prop · H103228d2 · 2014-05-12 00:00:00 — När det gäller transaktioner med OTC-derivat där säkerhet ställts genom nettningsavtal som erkänts av de behöriga myndighe terna enligt kapitel 6, ska instituten tillämpa en volatilitetsjuste ring som avspeglar valutavolatiliteten, om den valuta som sä kerheten är noterad i är en annan än avvecklingsvalutan. Insti tuten ska endast tillämpa en volatilitetsjustering, även i de fall där flera valutor berörs av de transaktioner som täcks genom nettningsavtalet. Instituten ska beräkna det volatilitetsjusterade värdet på säkerheten (CVA) enligt följande: CVA ¼ C 1 – HC – Hfx C = säkerhetens värde, HC = den lämpliga volatilitetsjusteringen för säkerheten, beräk nad enligt artiklarna 224 och 227, och Europeiska unionens officiella tidning L 176/141 Hfx = den lämpliga volatilitetsjusteringen för valutaobalans, be räknad enligt artiklarna 224 och 227. Vid beräkningen av det volatilitetsjusterade värdet på säkerheten ska instituten använda formeln i denna punkt för alla trans aktioner utom de transaktioner som omfattas av erkända ram avtal om nettning, på vilka bestämmelserna i artiklarna 220 och 221 är tillämpliga. Instituten ska beräkna det volatilitetsjusterade värdet på exponeringen () enligt följande: = det volatilitetsjusterade värdet på exponeringen enligt beräkningen i punkt 3, och CVAM = CVA som justerats ytterligare med hänsyn till eventuell löptidsobalans enligt bestämmelserna i avsnitt 5. ¼ E 1 þHE E= exponeringsbeloppet fastställt enligt kapitel 2 eller 3, be roende på vad som är tillämpligt, om exponeringen inte är täckt av någon säkerhet, HE = den lämpliga volatilitetsjusteringen för exponeringen, be räknad enligt artiklarna 224 och 227. Vid transaktioner med OTC-derivat ska instituten beräkna enligt följande: Instituten får beräkna volatilitetsjusteringar genom att an vända antingen den metod för schabloniserade volatilitetsjuste ringar som beskrivs i artikel 224 eller den metod för egna estimat som beskrivs i artikel 225. Ett institut får välja mellan metoden för schabloniserade volati litetsjusteringar och metoden för egna estimat, oberoende av om institutet har valt schablonmetoden eller internmetoden för be räkningen av riskvägda exponeringsbelopp. Om institutet väljer metoden för egna estimat, ska det emeller tid tillämpa denna metod på alla slags instrument, med undan tag av mindre väsentliga portföljer, där det får använda metoden för schabloniserade volatilitetsjusteringar. Vid beräkning av E i punkt 3 ska följande gälla: Om säkerheten består av ett antal godtagbara poster ska instituten beräkna volatilitetsjusteringar (H) enligt följande: H ¼ aiHi i a)För institut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt schablonmetoden ska exponeringsbeloppet för en post utan för balansräkningen som tas upp i bilaga I vara lika av värdet på denna post i stället för det exponerings värde som anges i artikel 111.1. b)Institut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt internmetoden ska beräkna exponeringsbeloppet för de pos ter som tas upp i artikel 166.8–166.10 med konverterings faktorn i stället för de konverteringsfaktorer eller procentandelar som anges i nämnda punkter. Vid beräkningen av exponeringens fullständigt justerade värde (E*) ska instituten ta hänsyn till både volatilitet och sä kerhetens riskreducerande effekter enligt följande: E ¼ max 0;– CVAM ai = värdet av en godtagbar post i förhållande till säkerhetens totala värde, och Hi = den volatilitetsjustering som är tillämplig för den godtag bara posten i. Schabloniserade volatilitetsjusteringar enligt den fullständiga metoden för finansiella säkerheter I tabellerna 1–4 i denna punkt anges de volatilitetsjuste ringar som instituten ska tillämpa enligt metoden för schablo niserade volatilitetsjusteringar, under förutsättning att omvär dering sker . L 176/142 Europeiska unionens officiella tidning värdepapper som givits ut av enheter som värdepapper som givits ut av enheter