prop · H103109 · 2014-03-05 00:00:00 — 157AP7 (2013), Årsredovisning 2012, AP7 (2012), Årsredovisning 2011. 1583 kap. 2 § lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). 2012/13:130 Bilaga 1 Policy för styrning och utvärdering av AP-fonderna. 160Intervju med och . sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? Även många styrelseledamöter byttes ut kring omläggningen. I den styrelse som suttit granskning pågått har alla ledamöter utom en tillkommit efter omläggningen. Den ökade omsättningen av ledamöter berodde på att dessa nått gränsen för total mandattid. Enligt visar styrelsens sammansättning på bred generell erfarenhet kombinerat med mer specik erfarenhet från nansiell verksamhet och kapitalförvaltning. Som framgår i avsnitt 4.4.5 har dock styrelsens kompetens inom intern styrning och kontroll förstärkts . 5.4.2 Regeringens introduktion av nya ledamöter är begränsad har det i regeringens policy för styrning och utvärdering av AP-fonderna framgått att nya ledamöter ska introduceras av huvudmannen utöver den introduktion som fonden ordnar. Av regeringens skrivelser framgår dock att introduktion och utbildning från regeringens sida har varit begränsad.161 Företrädare vid har till bekräftat att en regelrätt introduktionsutbildning inte har genomförts, vid sidan av den som Sjunde AP-fonden genomför.162 Den förändring som skett på området är att ansvarig minister skickar ut ett introduktionsbrev till nya ledamöter. Där framgår bland annat att introduktion till uppdraget i huvudsak sker av fonden. Till brevet bifogas regeringens policy för styrning och utvärdering av AP-fonderna, vilken beskrivs som en sammanfattning av regeringens vägledning.163 Sedan Sjunde AP-fonden inrättades har ansvarig minister kallat samtliga ledamöter till styrelseseminarium.164 Vid intervjuer som genomfört med ledamöter framkommer att era ledamöter tycker att introduktionen som Sjunde AP-fonden ordnat har varit tillräcklig och att de inte har saknat introduktion från regeringen.165 5.4.3Strukturerad utvärdering av styrelseledamöter För att fastställa förnyelsebehovet i styrelsen följer upp styrelsens arbete en gång . Det sker genom att tjänstemän på departementet träar styrelseordföranden för ett strukturerat utvärderingssamtal. Under samtalet går de bland annat igenom om styrelsen saknar någon kompetens, 2005/06:210 och skr. 2012/13:130 Bilaga 1 Policy för styrning och utvärdering av AP-fonderna, s. 80. 162Intervju med och . , Uppdrag i , brev till ny styrelseledamot (/2925). 164Ett tredje seminarium ägde rum . 165Intervjuer med Sjunde och . granskar: hållbara pensioner vilka ledamöter som är nyckelpersoner, om någon skulle kunna lämna styrelsen och om styrelsen fungerar som ett eektivt team. även besvara frågor om respektive ledamot. Frågorna handlar bland annat om ledamotens kompetens, aktivitet, närvaro och integritet.166 Regeringen gör ingen motsvarande utvärdering av styrelseordföranden. Enligt företrädare för har de bedömt att avslutningssamtal med avgående ledamöter och övriga kontakter med styrelseordföranden är tillräckliga för att regeringen ska kunna bilda sig en uppfattning om styrelseordföranden. När det gäller AP-fonderna har departementet diskuterat om de även ska träa andra ledamöter, men någon förändring har inte skett.167 Sjunde AP-fonden undantas från reglering om intern styrning och kontroll Sjunde AP-fonden omfattas inte av lika strikta krav på intern styrning och kontroll som andra myndigheter och de privata fondbolagen inom premiepensionssystemet. Sedan Sjunde AP-fonden började förvalta premiepensionsmedel har en skärpning av kraven skett för både andra myndigheter och privata fondbolag. har kraven på Sjunde AP-fonden varit oförändrade. Ingen kritik mot att Sjunde AP-fondens mål är tidsbestämt När det nya förvalsalternativet infördes konstaterade regeringen att styrelsen inte längre tidsbestämt målet. Trots att detta inte överensstämmer med vad beslutade inför att Sjunde AP-fonden bildades, har