prop · H103131 · 2014-03-18 00:00:00 — Strävan efter stärkt kostnadseffektivitet, bättre resultat, ökad transparens och aktiv bekämpning av korruption ska fortsätta. ska även fortsättningsvis vara en aktiv, krävande och konstruktiv partner till det multilaterala systemets organisationer med tydliga målsättningar i arbetet i de styrande organen och i påfyllnadsförhandlingar. Vidare ligger regeringens bedömning av respektive organisations resultat, effektivitet och relevans till grund för beslut om nivån för stöd. Denna ambitionsnivå förutsätter att flödet av information om resultat och problem mellan svenska aktörer förbättras genom effektivare samverkan mellan svenska statliga aktörer, och att uppföljningen av uppnådda resultat förbättras. För att fortsätta stärka det internationella systemet behöver de multilaterala organisationernas resultatstyrning och de svenska uppföljnings- och analysverktygen vidareutvecklas. FN-reformen Delivering as One om ett ökat samarbete på landnivå mellan FN-organisationerna är ett viktigt steg i detta arbete och regeringen ska fortsätta att stödja reformen. På samma sätt välkomnar regeringen närmare samarbete och samordning mellan alla slags biståndsaktörer på landnivå. Tydligare arbetsfördelning och samarbete mellan multilaterala organisationer är också en viktig aspekt för ökad biståndseffektivitet, särskilt inom områden som miljö och klimat samt hälsa. ska fortsätta att verka för att främja synergier mellan olika multilaterala aktörer och minska risken för dubbelarbete. Principiellt förordas icke-öronmärkt stöd och långsiktig finansiering. Därmed ökar sannolikheten för ett långsiktigt stabilt multilateralt system där regeringens politiska prioriteringar får ett större genomslag. Kärnstöden styrs genom resultatstrategier för respektive organisation där regeringen anger vilket resultat som förväntas, medan det riktade öronmärkta multi-bi-stödet styrs genom tematiska och geografiska resultatstrategier. Målsättningen är att inta en mer strategisk ansats i styrningen av multi-bi-stödet genom att det i högre grad än tidigare inriktas på organisationernas globala tematiska program, regionprogram eller landprogram alternativt stöd till hela sektorer i en specifik organisations landprogram. Inför strategiskt viktiga beslut i styrande organ ska aktivt driva tydliga och ändamålsenliga resultatförväntningar samt kräva gedigen uppföljning och resultatrapportering. Det biståndsfinansierade kärnstöd som ger till olika multilaterala organisationer ska bidra till att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck eller i humanitär kris, det vill säga ska säkerställa att bidragen används för att åstadkomma resultat. Svensk finansiering utöver den obligatoriska medlemsavgiften ska därmed vara kopplad till framsteg i termer av måluppfyllelse. 7.2.4Prioriteringskriterier för svenskt bistånd via multilaterala organisationer Fördelning av biståndsmedel till multilaterala organisationer bygger på två huvudsakliga principer i syfte att uppnå goda resultat – relevans och effektivitet. Relevansen bedöms utifrån om en organisations verksamhet och resultat bidrar till att uppfylla det övergripande målet för det svenska biståndet och delmålen i denna plattform. Bedömningen om graden av relevans är med andra ord nära kopplad till frågan om organisationens mål ligger i linje med regeringens bedömningar och prioriteringar. I grund och botten handlar det till stor del om att avgöra om organisationens verksamhet bidrar till mervärde, även i förhållande till andra organisationer. Det andra huvudkriteriet vid prioritering av biståndsmedel till och genom multilaterala organisationer är effektivitet, såväl extern som intern. Graden av en organisations effektivitet bedöms genom frågeställningen: bidrar organisationen till utveckling (resultat) enligt uppställda relevanta mål, är den organiserad så att verksamheten