prop · H103240 · 2014-06-17 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2013/14:240 Redovisning av fördelning av medel från Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redovisning av hur Arvsfondsdelegationen fördelat medel . Vidare redogör regeringen för sin bedömning av Arvsfondsdelegationens utveckling och verksamhet samt analyserar för- delningen av stöd inom de olika verksamhetsområdena. I skrivelsen anges också områden som enligt regeringens mening bör prioriteras vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. 1 Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen............................ 2 Kammarkollegiets uppgifter för Allmänna arvsfonden..................... Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna Placeringsinriktning och avkastning................................... När Allmänna arvsfonden får egendom.............................. När Allmänna arvsfonden avstår från egendom ................. Kostnader för förvaltning och administration .................... 3 Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden................... Nyskapande och utvecklande verksamhet........................ Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen .......... Registrering och handläggning av ärenden ...................... Antal bifall och avslag från Arvsfondsdelegationen ........ 4 Fördelning av stöd 2013.................................................................. Projekt inom de prioriterade områdena ............................ Verksamhet till förmån för barn .................... Verksamhet till förmån för ungdomar 12–............... Verksamhet till förmån för personer med 5 Fördelning av stöd ...............................genom särskilda satsningar Egen kraft!........................................................................ Satsning på ........................................................lokalstöd 6 Kommunikation, uppföljning, utvärdering och Uppföljning ............................................och utvärdering 7 Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling.............................................................. 8 Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna arvsfonden från och ........................................................med 2013 Resultat- och balansräkning............................................. Tilldelade medel per organisation 2013 .......................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 2013/14:240 1 Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och avlägsnare släk- tingar uteslöts från arvsrätt, vilket ledde till att det allmännas arvsrätt utökades väsentligt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvsrätt. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting, skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning1. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Två statliga myndigheter har hand om arvsfonds- ärenden, Kammarkollegiet och Arvsfondsdelegationen. Kammarkolle- giets uppgift är att företräda fonden och se till att pengarna kommer in från dödsbon där fonden är arvinge. Kammarkollegiet ska också förvalta fonden på bästa möjliga sätt och betala ut pengar till beviljade projekt. Vilka projekt som ska få stöd ur fonden beslutas av Arvsfonds- delegationen som också följer upp projekten och informerar om fondens ändamål. Kammarkollegiet utför även enligt sin instruktion administra- tiva och handläggande uppgifter åt Arvfondsdelegationen, vilket inklu- derar att bereda ärenden, ta fram beslutsunderlag, föra protokoll samt färdigställa och expediera avgöranden. hanteras detta av avdelningen inom Kammarkollegiet. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd samt enligt förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen leds av en nämnd som utses av regeringen och som består av en ordförande, en vice ordförande och högst fem andra ledamöter, varav majoriteten utgörs av personer som inte arbetar inom . Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska delega- tionens ordförande arbeta inom . 