som avses i artikel 197.1 b avses i artikel 197.1 c och d kriterierna i artikel 197.1 h period (i %) period (i %) period (i %) period (i %) period (i %) period (i %) period (i %) period (i %) period (i %) värdepapper som givits ut av enheter som avses i värdepapper som givits ut av enheter som avses i artikel 197.1 b med kortfristiga kreditvärderingar artikel 197.1 c och d med kortfristiga kriterierna i artikel 197.1 h riod (i %) riod (i %) riod (i %) riod (i %) riod (i %) riod (i %) riod (i %) riod (i %) riod (i %) Övriga slag av säkerheter och exponeringar (i %) (i %) Aktier eller konvertibla obligationer som ingår i ett centralt Övriga aktier eller konvertibla obligationer som är noterade på Europeiska unionens officiella tidning L 176/143 avvecklingsperiod (i %) avvecklingsperiod (i %) avvecklingsperiod (i %) Beräkningen av volatilitetsjusteringar i enlighet med punkt 1 ska uppfylla följande villkor: a)För utlåning mot säkerhet ska avvecklingsperioden vara . Om de tillgångar i vilka fonden har investerat inte är kända för institutet, ska volatilitetsjusteringen vara den högsta volatilitets justering som skulle gälla för alla de tillgångar i vilka fonden har rätt att investera. När det gäller räntebärande värdepapper utan kreditvär dering som givits ut av institut och som uppfyller kriterierna för godtagbarhet enligt artikel 197.4, ska volatilitetsjustering arna vara desamma som för värdepapper som givits ut av in stitut eller företag med en extern kreditutvärdering som fast ställts motsvara kreditkvalitetssteg 2 eller 3. Egna estimat av volatilitetsjusteringar enligt den fullständiga metoden för finansiella säkerheter b)För repor, utom i den utsträckning som sådana transaktioner avser överföring av råvaror eller garanterade rättigheter av seende äganderätt till råvaror, och värdepapperslån ska av vecklingsperioden vara . c)För övriga kapitalmarknadsrelaterade transaktioner ska av vecklingsperioden vara . Om ett institut har en transaktion eller nettningsmängd som uppfyller kriterierna i artikel 285.2, 285.3 och 285.4, ska kor taste innehavsperiod anpassas till den marginalriskperiod som skulle vara tillämplig enligt nämnda punkter. I tabellerna 1–4 i punkt 1 och i punkterna 4–6 ska det kreditkvalitetssteg till vilket en kreditvärdering för det räntebä rande värdepapperet är knutet vara det kreditkvalitetssteg på kreditkvalitetsskalan som har fastställt för kreditvär deringen enligt kapitel 2. Vid fastställandet av det kreditkvalitetssteg till vilket en kredit värdering för det räntebärande papperet är knutet enligt första stycket ska även artikel 197.7 tillämpas. 4.När det gäller ej godtagbara värdepapper eller råvaror som lånats ut eller sålts inom ramen för repor eller värdepapperslån eller råvarulån, ska volatilitetsjusteringen vara densamma som för aktier som inte ingår i ett centralt index och är noterade på en erkänd börs. 5.När det gäller godtagbara andelar i fonder, ska volatilitets justeringen vara den vägda genomsnittliga volatilitetsjustering som skulle gälla med hänsyn till transaktionens avvecklings period enligt punkt 2 för de tillgångar i vilka fonden har in vesterat. De behöriga myndigheterna ska tillåta institut som upp fyller kraven i punkterna 2 och 3 att använda egna volatilitets estimat för att beräkna de volatilitetsjusteringar som ska till lämpas på säkerheter och exponeringar. Ett institut som fått tillstånd att använda egna volatilitetsestimat ska inte återgå till en annan metod, såvida inte institutet kan styrka att det finns goda skäl och de behöriga myndigheterna ger sitt tillstånd. När det gäller räntebärande värdepapper som av ett kreditvär deringsinstitut har fått en kreditutvärdering motsvarande "in vestment grade" eller bättre, får instituten göra en volatilitets estimat för varje värdepapperskategori. När det gäller räntebärande värdepapper som av ett kreditvär deringsinstitut har fått en kreditutvärdering som är lägre än "investment grade" och övriga