leder till resultat och utnyttjas biståndsmedlen på ett kostnadseffektivt vis? Extern effektivitet handlar således om en bedömning av om organisationen uppfyller de mål som ställts upp. Intern effektivitet omfattar strukturella faktorer såsom huruvida styrningen är ändamålsenligt strukturerad och organiserad. Finns det tydliga resultatformuleringar och långsiktiga och rimliga visioner, gedigna system för uppföljning och utvärdering? Utfallet av klassificeringen ska vara vägledande både när det gäller prioritering av finansiellt stöd och som utgångspunkt för påverkan på, policydialog med och finansiella bidrag till de multilaterala organisationerna. Om en organisation uppvisar brister i form av undermåliga resultat eller alltför trögt reformarbete kan det bli nödvändigt med villkorade bidrag. ska även kunna lämna organisationer eller fonder som inte lever upp till övergripande mål eller som visar låg effektivitet i verksamheten och bristande vilja till förändring. Sker det positiva förändringar i fråga om relevans eller effektivitet ska kunna återansluta sig. 7.3Aktivt inflytande på och samverkan inom EU-biståndet EU och dess medlemsländer är tillsammans en central biståndspolitisk aktör som står för av de totala finansiella flöden som klassificeras som bistånd och övriga medlemsstater i EU har genom medlemskapet förbundit sig att bidra till unionens utvecklingssamarbete. Bidragen bestäms med hjälp av fasta beräkningsnycklar och den svenska andelen av det bistånd som hanteras av EU-institutionerna är . Det svenska finansiella bidraget till EU-biståndet är således på förhand fastställt och inte förhandlingsbart. möjligheter att påverka ligger i ett aktivt politiskt påverkans- arbete i utarbetandet, genomförandet och uppföljningen av EU:s Skr. 2013/14:131 biståndspolitik. stödjer institutionell samordning och samverkan inom EU, vilket är en av förutsättningarna för att EU ska kunna vara en dynamisk och effektiv global aktör. Regeringen anser att EU som en stark global biståndspolitisk aktör har goda möjligheter att bedriva politiskt förändringsarbete, exempelvis genom dialog om känsliga frågor eller i känsliga situationer. EU har dessutom satt upp tydliga krav om att bistånd genom budgetstöd måste kopplas till demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter. 7.3.2Svensk påverkan på EU:s biståndspolitik EU:s externa politik genom utrikestjänsten (, EEAS), inom vilken utvecklingspolitiken inklusive det humanitära biståndet är en del, ger EU en avsevärd politisk tyngd i dialogen med tredjeland. EU är också en stor aktör i det multilaterala systemet. Det ger möjlighet att genom EU:s utvecklingspolitik påtagligt öka genomslaget för regeringens politiska prioriteringar. Regeringen ser också ett stort ansvar när det gäller att verka för att de biståndsinsatser som finansieras genom EU:s utrikesförvaltningsbudget förvaltas väl och att insatserna genomsyras av ingångsvärden och politiska prioriteringar som man gemensamt kommit överens om inom EU. Det svenska arbetet med att påverka EU:s utvecklingspolitik vägleds av de svenska biståndspolitiska prioriteringarna. arbete med att påverka EU:s utvecklingspolitik vägleds vidare av de svenska prioriteringarna inom EU-arbetet. En prioritering som är särskilt relevant för biståndet är att medverka till att stärka EU som global aktör. har goda förutsättningar att påverka den fortsatta utformningen och genomförandet av EU:s utvecklingspolitik och av biståndets inriktning samt att driva och stödja reformansträngningar för stärkt effektivitet, bättre resultat, ökad transparens och aktiv korruptionsbekämpning. Det fortsatta arbetet kommer att bedrivas strategiskt och målinriktat. För ett optimalt genomslag av svenska biståndspolitiska prioriteringar ska påverkansarbetet bedrivas aktivt i , på huvudstadsnivå och i fält. driver också aktivt inom EU att EU:s medlemsländer ska leva upp till