1 fastställde betydelsen hos termer på det handikapp- politiska området. Funktionsnedsättning beskriver fysisk, psykisk och intellektuell funk- tionsförmåga. Funktionshinder beskriver i sin tur begränsning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen. I denna skrivelse används båda orden synonymt. Den nya terminologin bör få genomslag i den svenska lagstiftningen efter hand (prop. 2008/09:28). ordförandeposten av ansvarig statssekreterare för barnrätts- och funk- Skr. 2013/14:240 tionshinderfrågor på , och vice ordförandeposten innehades av ansvarig statssekreterare för ungdomsfrågor på . handlägger Kammarkollegiets personal ansökningar och är föredragande i Arvsfondsdelegationen. Medan Arvsfondsdelegationen har en tydlig roll när det gäller stödgiv- ningen redovisar regeringen förvaltningen av fonden och fördel- ningen av stöd ur fonden till . Regeringen anger även inriktning och prioriteringar för delegationens verksamhet. 2Kammarkollegiets uppgifter för Allmänna arvsfonden Till Kammarkollegiets uppgifter hör att bevaka Allmänna arvsfondens rätt, förvalta arvsfondens kapital samt utföra administrativa och hand- läggande uppgifter åt Arvsfondsdelegationen. Kammarkollegiets kostna- der finansieras med medel från Allmänna arvsfonden och kollegiet disponerar maximalt för detta. 2.1Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. trädde ändringar i kraft i förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden, som i huvudsak innebär att Fond- delegationen inom Kammarkollegiet har i uppdrag att besluta om långsiktig placeringsinriktning och strategiska frågor för förvaltningen av Allmänna arvsfondens kapital. Fonddelegationen, som utses av reger- ingen, är ett särskilt beslutsorgan inom Kammarkollegiet vad gäller frågor inom kapitalförvaltningen. Den är sammansatt av personer med lång erfarenhet från skilda delar av kapitalmarknaden och utgör ett starkt stöd för kapitalförvaltningen. Kammarkollegiet ska lämna en redovisning till regeringen av förvaltningen av Allmänna arvsfonden. Redovisningen, som enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska lämnas i samband med Kammarkollegiets årsredovisning, innebär att Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden blir föremål för granskning av inom ramen för den årliga revisionen. Kammarkollegiets kapitalförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fondkapitalet. Återstoden får tillsammans med direkt- avkastning delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till , jämfört med året innan. Marknadsvärdet var , jämfört med föregående år. Se tabell 1. Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets svenska respektive utländska aktiekonsortier och aktieindex- och räntekonsortier. var placerade i det svenska aktie- aktieindexkonsortiet, i räntekonsortiet och i likvida tillgångar. Av tabell 2 framgår att hade innehavet i räntekonsortiet en avkastning på 2,3 (4,6) procent jämfört med index2 1,8 (3,1) procent. Räntekonsortiets avkastning för den senaste fem- årsperioden var jämfört med index . Innehavet i det svenska aktiekonsortiet har haft en avkastning på jämfört med index3 . Det svenska aktiekonsortiet bildades genom avknoppning av den utländska delen från det tidigare aktiekonsortiet. Innehavet i det utländska aktiekonsortiet har haft en avkastning på jämfört med index4 . Det utländska aktiekonsortiet bildades i form av den avknoppade utländska delen från det tidigare aktiekonsortiet. Innehavet i aktieindexkonsortiet har haft en avkastning på 24,9 (18,1) procent att jämföra med index5 24,8 (18,3) procent. 3OMXS Cap Gross Index 4MSCI World Net (developed) 5OMXS 30 Cap Gross Index, justerat för etisk granskning Aktieindexkonsortiets avkastning för den senaste Skr. 2013/14:240 femårsperioden var jämfört med index . Föregående års goda börsutveckling – tillsammans med nettoinflöden – medförde att marknadsvärdet för arvsfondens kapital kunde upprätt- hållas. Den totala avkastningen uppnådde . Vid utgången av 2013 var det förvaltade kapitalet . Totalavkastning i Allmänna arvsfondens portfölj, procent Kollegiet lyckades skapa ett mervärde eftersom den aktiva avkastningen positivt bidrog, det vill säga överpresterade, mot jämförelseindex med . Detta kan hänföras till en lyckosam allokering mellan tillgångsslag genom att aktier överviktats . Den risk- justerade avkastningen, mätt som informationskvot för hela förmögen- hetsportföljen, har varit god. Förvaltningen är /12 underställd Fonddelega- tionen. Förmögenheten har fördelats i en kassaportfölj som syftar till att hantera löpnade in- och utflöden samt en investeringsportfölj som syftar till att ge en långsiktigt god avkastning. Riktmärket för arvsfondens placeringar, utöver en marginell kassaportfölj om , är i aktier, varav placeras i svenska aktie- konsortiet (AKS), i aktieindexkonsortiet (AKX) samt i utländska aktiekonsortiet. Portföljen innehåller dessutom i räntekonsortiet (RK). Den höga aktieandelen är beslutad mot bakgrund av fondens långsiktiga placeringsinriktning. har fonden tillförts 792,6 (592,1) från influtna arvsmedel och avkastning från kapitalförvaltningen. Utbetal- ningar av stöd för att främja ändamål och för administration av fonden har gjorts med 508,3 (505,4) . /13 ett belopp uppgående kronor tillgängligt för Arvsfondsdelegationen att Året innan var motsvarande belopp . 