regeringen inte kritiserat styrelsen för förändringen. som regeringen inte kritiserade Sjunde AP-fonden har regeringen sett behov av att själv använda en given utvärderingsperiod för att kunna bedöma strategiska beslut och operativt resultat. Svagt fokus i regeringens utvärdering på Sjunde AP-fondens interna styrning och kontroll Regeringens årliga utvärdering ger en omfattande bild av den strategiska inriktningen och det operativa resultatet hos Sjunde AP-fonden. Fondens arbete med intern styrning och kontroll har berörts till viss del. Exempelvis granskades fondens riskkontroll och riskhantering avseende . Trots att fonden växt betydligt och förvaltningen har blivit mer komplex har ingen granskning av riskkontroll och riskhantering skett på nytt. sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? första 13 åren har regeringens utvärdering inte gett någon samlad bild av den interna styrningen och kontrollen hos Sjunde AP-fonden. Tillsättningsprocessen av styrelseledamöter har till viss del utvecklats Regeringen har utvecklat arbetet med att utse nya ledamöter. inleds processen med att styrelsens förnyelsebehov fastställs och därefter tas kravproler fram. För att fastställa styrelsens förnyelsebehov utvärderar regeringen styrelsen. har regeringen uttalat att de ska introducera nya ledamöter till styrelseuppdraget, men någon regelrätt introduktionsutbildning har inte genomförts. Däremot verkar inte ledamöterna sakna en introduktion från regeringen, utan tycker att Sjunde AP-fondens introduktion varit tillräcklig. granskar: hållbara pensioner har granskat Sjunde AP-fondens förvaltning av förvalsalternativet i premiepensionssystemet med fokus på målformulering, strategiska val i förvaltningen och fondens interna styrning och kontroll. Granskningsperioden omfattar åren från starten . Granskningen är inte inriktad på att utvärdera fondens sammantagna avkastningsresultat då det är ett område som regeringen bedömer i sin skrivelse. har även gjort bedömningen att det har gått för att göra en övergripande utvärdering av det nuvarande förvalsalternativet som infördes . 6.1Förvaltningen av förvalsalternativet kan förbättras sammantagna bedömning är att vissa delar av förvaltningen av förvalsalternativet kan förbättras. Det gäller delar av Sjunde AP-fondens placeringsstrategi samt fondens interna styrning och kontroll. bedömer att den passiva förvaltningen av pensionskapitalet är kostnadseektiv och ligger till grund för de låga förvaltningskostnaderna. visar resultatet av den aktiva förvaltningen på begränsad nytta för spararna. Mot bakgrund av premiepensionsspararnas krav på avkastning i relation till risktagandet är det bedömning att förvalsalternativet inte bara ska jämföras med genomsnittet av övriga premiepensionssparares avkastning, vilket är fallet i styrelsens målformulering. Avkastningen är beroende av Sjunde AP-fondens förvaltningsprestation och denna bör även kunna jämföras med uppräkningen av inkomstpensionen för att säkerställa att avkastningen når en viss grundnivå. Det är viktigt för att spararna ska få vägledning om förväntad avkastning. bedömer att förvaltningen, , inte har levt upp till de grundläggande krav spararna kan ställa på den interna styrningen och kontrollen. I takt med att fonden ökat användningen av nansiella instrument och förvaltningen blivit mer komplex har fonden inte anpassat hanteringen av risker i motsvarande grad. sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? anser att ett rimligt krav är att spararna ska kunna utgå från att det statliga förvalsalternativet omfattas av samma skyddsregler som de privata fondbolagen. Så är dock inte fallet eftersom de yttre kraven i form av lagstiftning på intern styrning och kontroll är svagare för Sjunde AP-fonden jämfört med de privata fondbolagen. Sjunde har under de fastställt att fonden ska följa samma regler som gäller för de privata fondbolagen. Styrelsen har därmed även vidtagit åtgärder för att förbättra den interna styrningen och kontrollen och hanteringen av riskerna i verksamheten. 