godtagbara säkerheter, ska insti tuten beräkna volatilitetsjusteringarna för varje enskild post. Institut som använder metoden för egna estimat ska estimera säkerhetens volatilitet eller valutaobalansen utan att beakta eventuella korrelationer mellan den osäkrade exponeringen, sä kerheten eller valutakurserna. När det gäller att fastställa relevanta kategorier, ska instituten beakta kategorin av värdepappersutgivare, extern kreditklassifi cering av värdepappren samt deras återstående löptid och mo difierade duration. Volatilitetsestimaten ska vara representativa för de värdepapper som institutet har tagit upp i en kategori. Beräkningen av volatilitetsjusteringar ska uppfylla följande kriterier: a)Instituten ska grunda beräkningen på ett 99-procentigt ensi digt konfidensintervall. L 176/144 Europeiska unionens officiella tidning b)Instituten ska grunda beräkningen på följande avvecklings perioder: i)för utlåning mot säkerhet. ii)för repor, utom i den utsträckning som sådana transaktioner avser överföring av råvaror eller garanterade rättigheter avseende äganderätt till råvaror och värdepapperslån. iii)för övriga kapitalmarknadstransaktioner. c)Instituten får använda volatilitetsjusteringar som beräknats med kortare eller längre avvecklingsperioder som ökas eller minskas i enlighet med den avvecklingsperiod som anges i led b för transaktionen i fråga genom att använda följande formel för kvadratroten ur tidsperioden: HM ¼ HN TM TM = den relevanta avvecklingsperioden, HM = volatilitetsjusteringen baserad på avvecklingsperioden TM, och HN = volatilitetsjusteringen baserad på avvecklingsperioden TN. d)Instituten ska beakta att tillgångar med lägre kreditkvalitet har dålig likviditet. De ska justera avvecklingsperioden uppåt om det råder osäkerhet om säkerhetens likviditet. De ska även ta reda på om det finns historiska data som kan leda till att den potentiella volatiliteten undervärderas. Sådana fall ska hanteras med hjälp av ett stresscenario. e)Den historiska observationsperiod som instituten använder för beräkning av volatilitetsjusteringar ska vara . När det gäller institut som använder ett viktningssystem eller andra metoder för den historiska observationsperioden ska den faktiska observationsperioden vara . De be höriga myndigheterna får även kräva att ett institut beräknar sina volatilitetsjusteringar med en kortare observationsperiod, om de behöriga myndigheterna bedömer att detta är moti verat av en betydande ökning i prisvolatiliteten. f)Instituten ska minst en gång uppdatera dataunderlagen och beräkna volatilitetsjusteringarna. De ska även göra en ny bedömning av dataunderlagen varje gång marknadspriserna är föremål för betydande förändringar. Estimeringen av volatilitetsjusteringarna ska uppfylla samt liga följande kvalitativa kriterier: a)Ett institut ska använda volatilitetsestimaten i den dagliga riskhanteringsprocessen, även avseende institutets interna ex poneringslimiter. b)Om den avvecklingsperiod som institutet använder i sin dagliga riskhantering är längre än den period som anges i detta avsnitt för transaktionstypen i fråga, ska institutet öka volatilitetsjusteringarna i enlighet med den formel för kva dratroten ur tidsperioden som anges i punkt 2 c. c)Institutet ska ha inrättat processer för att övervaka och säker ställa efterlevnaden av dokumenterade riktlinjer och kontrol ler för hur systemet för estimering av volatilitetsjusteringar fungerar och för integrering av dessa estimeringar i riskhan teringsprocessen. d)En oberoende översyn av institutets system för estimering av volatilitetsjusteringar ska ske regelbundet inom ramen för institutets interna revisionsprocess. En översyn av det över gripande systemet för estimering av volatilitetsjusteringar och för integrering av dessa i institutets riskhanteringsprocess ska ske minst en gång . Denna översyn ska omfatta minst följande: i)Integrering av estimerade volatilitetsjusteringar i den dag liga riskhanteringen. ii)Validering