2.3 När Allmänna arvsfonden får egendom När någon avlider utan att efterlämna maka, make eller närmare släk- tingar än kusiner får Allmänna arvsfonden egendomen i arv om egen- domen inte testamenterats till någon annan och detta testamente god- känns av Kammarkollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka 2013/14:240 eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidna makan eller maken. En förutsättning för att dessa släktingar ska ärva är att de t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bland annat förmånstagarförordnande i försäkringsavtal, gåva eller testa- mente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden och fonden inte uteslutits från arv genom testamente, ska Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företräder fonden vid bo- utredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redo- visar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. inkom 1 602 arvsfonds- ärenden till kollegiet. I dessa fanns det ett testamente i 1 139 fall, med en begäran om att kollegiet skulle godkänna den avlidnas testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamenten godkändes av kollegiet. Antalet dödsbon där egendom, helt eller delvis, skulle av- vecklas för arvsfondens räkning uppgick till 587. kom det in netto till Arvsfonden jämfört med 2012. 2.4När Allmänna arvsfonden avstår från egendom Kammarkollegiet strävar efter att avveckla berörda dödsbon så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden till godo och kan delas ut för dess ändamål. I vissa fall får arv eller försäkringsbelopp som arvsfonden fått avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv eller för- säkringsbelopp får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. inkom 98 ansökningar om arvsavstående till Kammar- kollegiet. Vidare får arv som utgörs av egendom av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt avstås till en juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl, får ett belopp av det arv som tillfallit fonden tillsammans med sådan egendom avstås till den som tar emot egendomen att användas för sådana omedelbara åt- gärder, som är nödvändiga för att bevara egendomen. En ansökan om arvsavstående ska ges in till Kammarkollegiet senast efter döds- fallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. beslutar Kammarkollegiet om avstående av arv eller försäkringsbelopp oberoende av värdet. Om ansökan om avstående kommit in till Kammarkollegiet före gäller dock fortfarande att regeringen beslutar om avstående när värdet av den Skr. 2013/14:240 egendom som ansökan avser överstiger enligt boupp- 2.5Kostnader för förvaltning och administration Kammarkollegiets kostnader för förvaltning och administration av dödsboavveckling, fondförvaltning och utbetalningar av projektmedel tas ur Allmänna arvsfonden. På samma sätt används fonden för att täcka kostnader för handläggning av projektansökningar och projektredovis- ningar samt för informations- och utvärderingsverksamhet. Kostnader för förvaltning och administration uppgick till totalt . Hur dessa kostnader utvecklats framgår av tabell 3. Tabell 3 Förvaltnings- och administrationskostnader, Kammarkollegiet (exkl. stöd Utbetalning av beviljat stöd (stöd åt delegationen) Av de totala förvaltnings- och administrationskostnaderna , som redovisas i tabell 3, framgår det att personalkostnaderna och fondförvaltning har ökat mest. Ökningen av fondförvaltningen beror på att den sammantagna avgiften för kapitalförvaltningen ökat eftersom förvaltad volym ökat från till . Detta till följd av framför allt stigande tillgångspriser, men även av nettoinflöden till arvsfonden. Till det ska läggas att avgiften efter beslut i Fonddelegationen höjts från till på förvaltade volym. Personalkostnadsökningen hänger samman med den förstärkning av den avdelning inom Kammarkollegiet som utför hand- läggande och administrativa uppgifter åt Arvsfondsdelegationen som successivt genomförts . Under en lång rad av år har de