6.1.1Sjunde AP-fondens mål och placeringsstrategi kan till viss del ifrågasättas Sjunde AP-fonden har sedan starten gjort era förändringar i placeringsstrategin i syfte att förbättra avkastningen för spararna. Den senaste större förändringen som analyserat närmare var införandet av det nuvarande förvalsalternativet . Styrelsens val av målformulering ger stor frihet att utforma placeringsinriktningen. Såväl målformulering som val av placeringsinriktning har betydelse för fondens avkastning. Sjunde AP-fondens placeringsstrategi för förvalsalternativet är inriktad på den överavkastning aktiemarknaderna ska ge jämfört med andra mer säkra tillgångar, vilket också är grunden för hela premiepensionssystemet. noterar att det enligt är rimligt med ett 30–40-årigt perspektiv när det gäller aktieavkastning, vilket överensstämmer med förvalsalternativets placeringshorisont. Målet ger ingen vägledning om förväntad avkastning och är svårt att utvärdera anser att Sjunde AP-fondens mål för förvalsalternativet inte ger spararna tillräcklig vägledning om förväntad avkastningsnivå, då fonden mäter resultatet mot den genomsnittliga avkastning som övriga premiepensionssparare har haft. Det gör det svårare att utvärdera om resultatet svarar mot fondens högre risktagande. Målet kan uppnås även när spararnas avkastning är låg. anser att det är tveksamt om målformuleringen svarar mot lagens krav och intentioner om att fonden ska uppnå en långsiktigt hög avkastning. Det faktum att målet för AP7 Såfa inte är tidsatt är inte i enlighet med intentioner. Det bidrar också till att det är svårt att utvärdera eftersom det inte framgår under vilken tidsperiod målet ska vara uppnått och därmed vilken period som ska ligga till grund för utvärdering. konstaterar att i avsaknad av tidsatt mål har fonden frihet att välja vilken eller vilka mätperioder som utvärderas och därmed vilket avkastningsresultat som redovisas. Förvalsalternativets placeringshorisont om 30–är enligt för lång för att granskar: hållbara pensioner användas som utvärderingsperiod. kan också konstatera att regeringen sett behov av att använda en kortare utvärderingsperiod. Förvalsalternativet ska enligt lag ge spararna en hög avkastning . menar att avkastningen behöver mätas mot något mer än genomsnittet av övriga sparares avkastning för att kunna utvärderas mot lagens mål. Ett sätt att deniera vad som är hög avkastning är att utgå från den avkastning som förväntas vid ett lågt risktagande, till exempel den riskfria räntan. Ett annat jämförelsemått som redan används inom det allmänna pensionssystemet är inkomst-/balansindex, det vill säga uppräkningen av inkomstpensionen. Risknivån i förvalsalternativet bestäms med hänsyn till risken i hela den allmänna pensionen, där inkomstpensionen är en viktig del. Då risktagandet i förvalsalternativet är högre än risknivån i inkomstpensionen, är det enligt rimligt att även avkastningen är högre än uppräkningen av inkomstpensionen. bedömer att en jämförelse med inkomstpensionen kan fungera som en grundnivå för den förvaltningsprestation som fonden bör nå upp till i förvalsalternativet. Jämförelsen med inkomstpensionen kan ligga till grund både för utvärdering av den avkastning som spararna i genomsnitt fått och för fondens förvaltningsprestation . bedömer att det är ett försiktigt jämförelsemått som inte står i strid med Sjunde AP-fondens strategi att aktier ska ge en högre avkastning. Två olika mått används för att mäta avkastningen i premiepensionssystemet. Kapitalviktad avkastning används för att mäta den faktiska avkastning som spararna i genomsnitt har fått. Tidsviktad avkastning används för att mäta den underliggande förvaltningsprestationen som ligger till grund för den kapitalviktade avkastningen. Det senare måttet rensar bort eekter av kapitalöden. Detta för att Sjunde AP-fonden och övriga förvaltare inom premiepensionen saknar möjlighet att påverka tidpunkten