det internationellt överenskomna målet att avsätta av BNI i internationellt bistånd. Betydelsen av EU som aktör på det utvecklingspolitiska området kommer att öka ytterligare i takt med fullt ut integrerade EU-delegationer och genomförandet av EU:s uppdaterade utvecklingspolitik, den så kallade Agenda for Change. Genomförandet av denna förutsätter ett nära samarbete mellan EU-delegationerna och medlemsstaterna i fält. förandet av Agenda for Change inkluderar bland annat EU-gemensam programmering och samordning av olika givares förhållningssätt och regelverk avseende budgetstöd. aktivt ska medverka i EU- gemensam programmering som innebär att EU samordnar sitt bistånd, inbördes och om relevant tillsammans med andra givare. 2013/14:131 minska fragmenteringen av biståndet och att resultatet av det totala biståndet optimeras och att planering och samordning av biståndet ska göras med utgångspunkt i samarbetsländernas egna utvecklingsplaner, fattigdomsstrategier eller motsvarande. är och ska vara drivande i genomförandet av EU:s samstämmighetspolitik för utveckling (eng. Policy Coherence for Development) och verka för att EU:s bistånd ställer höga krav på demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna i sina överväganden om vilka insatser som ska göras i varje enskilt land. Detta gäller inte minst inom ramen för EU:s budgetstöd. I sammanhanget läggs stor vikt från svensk sida vid att få EU att arbeta med en samlad ansats i krishantering från förebyggande till transition och långsiktigt bistånd. Remissyttranden över skrivelsen har avgetts av följande instanser. , , , , , , , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, (Sida), , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , , , , , , , , (statsvetenskapliga institutionen), , (avdelningen för mänskliga rättigheter vid Humanistiska och Teologiska fakulteterna), Myndigheten för , , Universitets- och högskolerådet, , , Havs- och vattenmyndigheten, , , , , , Kemikalieinspektionen, Lantmäteriet, , , , , , geologiska undersökning, , , , , , , Action Aid, Afrikagrupperna, svenska sektionen, Civil Rights Defenders, Concord , , Fairtrade , Folac, Fonden för mänskliga rättigheter, Forum Syd, , Internationellt , Islamic Relief , Kristdemokratiskt internationellt center, Kvinna till Kvinna, utan gränser, , i , , Lika Unika, , LSU – ungdomsorganisationer, , , , Operation 1325, Pingstmissionens Utvecklingssamarbete, Plan , , , bisexuellas och transpersoners rättigheter, , , Röda Korset, , , Resilience Center, Svalorna , , , , , kommuner och landsting, Kvinnolobby, Swecare, , , Världsnaturfonden, Water Aid, We Effect (före detta Kooperation utan Gränser), Worlds Foundation. Yttranden har också inkommit från Erikshjälpen, för de areella näringarnas bärkraftiga utveckling (tio medlemmar), , , Svenska sektionen av för Fred och Frihet (IKFF), , och , IOGT- NTO-rörelsen, , Linnéuniversitetet (), PRO Global – pensionärer utan gränser, PRO , , , TCO, ( hälsa), UN Women nationell kommitté, Världsinfektionsfonden och en Följande instanser har inbjudits att yttra sig men avstått. revisionen, , , , , , , Finansinspekt- ionen, Kammarkollegiet, , , , institutet, Expertgruppen för utvärdering och analys av inter- nationella bistånd, akademikers centralorganisation, , internationella stiftelse, Chemsec, Dag Hammar- skjöldstiftelsen, Det Naturliga Steget, , Hand in Hand, Handikappförbunden, Individuell Människohjälp, International Aid Services, Chapter, , Läkare i världen, MyRight – Empowering people with disabilities, Palmes Internationella Center, Reportrar utan gränser, Samarbetsorganet för etniska organisationer i , , SOS Barnbyar, , Svenska avdelningen av Internationella jurist- kommissionen, Svenskt näringsliv, Kristna Råd, Swedish Inter- national , Vänsterns internationella forum. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2013/14:131 Biståndspolitisk plattform