medel som gjorts disponibla för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut om ökat. Ökningen hänför sig dels till avvecklingen av dödsbon, dels direktavkastningen från förvaltningen 2013/14:240 av Allmänna arvsfonden. För att i motsvarande mån öka volymen av beviljade projektmedel till landets organisationer har fler handläggare anställts på kansliet. Målsättningen har varit att med bibehållen kvalitet i handläggningen bevilja mer projektmedel . har kommunikationsverksamheten förstärkts och effektiviserats. Detta för att få in fler ansökningar som kan leda till bifall. En utvärderingsverksamhet har byggts upp och etablerats i enlighet med arvsfondslagens utformning. Dessa tre förstärkningar har sammantaget bidragit till ökningen av verksamhetens driftskostnader . Tabell 4 visar hur stor andel av de beslutade projektmedlen som är driftskostnader för Arvsfondsdelegationen –2013. Dessa uppgår till . Tabell 4 Driftskostnader i förhållande till beslutade projektmedel, procent Trots att driftskostnaderna har ökat kontinuerligt har andelen driftskostnader i förhållande till beslutade projektmedel varit stabil. Det beror på att volymen beslutade projektmedel har ökat i samma procentuella takt som driftskostnaderna. En annan indikator för driftskostnaderna är kostnaderna i förhållande till antalet fattade beslut. I tabell 5 visas utvecklingen av dessa kostnader. Driftskostnader per beslut, kronor Denna indikator visar att driftskostnaderna ökat i förhållande till antalet beslut över tiden. Ökningen bedöms dels bero på att projekten i genom- snitt blivit större och därmed mer komplicerade. Dels på att besluts- underlagen till delegationen blivit mer genomarbetade och därmed håller högre kvalitet. Antalet ansökningar har varit relativt lågt varför handläggarna har kunnat lägga ned mer tid per inkommen ansökan. Även insatser för att förbättra kontrollen av projektmedlens användning har bidragit till ökade kostnader. 3Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden regleras i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen be- slutar, enligt lagen, om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Enligt förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden ska Arvsfonds- delegationen lämna en verksamhetsberättelse till regeringen med Skr. 2013/14:240 en samlad redovisning av myndighetens stödgivning ur fonden. Verk- samhetsberättelsen för det senaste verksamhetsåret ligger till grund för 3.1Nyskapande och utvecklande verksamhet Stöd ur Allmänna arvsfonden ska, enligt lagen om Allmänna arvsfonden, främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för fondens tre mål- grupper: barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Stöd får lämnas till organisationer som bedriver ideell verksamhet. Om det finns särskilda skäl lämnas även stöd till en offentlig huvudman. Exempelvis kan en kommun beviljas stöd för att genomföra ett projekt i nära samarbete med en ideell förening, men det ställs då särskilt höga krav på att projektet är nyskapande. Ett projekt kan enligt Arvsfondsdelegationens praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under normalt högst och en plan ska finnas över hur verksamheten beräknas fortsätta efter projektets slut, samt hur projektets erfarenheter ska tas till vara och spridas. Stöd får inte ges till enskilda personer eller till vinstdrivande företag och inte heller till reguljär föreningsverksamhet, forskning eller till organisationer som har funnits i mindre än . Projekt som beviljas stöd ska kunna bidra till att de berörda mål- gruppernas villkor och förutsättningar förbättras och utvecklas. En be- dömning görs av i vilken utsträckning företrädare för barn, ungdomar eller personer med funktionsnedsättning själva är delaktiga i planeringen och genomförandet av projekten. På samma sätt görs en bedömning av graden av nyskapande i projektet. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra organisationer att starta liknande verksamhet. Stöd kan även lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning till organisationer som bedriver ideell verksamhet, om det bedöms som särskilt angeläget. Den som beviljas stöd till lokaler eller anläggningar ska förbinda sig att under använda den lokal eller den anläggning som stödet avser och med de villkor som förutsattes när stödet beviljades. Arvsfondsdelegationen kan medge undantag från dessa villkor, om det finns särskilda skäl. Under beredningen av ärenden om stöd till anläggningar, lokaler och utrustning inhämtas alltid uppgifter om tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. 