av betydande förändringar i processen för es timering av volatilitetsjusteringar. iii)Kontroll av konsekvens, aktualitet och tillförlitlighet när det gäller de datakällor som ligger till grund för systemet för estimering av volatilitetsjusteringar, däribland datakäl lornas oberoende. iv)Riktighet och lämplighet vad gäller antagandena om vo latilitet. Europeiska unionens officiella tidning L 176/145 Ökning av volatilitetsjusteringar enligt den fullständiga metoden för finansiella säkerheter I artikel 224 anges de volatilitetsjusteringar som ett institut ska tillämpa när dagliga omvärderingar görs. Likaledes ska ett insti tut som i enlighet med artikel 225 använder sina egna estimat av volatilitetsjusteringar först och främst beräkna dessa på grundval av daglig omvärdering. Om omvärdering inte sker lika ofta som ska institutet tillämpa större volatilitets justeringar. Instituten ska beräkna dessa genom att öka de dag liga omvärderingarna av volatilitetsjusteringarna med hjälp av följande formel för kvadratroten ur tidsperioden: NR þ TM – 1 H = den tillämpliga volatilitetsjusteringen, HM = volatilitetsjusteringen om det förekommer daglig omvär dering, NR = det faktiska antalet bankdagar mellan omvärderingarna, och TM = avvecklingsperioden för transaktionstypen i fråga. Villkor för tillämpning av volatilitetsjustering enligt den fullständiga metoden för finansiella säkerheter 1.I fråga om repor och värdepapperslån där ett institut till lämpar metoden med schabloniserade volatilitetsjusteringar en ligt artikel 224 eller metoden för egna estimat enligt artikel 225 och där villkoren i punkt 2 a–h är uppfyllda får institutet till lämpa en volatilitetsjustering på , i stället för de volatilitets justeringar som beräknats enligt artiklarna 224–226. Institut som använder den metod med interna modeller som anges i artikel 221 får inte tillämpa den behandling som fastställs i denna artikel. 2.Institut får tillämpa volatilitetsjustering om samtliga följande villkor är uppfyllda: a)Både exponeringen och säkerheten ska vara kontanter eller räntebärande värdepapper som givits ut av nationella regeringar eller centralbanker enligt artikel 197.1 b och som är berättigade till riskvikt enligt kapitel 2. b)Både exponeringen och säkerheten ska vara noterade i samma valuta. c)Transaktionens löptid är högst eller både expone ringen och säkerheten är föremål för daglig marknadsvär dering eller omprövning av marginalsäkerhet. d)Tiden mellan det senaste fastställandet av marknadsvärdet före motpartens underlåtenhet att ompröva marginalsäkerhe ten och avvecklingen av säkerheten får inte vara längre än . e)Transaktionen ska avvecklas inom ett beprövat avvecklings system för detta slag av transaktioner. f)Den dokumentation som avser avtalet eller transaktionen ska vara standarddokument för repor eller värdepapperslån i de berörda värdepapperen. g)Transaktionen ska regleras genom dokumentation där det anges att transaktionen kan sägas upp om mot parten inte lyckas uppfylla en förpliktelse att tillhandahålla kontanter eller värdepapper eller tillhandahålla marginal eller fallerar på annat sätt. h)De behöriga myndigheterna ska betrakta motparten som en central marknadsaktör. De centrala marknadsaktörer som avses i punkt 2 h ska innefatta följande enheter: a)De enheter som nämns i artikel 197.1 b mot vilka expone ringar åsätts riskvikt enligt kapitel 2. b)Institut. c)Övriga finansiella företag i den mening som avses i artikel 13 led 25 b och d i direktiv /138/EG mot vilka expone ringar åsätts riskvikt enligt schablonmetoden eller som, när det gäller institut som beräknar riskvägda exponerings belopp och förväntade förlustbelopp enligt internmetoden, inte har tilldelats någon kreditvärdering av ett erkänt kredit värderingsinstitut och är internt klassificerade av institutet. d)Reglerade fonder som är underkastade särskilda kapitalkrav eller begränsningar avseende bruttosoliditeten. e)Reglerade pensionsfonder. f)Erkända clearingorganisationer. L 176/146 Europeiska unionens officiella tidning Beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt den fullständiga metoden för finansiella säkerheter 1.Enligt schablonmetoden ska instituten använda E* beräk nat enligt artikel 223.5 som exponeringsvärde vid tillämpningen av artikel 113. I fråga om sådana poster utanför balansräk ningen som tas upp i bilaga I ska instituten tillämpa procent andelarna i artikel 111.1 på värdet E* för att komma fram till exponeringsbeloppet. 