmarknaden är av grundläggande betydelse för jämställdheten i övrigt i samhället. Regeringen avser att i Arbetsförmedlingens instruktion förtydliga att verksamheten ska utformas så att den främjar jämställdhet och motverkar könsuppdelningen på arbetsmarknaden. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen avser att införa ett tak på för den bidragsgrundande lönekostnaden i nystartsjobb. Medel som används för att subventionera förhållandevis höga löner bedöms kunna användas mer effektivt för andra ändamål. Syftet är också att motverka fusk och ett icke avsett nyttjande. Förslaget ligger i linje med utredningsbetänkandet Det ska vara lätt att göra rätt (SOU 2014:16). Ett förslag till nationellt socialfondsprogram för investeringar för tillväxt och sysselsättning 2014–2020 har överlämnats till Europeiska kommissionen som förväntas godkänna det slutliga programmet (se avsnitt 4.4.2). En viktig utgångspunkt för det nationella socialfondsprogrammet är att det ska förstärka och utveckla den nationella arbetsmarknadspolitiken och bidra till att nå 2020-strategins målsättningar. EU:s sysselsättningsinitiativ för unga avser åren 2014–2018 och genomförs i som en del av det nationella socialfondsprogrammet. Initiativet ska komplettera och utöka de befintliga arbetsmarknadspolitiska insatserna för unga i regionerna , och Mellersta . För att påskynda genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga och det nationella socialfondsprogrammet i övrigt, föreslår regeringen att resurserna för Europeiska socialfonden ökas 2015–2018. Ökningen ligger dock inom ramen för de totala resurserna för programperioden –2020 och innebär motsvarande utgiftsminskningar senare . Flera omfattande reformer föreslås nu ska införas successivt inom arbetsmarknadspolitiken. Reformerna ska utformas på ett sätt som är förenligt med . Regeringen avser att noga följa upp genomförandet av reformerna. En nödvändig besparing för att bidra till genomförandet av de reformer som föreslås är att avveckla flyttningsbidragen . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 4.5.1Sammanfattande redovisning av reformer och finansiering Tabell 4.7 Beräknade utgifter UO14 område Arbetsmarknad totalt och per åtgärd Höjd ersättning a-kassa 1 Arbete, utbildning och praktik Kunskapslyft deltagare fas 3 4 Effektiviseringar i staten 6 Sänkt anordnarbidrag fas 3 politiska program och insatser 1:4 Lönebidrag och 3 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Innebär även ökade utgifter inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp med 2015, 2016, 2017 och 430mnkr 2018 med anledning av samordning av sjukpenning för arbetslösa. 2Innebär även ökade utgifter inom utgiftsområde 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning med 2015, 2016, 2017 och 2018. 3Innebär ökade skatteutgifter för nystartsjobb med och för lönebidrag 2018 beräknat för vissa av dem som avslutar Extratjänst. 4Innebär även minskade utgifter inom utgiftsområde 15 Studiestöd med 2015, 2016, 2017 och 2018. 5Innebär minskade skatteutgifter på budgetens inkomstsida med 2015, 2016, 2017 och 2018. 6Innebär besparingar på förvaltningsanslag (anslag 1:1, 1:5, 1:7, 1:8, 1:9). 4.5.2Ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Höjd inkomstrelaterad ersättning i arbetslöshetsförsäkringen (dnr A2014/3522/A) utarbetats. Den del av promemorian som avser förslag till ändring i socialförsäkringsbalken behandlas under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, avsnitt 3.7. Promemorian har remissbehandlats. Remissyttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr A2014/3522/A). Den föreslagna ändringen i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring faller inte inom Lagrådets granskningsområde. Regeringens möjlighet att föreskriva om dagpenningens storlek Regeringens förslag: En bestämmelse införs som anger att regeringen kan meddela föreskrifter om dagpenningens högsta och lägsta belopp. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag i sak. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig över den del som avser regeringens möjlighet att föreskriva om dagpenningens storlek är positiva till eller har inga invändningar mot förslaget i sak. Skälen för regeringens förslag: Så som anges i avsnitt 4.5 anser regeringen att den högsta inkomstrelaterade ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen bör uppgå till i ersättningsperioden och till därefter. Enligt 25 § lagen om arbetslöshetsförsäkring bestäms dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning utifrån sökandens dagsförtjänst, normalarbetstid och det högsta respektive lägsta belopp som regeringen fastställer, om inte annat följer av lagen. Enligt bestämmelsen kan regeringen endast meddela föreskrifter om det högsta respektive lägsta beloppet på dagpenningen. Det är alltså inte möjligt för regeringen att föreskriva om flera högsta nivåer på dagpenningen, t.ex. att dagpenningens högsta belopp ska vara högre under inledningen av ersättningsperioden. För att regeringen ska kunna bestämma om mer än ett högsta och lägsta belopp på dagpenningen, behöver 25 § lagen om arbetslöshetsförsäkring ändras. En bestämmelse bör införas som anger att regeringen kan meddela föreskrifter om dagpenningens högsta och lägsta belopp. Genom en sådan ändring kan regeringen bestämma att den högsta dagpenningen ska vara högre under inledningen av ersättningsperioden än under den senare delen av perioden. Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över lagförslaget. Flera remissinstanser har dock bl.a. lämnat synpunkter som rör ikraftträdande- och övergångsbestämmelser på förordningsnivå. Bland annat menar att det inte är tekniskt möjligt att genomföra reformen i den del som rör aktivitetsstödet med befintligt systemstöd från . Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att den föreslagna lagändringen träder i kraft . Tidigast möjliga ikraftträdande för ändringen bedöms vara . Några övergångsbestämmelser för den föreslagna lagändringen bedöms inte nödvändiga. Den närmare regleringen bl.a. avseende dagpenningens högsta och lägsta belopp inom arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet kommer att ske på förordningsnivå. De remissynpunkter som flera instanser lämnat som rör ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 på förordningsnivå kommer därför att hanteras i det fortsatta författningsarbetet. I paragrafen anges hur den inkomstrelaterade ersättningen ska bestämmas. I paragrafens andra stycke anges numera endast att dagpenningen ska bestämmas utifrån sökandens dagsförtjänst och normalarbetstid, om inte annat följer av lagen. Paragrafens tredje stycke är nytt och anger att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om dagpenningens högsta och lägsta belopp. I detta ligger att regeringen kan bestämma fler än ett högsta och lägsta belopp som ska gälla för dagpenningen. Det innebär t.ex. att regeringen kan bestämma att det högsta beloppet ska vara högre under inledningen av ersättningsperioden än för övrig tid. I övrigt kvarstår paragrafen oförändrad, med endast språkliga och redaktionella ändringar. 4.5.3Ändring i Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens registerlag Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Åtgärder inom aktivitetsstödet m.m. (Ds 2013:59) utarbetats. Promemorian har remissbehandlats. Remissyttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr A2013/3637/A). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som rör ändring i lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Lagförslaget i lagrådsremissen överensstämmer med lagförslaget i denna proposition. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. De grundläggande bestämmelserna om behandling av personuppgifter finns i personuppgiftslagen (1998:204). Personuppgiftslagen är generellt tillämplig, men om det i en annan lag eller i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 en förordning har meddelats avvikande bestämmelser, så gäller de bestämmelserna. har det utöver personuppgiftslagen utarbetats en stor mängd särskilda s.k. registerförfattningar med bestämmelser om behandling av personuppgifter, däribland lagen om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF:s registerlag). Syftet med de särskilda registerförfattningarna är att anpassa regleringen till de särskilda behov som myndigheterna har i sina respektive verksamheter samt att göra avvägningar mellan behovet av effektivitet i berörd verksamhet och behovet av skydd för den enskildes integritet. IAF:s registerlag är tillämplig vid behandling av personuppgifter i sådan verksamhet vid IAF som gäller tillsyn, uppföljning, registrering av uppgifter om arbetslöshetskassor, utfärdande av intyg, framtagande av statistik och rapportering av vissa uppgifter till Arbetsförmedlingen. Kompletterande föreskrifter om behandling av personuppgifter som omfattas av lagen finns i förordningen (2008:936) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Av 4 och 5 §§ IAF:s registerlag framgår att behandling av personuppgifter får ske om det behövs för vissa ändamål. Ändamålsbestämmelserna tar i första hand sikte på behandling av personuppgifter i IAF:s verksamhet (de s.k. primära ändamålen). Personuppgifter får enligt dessa bestämmelser bl.a. behandlas om det behövs för tillsyn över arbetslöshetskassorna och uppföljning av arbetslöshetsförsäkringen. Vidare får personuppgifter behandlas om de behövs för tillsyn över rutiner för och handläggning av ärenden hos Arbetsförmedlingen som påverkar arbetslöshetsförsäkringen eller för tillsyn över återkallande av anvisningar till arbetsmarknadspolitiska program. Dessutom får IAF behandla personuppgifter om det behövs för tillhandahållande av information till någon annan, de s.k. sekundära ändamålen. IAF får för dessa ändamål behandla personuppgifter för att tillhandahålla information som behövs inom Arbetsförmedlingens verksamhet som underlag i uppföljnings-, analys- och utvärderingsarbete. Vidare får IAF behandla personuppgifter för att tillhandahålla information till eller regeringen eller till annan för att fullgöra uppgiftslämnande i enlighet med lag eller förordning. Av 8 § IAF:s registerlag framgår att IAF får behandla känsliga personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen och personuppgifter om lagöverträdelser m.m. som avses i 21 § personuppgiftslagen, om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller annars är nödvändiga för handläggningen av ett ärende. Detta innebär dock inte att nämnda personuppgifter får behandlas i statistik- och tillsynsdatabasen. Huvudregeln är att ärendeuppgifter som är definierade som känsliga personuppgifter i personuppgiftslagen inte får registreras i statistik- och tillsynsdatabasen. Huvudregeln kompletteras emellertid med några undantag. Känsliga personuppgifter som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa får behandlas under förutsättning att de har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. Detsamma gäller för personuppgifter om sociala förhållanden, omdömen, slutsatser eller andra värderande upplysningar om en enskild. Uppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott m.m. samt uppgifter om att den enskilde har vårdats med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen (2005:716) får inte behandlas alls i statistik- och tillsynsdatabasen. De primära ändamålen utvidgas Regeringens förslag: IAF ska få behandla personuppgifter, om det behövs för tillsyn över handläggning av och rutiner för handläggning av ärenden hos Arbetsförmedlingen och som rör åtgärder inom aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen. IAF ska också få behandla personuppgifter om det behövs för uppföljning av åtgärderna. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås dock inte att IAF:s utvidgade möjlighet att behandla personuppgifter ska omfatta uppföljning. Remissinstanserna: Inspektionen för socialförsäkringen tillstyrker förslaget men anför, för det fall IAF även ska ha ett uppföljningsansvar, att det finns skäl att ge myndigheten en utökad rätt att behandla personuppgifter även för detta ändamål. IAF anför att det saknas författningsförslag för att myndigheten ska kunna få relevant underlag hos Arbetsförmedlingen och utlämnade på medium för auto- matiserad behandling och ges direktåtkomst till personuppgifterna. Övriga remissinstanser har inga synpunkter på förslaget eller avstår från att yttra sig. Skälen för regeringens förslag Utvidgad personuppgiftsbehandling vid IAF Enligt 4 § IAF:s registerlag får personuppgifter behandlas bl.a. om det behövs för tillsyn över arbetslöshetskassorna och uppföljning av arbetslöshetsförsäkringen samt för tillsyn över ärenden hos Arbetsförmedlingen som påverkar arbetslöshetsförsäkringen eller som rör återkallande av anvisningar till arbetsmarknadspolitiska program. beslutade regeringen om nya åtgärdsregler inom aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen. Bestämmelserna motsvarar de som infördes i arbetslöshetsförsäkringen . Genom de nya åtgärdsreglerna inom aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen kommer behovet av samarbete och samordning att öka mellan Arbetsförmedlingen, och arbetslöshetskassorna. För att säkerställa en enhetlig tillämpning och klarlägga olika konsekvenser av regelverket bör en myndighet som har överblick över båda systemen utöva tillsyn över och ansvara för uppföljning av de nya åtgärdsreglerna. Mot den bakgrunden anser regeringen att det är lämpligt att IAF utövar tillsyn över handläggningen av och rutiner för handläggningen av sådana ärenden hos Arbetsförmedlingen och som rör åtgärder inom aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen. Det är även lämpligt att IAF får i uppdrag att följa utvecklingen av sådana åtgärder. Den närmare regleringen av IAF:s uppdrag kommer att ske på förordningsnivå. För att IAF ska kunna fullgöra ett uppdrag med utökat tillsyns- och uppföljningsansvar krävs att inspektionen får behandla personuppgifter för detta ändamål. IAF:s möjligheter att behandla personuppgifter bör därför utvidgas så att inspektionen även får behandla personuppgifter om det behövs för tillsyn över sådana ärenden hos Arbetsförmedlingen och som rör åtgärder inom aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen. Eftersom IAF:s utökade ansvar även ska omfatta uppföljning av sådana åtgärder bör, precis som Inspektionen för socialförsäkringen framfört, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 IAF också få behandla personuppgifter om det behövs för uppföljning av åtgärderna. Förslaget att utvidga de primära ändamål för vilka IAF får behandla personuppgifter innebär att inspektionen får utökad möjlighet att behandla personuppgifter jämfört med . Det går inte att utesluta att den utökade behandlingen kommer att omfatta sådana personuppgifter som är integritetskänsliga. En ökad behandling av personuppgifter, särskilt känsliga, innebär en ökad risk för otillbörliga intrång i den personliga integriteten och ställer därför höga krav på integritetsskyddande åtgärder. Vid behandling av personuppgifter ska lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder vidtas för att skydda de personuppgifter som behandlas. Åtgärderna ska ställas i relation till bl.a. de behandlade uppgifternas känslighet. IAF är alltså skyldig att utforma sina rutiner och system så att otillbörliga intrång i den personliga integriteten undviks. Inspektionens skyldigheter i detta avseende följer av personuppgiftslagens bestämmelser i 30–32 §§ om säkerhet vid behandling. Någon lagändring bedöms därför inte nödvändig i denna del. I 13 § IAF:s registerlag finns bestämmelser som begränsar de sökbegrepp som får användas vid behandlingen av personuppgifter. Bestämmelserna syftar till att reducera risken för obehöriga intrång i den personliga integriteten. Av bestämmelserna framgår att känsliga personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen och personuppgifter om lagöverträdelser m.m. som avses i 21 §, med vissa undantag, inte får användas som sökbegrepp. Detsamma gäller personuppgifter om sociala förhållanden, omdömen, slutsatser eller andra värderande upplysningar om en enskild samt uppgifter om att den enskilde har vårdats med stöd av socialtjänstlagen eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen. Även bestämmelserna om sekretess har betydelse för integritetsskyddet. Det är nämligen sekretessregleringen som tillsammans med ändamålsbestämmelserna i respektive registerförfattning styr i vilken utsträckning personuppgifter får överföras till andra.