3.2Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen har fördelats till projekt efter beslut av Arvsfondsdelegationen. Det är den största summan i Allmänna arvsfondens historia och mer än . Av dessa medel utgör lokalstöd och 2013/14:240 projektstöd. Tabell 6 visar utvecklingen av det stöd som beslutats av Arvsfondsdelegationen. Tabell 6 Utveckling av fördelningen av stöd, –2013 har beviljade projektmedel ökat med . Diagram 1 visar den totala fördelningen av beslutade medel per målgrupp. Diagram 1 Fördelning av beslutade medel per målgrupp (totalt ), procent beslutades om till projekt när det gäller målgruppen barn. Det är den högsta nivån någonsin i Allmänna arvsfondens historia. När det gäller målgruppen ungdomar var nivån på beslutade medel , den högsta nivån . För målgruppen personer med funktionsnedsättning var nivån på beslutade medel på . Det är högre än föregående år och den näst högsta summan . Projekt till förmån för barn respektive ungdomar med funktionsnedsättning redovisas i arvsfondens redogörelse som barn- respektive ungdomsprojekt. Om dessa projekt i stället redovisas som projekt till förmån för personer med funktionsnedsättning uppgår den totala volymen beslutade medel till personer med funktionsnedsättning till , eller av årets beviljade projektmedel. I diagram 2 redovisas beviljade projektmedel per målgrupp –2013. Diagram 2 Beviljade medel per målgrupp 2006–2013, Geografisk fördelning av beviljade medel () av de medel () som beslutades fördelades till lokala och regionala projekt. Det är i princip samma andel som . Resterande medel fördelades till nationella projekt. Exempel på nationella projekt är barn- och ungdomsprojekt som samarbetar med kulturinstitutioner över hela landet eller en funktionshindersorganisation som tagit fram en utbild- ningsstrategi för personer som har neuropsykiatriska funktionsned- sättningar. av beviljade projekt var lokala eller regionala och resterande nationella. Projekt i samtliga län beviljades medel . Flest ansökningar inkom från föreningar i storstadsområdena, där det också finns högst antal föreningar och störst befolkningsunderlag. I tabell 7 redovisas den regionala fördelningen av medel ur Allmänna arvsfonden till lokala och regionala projekt. Regional fördelning av beviljade medel till lokala och regionala projekt () 3.3Registrering och handläggning av ärenden inkom 1 876 ärenden till Arvsfondsdelegationen, vilket är en ökning jämfört med året innan. Ökningen hänförs till såväl ett ökat antal inkomna ansökningar som redovisningar. Det ökande antalet in- komna redovisningar förklaras till en del av att de tidigare inte fångats upp i statistikinsamlingen. Ett antal redovisningar har i praktiken kommit in , men i tabell 8 redovisas de som har kommit in . Den egentliga ökningen av antalet redovisningar är således något mindre än vad som anges i tabellen. Det bör påpekas att ärenden som rör barn och ungdomar med funktionsnedsättning hänförs till kategorierna barn respektive ungdom i tabell 8. Under kategorin Inte fondens målgrupper ingår även ärenden från enskilda personer. Inkomna ärenden till Arvsfondsdelegationen (st) Personer med funktionsneds. 3.4Antal bifall och avslag från Arvsfondsdelegationen Tabell 9 visar att antalet beslut successivt minskat . Sammanlagt fattades 1 197 beslut . Det är en ökning med ett par procent jämfört med året innan. Beslut tagna av Arvsfondsdelegationen (exkl. redovisningar, st) I tabell 10 redovisas antalet bifalls- respektive avslagsbeslut –2013. Eftersom vissa projekt omfattas av mer än ett beslut under är antalet bifallsbeslut något högre än antalet projekt som fått stöd. Fördelning av antalet bifall och avslag (st) Personer med funktionsnedsättn. Personer med funktionsnedsättn. Arvsfondsdelegationen har bifallit 386 och avslagit 685 ansökningar. Orsakerna till avslag har bland annat varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan kommit från offentlig huvudman utan samarbete med ideell organisation eller avsett verk- samhet som redan finns som reguljär verksamhet. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för enstaka arrangemang, att de har gällt internationell verksamhet eller att ansökan kommit från enskilda personer eller nystartade föreningar. I genomsnitt har av ansökningarna beviljats stöd . Det är den näst högsta bifallsfrekvensen .