2.Enligt internmetoden ska instituten använda faktisk LGD (LGD*) beräknat enligt denna punkt som LGD vid tillämpning av kapitel 3. Instituten ska beräkna LGD* enligt följande: LGD = den LGD som skulle gälla för exponeringen enligt ka pitel 3 om exponeringen inte var täckt av någon säker het, E = det exponeringsvärde som i enlighet med artikel 223.3; = fullständigt justerat exponeringsvärde i enlighet med Värderingsprinciper för övriga godtagbara säkerheter enligt internmetoden Säkerheter i form av fastigheter ska värderas av en obero ende värderingsman till ett värde som överensstämmer med eller är lägre än marknadsvärdet. Ett institut ska kräva att den oberoende värderingsmannen dokumenterar marknadsvärdet på ett klart och tydligt sätt. I de medlemsstater som har fastställt strikta kriterier för bedöm ning av fastighetsbelåningsvärdet i lagar och andra föreskrifter får fastigheten i stället värderas av en oberoende värderingsman till ett värde som överensstämmer med eller är lägre än fas tighetsbelåningsvärdet. Instituten ska kräva att den oberoende värderingsmannen inte tar med spekulativa faktorer i bedöm ningen av fastighetsbelåningsvärdet och dokumenterar detta värde på ett klart och tydligt sätt. Säkerhetens värde ska vara marknadsvärdet eller fastighetsbelå ningsvärdet minskat på lämpligt sätt för att avspegla resultaten av den övervakning som krävs enligt artikel 208.3 och för att beakta eventuella fordringar på fastigheten med bättre rätt. Fordringar ska värderas till de belopp som de uppgår till. Instituten ska värdera de fysiska säkerheter som inte är fastigheter till respektive marknadsvärde. I denna artikel avses med marknadsvärde det estimerade värde till vilket egendomen skulle kunna säljas av en villig säljare till en i förhållande till honom eller henne oberoende och villig köpare på värderings dagen. Beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp för övriga godtagbara säkerheter enligt internmetoden Instituten ska använda LGD* beräknat i enlighet med denna punkt och punkt 2 som LGD vid tillämpning av kapitel 3. Om förhållandet mellan säkerhetens värde (C) och exponerings beloppet (E) ger ett lägre värde än den minimisäkerhetsnivå som krävs för exponeringen (C*) enligt tabell 5, ska LGD* vara det LGD-värde som fastställs i kapitel 3 för exponeringar utan sä kerhet mot motparten. Därvid ska instituten beräkna expone ringsbeloppet för de poster som tas upp i artikel 166.8–166.10 med konverteringsfaktorn eller procentandelen i stället för de konverteringsfaktorer eller producentandelar som anges i dessa punkter. Om förhållandet mellan säkerhetens värde och exponerings beloppet överstiger ett andra, högre tröskelvärde för C** enligt tabell 5, ska LGD* vara det värde som anges i tabell 5. Om den nivå på ställd säkerhet C** som krävs inte uppnås avseende exponeringen som helhet, ska instituten betrakta ex poneringen som två exponeringar, dvs. en som motsvarar den del som uppfyller den nivå på ställd säkerhet C** som krävs och en som motsvarar den återstående delen. I tabell 5 i denna punkt anges de tillämpliga LGD*-vär dena och de säkerhetsnivåer som krävs för de delar av expone ringarna där säkerhet ställs: Minimivärde på LGD för de delar av exponeringar där säkerhet ställs (C*) ringen (C**) Europeiska unionens officiella tidning L 176/147 Som ett alternativ till behandlingen i punkterna 1 och 2 och om inte annat följer av artikel 124.2, får instituten inom ramen för begränsningarna