för kapitalödena och när inöden ska placeras. Sjunde AP-fondens förvaltningsprestation, mätt som tidsviktad avkastning, består av era viktiga byggstenar. Fondens grad av skicklighet i att passivt förvalta i nivå med index och förmåga att använda hävstång utgör tillsammans med de låga förvaltningsavgifterna grunden för förvaltningsprestationen vilket i sin tur påverkar avkastningsresultatet. har genomsnittsspararen i förvalsalternativet fått en kapitalviktad avkastning som överstiger inkomstpensionens utveckling vilket är positivt. kan konstatera att Sjunde AP-fondens förvaltningsprestation, mätt som tidsviktad avkastning, inte klarar en jämförelse med uppräkningen av inkomstpensionen . att fondens förvaltningsprestation inte svarat mot det höga risktagande som spararna har haft . noterar dock att resultatet bli bättre om man väger in utvecklingen för . sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? Sjunde AP-fonden använder sig av tidsviktad avkastning i sin redovisning, men delar inte bedömning om att den tidsviktade avkastningen är ett lämpligt värdeutvecklingsmått för att mäta fondens förvaltningsprestation i förhållande till inkomstindex. anser att det är viktigt att utvärdera Sjunde AP-fondens förvaltningsprestation i form av tidsviktad avkastning då den utgör grunden för den kapitalviktade avkastningen. Sammantaget anser att spararna bör kunna förvänta sig att sparandet i förvalsalternativet utvecklas bättre än inkomstpensionen sett över , då risktagandet i förvalsalternativet är högre än risken i inkomstpensionen. Nuvarande mål ger inte tillräcklig vägledning om vilken avkastning som spararen kan förvänta sig vilket gör det svårt att utvärdera om avkastningen i förvalsalternativet har uppnått lagens krav om hög avkastning . Det är motsägelsefullt att fonden har nått det egna målet om att ge en avkastning som är minst lika bra som genomsnittet av de privata fonderna i premiepensionssystemet som granskningen visar att fondens förvaltningsprestation inte klarar en jämförelse med uppräkningen av Det visar på att målet behöver kompletteras med ytterligare ett jämförelsemått så att det tydligare framgår vilken förvaltningsprestation som kan förväntas av fonden. En sådan jämförelse kan även användas vid en framtida strategisk utvärdering av förvalsalternativet. Global indexförvaltning av pensionskapitalet är långsiktig och kostnadseektiv men kan utvecklas bedömer att den passiva förvaltningen av pensionskapitalet är en kostnadseektiv lösning som utgör grunden för Sjunde AP-fondens låga förvaltningskostnader. Sjunde AP-fondens modell att kombinera långsiktig global indexförvaltning med en hävstång för att öka aktieexponeringen och avkastningen till spararna är grundad i nansiell teori. ifrågasätter inte principen att aktier ska ge en meravkastning men kan konstatera att avkastningen varierar under olika perioder. Ju längre tidscykel för att uppnå förväntad aktieavkastning desto större spridning i utfall mellan sparare. noterar att fondens strategiska val innebär att fonden avstår från att ta del av de riskpremier som nns på den långsiktiga obligationsmarknaden. I perioder av sämre avkastning innebär fondens låga förvaltningsavgift en fördel, då en mindre del av avkastningen går åt till att täcka kostnader. Det är bedömning att utvecklingen på nansmarknaderna och svårigheten att leverera högre avkastning än index talar för fondens inriktning med en långsiktig passiv global indexförvaltning. anser dock att redovisningen i förvaltningsberättelsen för AP7 Aktiefond kan förbättras så att det år tydligt framgår vilket resultat som den passiva förvaltningen har gett och vilket resultat som granskar: hållbara pensioner hävstångskomponenten specikt har bidragit till. Om fonden använder det aktiva mandatet för hävstången bör det resultatet kunna särskiljas från den normala hävstångsgraden. En redovisning som kan följas år förenklar en utvärdering av den passiva förvaltningens och hävstångens eektivitet . bedömer att styrelsens strategiska val av jämförelseindex bör utvärderas med jämna mellanrum. Sjunde AP-fondens val av index avgör tillgångsfördelningen och sådana strategiska beslut är normalt de som har störst betydelse för avkastningsresultatet. Sjunde AP-fondens nuvarande strategiska beslut att följa ett marknadsviktat världsindex har påverkat avkastningsresultatet, då detta index inte tar hänsyn till vilka marknader som kan ha en högre förväntad tillväxt. Det är dock inte uppgift att visa på vilken investeringsinriktning som är lämplig. Sammanfattningsvis anser att den passiva förvaltningen är kostnadseektiv och långsiktig, men att redovisningen och utvärderingen kan förbättras vilket även utgör en grund för en framtida strategisk utvärdering av förvalsalternativet. Den aktiva förvaltningen är ett komplement som har haft begränsad nytta för spararna anser att Sjunde AP-fondens aktiva förvaltning med kapitallösa mandat har haft begränsad nytta för spararna som riskerna och förvaltningskostnaden varit högre än för den passiva förvaltningen. Sjunde AP- fondens förvaltning av förvalsalternativet bygger på teorin om att kombinera en marknadsportfölj och en riskfri tillgång för att därmed kunna uppnå en så hög förväntad avkastning som möjligt givet den totala risken. Den aktiva förvaltningen innebär att fonden väljer att avvika från marknadsportföljen genom kortsiktiga aktiva mandat. Som nämnts tidigare förvaltas pensionskapitalet i den passiva förvaltningen, förutom de onoterade innehaven vilka utgör ett par procent av kapitalet. Förvaltningen av pensionskapitalet kompletteras med aktiv förvaltning genom kapitallösa mandat, vilket förenklat kan beskrivas som handel utan krav på någon kapitalinsats. Detta beskrivs närmare i avsnitt 3.5. Då inget kapital är tilldelat de aktiva mandaten är det spararnas pensionskapital som ska täcka eventuella förluster. Målet är att fonden ska skapa avkastning genom att spekulera i marknadsrörelser, utnyttja riskpremier och enligt fonden onormala prissättningar. anser att det är svårt att utläsa omfattningen av den aktiva förvaltningen. Omfattningen kan mätas utifrån storleken på investeringsvolymen eller storleken på den maximala förlustrisken. regeringen och Sjunde AP-fonden har bedömt att den aktiva förvaltningen är begränsad. utgår från att investeringsvolymen, det vill säga sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? storleken på de aktiva mandaten, kan motsvara så mycket som av aktiefondens värde. /2013 motsvarade det . Investeringsvolymen är omfattande och granskningen visar att det inte nns någon avtalad absolut gräns för hur stor den maximala förlustrisken kan vara. Om den av fonden fastställda maximala förlustrisken skulle överskridas är det pensionskapitalet som ska täcka förlusten. delar därför inte bedömningen att omfattningen kan ses som begränsad. bedömer att resultatet har varit begränsat när det ställs i relation till investeringsvolymen, riskerna och det totala resultatet. för den aktiva förvaltningen var –2012 i genomsnitt . Fondens totala nettoresultat uppgick till i genomsnitt . Den aktiva förvaltningens bidrag till det totala resultatet är alltså litet. Resultatet blir ännu lägre om hänsyn tas till resultatet av det aktiva mandatet att variera hävstången, som –2012 var minus före kostnader. Enligt visar situationen när Sjunde AP-fonden använde sitt aktiva mandat för att öka hävstången, från normalläget , på riskerna med att hantera aktiva mandat. anser att aktiefondens totala riskexponering i form av derivat inte heller tydligt har framgått i förvaltningsberättelsen för aktiefonden. Detta beror på att fonden valt att inte särredovisa derivatdelen i de notes som fonden investerade i . Användningen av derivat får högst motsvara av aktiefondens värde. De aktiva mandaten tillsammans med hävstången kan uppgå till av aktiefondens värde. anser att en hög derivatexponering ställer krav på fondens beredskap att sänka exponeringen för det fall att marginalen minskar och risken att slå i taket ökar. Sammantaget är bedömning att den aktiva förvaltningen har haft begränsad nytta för spararna. Sjunde AP-fonden har inte tydligt redovisat den aktiva förvaltningens inverkan på avkastningsresultatet. Både den redovisning som begärt in och regeringens utvärderingar visar att resultatet av den aktiva förvaltningen är otillfredsställande i förhållande till den höga risken. Den aktiva förvaltningens bidrag till totalavkastningen är litet och svarar inte mot fondens interna mål. konstaterar också att Sjunde AP-fondens strategi med aktiva mandat står i kontrast till att fonden är en förespråkare av passiv global indexförvaltning då det är svårt att slå index. anser att Sjunde AP-fondens svårigheter att nå sina avkastningsmål inom den aktiva förvaltningen stöder uppfattningen att det är svårt att slå index . ifrågasätter därför värdet av den granskar: hållbara pensioner Vid bedömningen utgår från att spararnas pensionskapital är omhändertaget i den passiva förvaltningen. Pensionärer har kortare placeringshorisont och har svårare att klara variationer i avkastning anser att Sjunde AP-fondens förvaltning av förvalsalternativet inte helt svarar mot pensionärernas behov då de har en kortare placeringshorisont. Som nämns i avsnitt 3.6 är de framtida pensionärerna i högre grad beroende av hur premiepensionen utvecklas och de kan därför ha en lägre tolerans för att avkastningen varierar mellan olika år. För pensionärer är det rimligt att anta att det är viktigt att ha en avkastning som minst är i nivå med uppräkningen av inkomstpensionen. Aktieexponeringen för pensionärer är som lägst och valutarisken i aktiefonden är hög. Om avkastningen i räntefonden är låg kommer utbetalningarnas storlek att vara beroende av nettoavkastningen i svenska kronor från aktiefonden. De senaste årens svaga aktieutveckling utomlands har sammanfallit med att den svenska kronan stärkts mot de stora valutorna. Det har haft negativ påverkan på nettoavkastningen i svenska kronor. Enligt Sjunde AP-fonden har nyttan av den nuvarande placeringsinriktningen varit större för majoriteten av spararna jämfört med de problem som svängningar i avkastning kan ha haft för nuvarande pensionärer som har en liten del premiepension. Sammanfattningsvis anser att denna problemställning kan belysas bättre av Sjunde AP-fonden och ser det som positivt att fonden gör en översyn av nuvarande generationsfondnyckel. konstaterar också att det nns alternativ till förvalsalternativet för de pensionärer som vill skydda sig mot för stora svängningar och risken att pensionsutbetalningarna sjunker under en viss nivå. Beslutet att ytta kapitalet från förvalsalternativet kan dock ses som riskfyllt, då allt kapital måste yttas , eftersom pensionens storlek kan påverkas om ytten görs . 6.1.2Sjunde AP-fondens interna styrning och kontroll har haft allvarliga brister Styrelsen har stor frihet att utforma den interna styrningen och kontrollen då de yttre kraven i form av reglering är svaga. Styrelsen har tidigare valt att frångå den standard inom styrning och kontroll som krävs av de privata fondbolagen Det har lett till de brister som har iakttagit och som styrelsen har arbetat med att åtgärda. sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? Brister i både utformning och genomförande Som redovisas i kapitel 4 har sett brister i hur den interna styrningen och kontrollen har utformats, bland annat när det gäller styrdokument och rapporteringsrutiner. konstaterar att externrevisorerna vid era tillfällen har rekommenderat Sjunde AP-fonden att utveckla utformningen av den interna styrningen och kontrollen. som kontrollfunktioner saknades har styrelsen huvudsakligen fått förlita sig på analys och rapportering från chefer och riskägare i verksamheten. Det har därmed saknats övergripande och självständiga riskanalyser, vilket kan ha påverkat styrelsens bild av verksamheten. har sett brister i Sjunde AP-fondens riskhanteringsarbete.