i artikel 125.2 d respektive 126.2 d ange riskvikt för den del av exponeringen där säkerhet är ställd i sin helhet genom bostadsfastighet eller kommersiell fas tighet, vilken är belägen inom en medlemsstats territorium där samtliga villkor i artikel 199.4 är uppfyllda. Beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp när det gäller blandade säkerhetstyper Ett institut ska beräkna det LGD*-värde som ska användas som LGD vid tillämpning av kapitel 3 i enlighet med punkterna 2 och 3 om båda följande villkor är uppfyllda: a)Institutet använder internmetoden för att beräkna riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp. b)En exponering har säkrats genom både finansiella och andra godtagbara säkerheter. 2.Instituten ska vara skyldiga att dela upp exponeringens volatilitetsjusterade värde, dvs. exponeringens värde efter den volatilitetsjustering som anges i artikel 223.5, i olika delar, så att de erhåller en del som täcks av godtagbara finansiella säker heter, en del som täcks av fordringar, en del som täcks av kommersiella fastigheter eller bostadsfastigheter, en del som täcks av övriga godtagbara säkerheter och en del som inte täcks av någon säkerhet, beroende på vad som är tillämpligt. 3.Instituten ska beräkna LGD* separat för varje exponerings del som fastställs enligt punkt 2 i enlighet med de relevanta bestämmelserna i detta kapitel. 1.Om villkoren i artikel 212.1 är uppfyllda, får insättningar hos institut som är tredje part behandlas som en garanti av det institut som är tredje part. 2.Om villkoren i artikel 212.2 är uppfyllda, ska instituten tillämpa följande behandling för den exponeringsdel för vilken säkerhet har ställts i gällande återköpsvärde för livförsäkringar som pantsatts hos det utlånande institutet: a) Om institutet tillämpar schablonmetoden för exponeringen, ska riskvägningen ske med de riskvikter som anges i punkt 3. b)Om institutet tillämpar internmetoden för exponeringen men inte använder egna estimat av LGD, ska exponeringen åsättas ett LGD på . I händelse av valutaobalans ska instituten minska det gällande återköpsvärdet i enlighet med artikel 233.3 och värdet av kre ditriskskyddet ska vara lika med livförsäkringens gällande åter köpsvärde. Vid tillämpning av punkt 2 a ska instituten ange följande riskvikter utifrån den riskvikt som tilldelats en icke-efterställd exponering utan säkerhet mot det företag som tillhandahåller livförsäkringen: a)Riskvikten , om den icke-efterställda exponeringen utan säkerhet mot det företag som tillhandahåller livförsäkringen har tilldelats riskvikten . b)Riskvikten , om den icke-efterställda exponeringen utan säkerhet mot det företag som tillhandahåller livförsäkringen har tilldelats riskvikten . c)Riskvikten , om den icke-efterställda exponeringen utan säkerhet mot det företag som tillhandahåller livförsäkringen har tilldelats riskvikten . d)Riskvikten , om den icke-efterställda exponeringen utan säkerhet mot det företag som tillhandahåller livförsäk ringen har tilldelats riskvikten . Instituten får behandla instrument som återköps på begä ran och som är godtagbara enligt artikel 200 c som en garanti av det utgivande institutet. Det godtagbara kreditriskskyddet ska ha följande värde: a)Om instrumentet ska återköpas till sitt nominella värde, ska detta belopp gälla som värde på skyddet. b)Om instrumentet ska återköpas till marknadspris, ska värdet av skyddet vara lika med instrumentets, värderat på samma sätt som de räntebärande värdepapper som uppfyller vill koren i artikel 197.4. U n d e r a v s n i t t 2 O b e t a l t k r e d i t r i s k s k y d d Vid beräkning av effekterna av obetalt kreditriskskydd i enlighet med detta underavsnitt ska värdet på obetalt kreditrisk skydd (G) vara det belopp som utfärdaren av kreditriskskyddet har åtagit sig att betala i händelse av låntagarens fallissemang eller utebliven betalning eller vid andra specificerade kredithän delser. L 176/148 Europeiska unionens officiella tidning