prop · H20331 · 2014-12-19 00:00:00 — och Kommuner och Landsting (SKL). Till denna hör även ett antal arbetsgrupper (bosättning, hälsa, individersättningar samt ensamkommande barn) med representanter för de olika aktörerna.82 3.2.3Utvecklingsmedel för att stimulera ett ökat mottagande Länsstyrelserna ska också lämna ersättning till kommuner och skapa beredskap och mottagningskapacitet samt för att utveckla samverkan (så kallade § 37–medel).83 Länsstyrelserna tilldelades 2012 och att fördela på insatser i de 21 länen. I regeringens vårändringsbudget ﬁck länsstyrelserna en förstärkning på eftersom det, enligt regeringen, ﬁnns ett stort behov av att öka kommunernas kapacitet för mottagande. Dessa medel ska särskilt inriktas på att underlätta bosättningen och kan exempelvis användas för att rusta upp bostäder eller underlätta transporter.84 i får därutöver (i mån av tillgång på medel) lämna ersättning till kommuner för att stärka och utveckla verksamhet med ﬂyktingguider och familjekontakter i syfte att underlätta nyanländas etablering.85 Denna stödform inrättades 2013, med en medelsram på . Denna föreslogs i vårändringsbudgeten förstärkas med ytterligare . Många kommuner söker inte utvecklingsmedel granskning visar att länsstyrelserna generellt gör en mer positiv bedömning av de så kallade § 37–medlens möjligheter att bidra till ett ökat kommunmottagande än vad de kommuner som har sökt själva gör. En majoritet av länsstyrelserna (16 av 21) bedömer att medlen på ett eﬀektivt och ändamålsenligt sätt bidrar till att öka kommunernas mottagningskapacitet.86 anser alla länsstyrelser att tilldelade medel inte är tillräckliga för de behov som bedöms ﬁnnas i länets kommuner.87 Flera länsstyrelser efterfrågar mer pengar att använda som smörjmedel i förhandlingarna med kommunerna. 82Länsstyrelsen i läns årsredovisning , bilaga 1, s. 1–4. 83I mån av tillgång på medel enligt 37 § förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. 2013/14:99 Vårändringsbudget , s. 24 samt pressmeddelande . 8537 a § förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. 86Riksrevisionens enkätundersökning till länsstyrelserna om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 17. Antal svarande: 21 varav Ja (16), Nej (4) och Vet ej (1). 87Riksrevisionens enkätundersökning till länsstyrelserna om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 18. Antal svarande: 21 varav Ja (0), Nej (21) och Vet ej (0). nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? Av kommunenkät framgår att knappt hälften av kommunerna () inte varken sökt eller beviljats § 37–medel. Om det beror på att de inte känner till denna möjlighet är däremot svårt att bedöma. Av intervjuer med kommunföreträdare framgår att länsstyrelser uppmanar sina kommuner att söka dessa medel antingen enskilt, tillsammans med andra kommuner, eller genom ett kommun- eller regionförbund. Av de kommuner som har sökt anser dock endast hälften att denna typ av utvecklingsmedel har betydelse för att öka kommunens beredskap och mottagningskapacitet.88 Flera intervjuade kommunföreträdare är positiva till dessa medel och menar att de är bra för att prova nya lösningar men att de inte löser utmaningar på lång sikt eller bidrar till ett ökat mottagande på kort sikt. Att ha bättre ﬁnansiering av ordinarie verksamhet eller att kommunerna kan ansöka om medel för de behov som verkligen ﬁnns i kommunen vore, enligt vissa kommuner, bättre än öronmärkta stimulansmedel som kommunerna måste anpassa sig till89. Regeringen har dock gjort bedömningen att dessa medel gör bäst nytta som stimulansmedel, bland annat för att främja mellankommunal samverkan. Olika fördelningsprinciper i olika län Uppgifter som har tagit del av visar att det inkom sammanlagt 136 ansökningar från 101 kommuner och kommunalförbund i de 21 länen motsvarande . inkom 115 ansökningar från 83 kommuner och kommunalförbund motsvarande . Av underlaget framgår att det i vissa län endast är ett fåtal kommuner som beviljas stöd och att samma kommun kan beviljas stöd för ﬂera olika projekt. I har valt en annan lösning. Där är det regionförbundet som, efter beslut av , fördelar länets tilldelning av medel (1,). I andra län, däribland , konkurrerar kommuner med regionförbund om medel (där regionförbunden i vissa fall använder en del av medlen för att ﬁnansiera egna samordnartjänster). I dessa fall används pengarna som utvecklingsmedel men däremot inte som ”förhandlingsvaluta” i överenskommelsearbetet med kommunerna. För ﬂyktingguider och familjekontakter inkom 121 ansökningar från de 21 länen motsvarande . Av dessa beviljades . Bifallsandelen uppgick till (med en variation på i och i ). I nio av länen var det endast mellan en och tre 88Riksrevisionens enkätundersökning till samtliga kommuner om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 9. Antal svarande: 253 varav Ja (66), Nej (44), Vet ej (23) och Kommunen har inte sökt eller beviljats sådana medel (120). 89Riksrevisionens fallstudie med intervjuer i . granskar: etablering och integration kommuner som sökte och beviljades medel.90 fördubblas anslaget från 11 till 21 miljoner kronor.91 3.3Regionala och lokala överenskommelser Regionala och lokala överenskommelser är verktyg för att uppnå en ökad samverkan kring nyanländas etablering på regional och lokal nivå. 3.3.1Samverkan på regional nivå En regional överenskommelse (RÖK) upprättas mellan myndigheter och andra aktörer om samverkan kring nyanländas etablering på regional nivå. Den ska vara ett stöd för samverkan i länet och för de lokala överenskommelserna i kommunerna. Målgruppen kan förutom nyanlända även vara asylsökande, anhöriga och andra som ska etablera sig i länet. I vissa fall är det som är sammankallande medan det i andra fall kan vara kommun- eller regionförbundet. 3.3.2Samverkan på lokal nivå Syftet med en lokal överenskommelse är i första hand att tydliggöra uppdrag, ansvarsfördelning och rutiner mellan respektive kommun och Arbetsförmedlingen samt andra myndigheter och aktörer såsom landsting/ regioner, , och den idéburna sektorn. Målgruppen är i första hand nyanlända inom etableringsuppdraget. Det är Arbetsförmedlingen som ska ta initiativ till att en lokal överenskommelse upprättas, vara sammankallande, följa upp samt revidera den. Länsstyrelserna ska säkerställa att det ﬁnns en koppling mellan den lokala och den regionala överenskommelsen.92 Bakgrunden till upprättandet av lokala överenskommelser är ett regeringsuppdrag till ansvariga myndigheter att utveckla och förbättra samverkan och samordning i etableringsprocessen för nyanlända. Myndigheterna har tagit fram ett gemensamt metodstöd för framtagande av lokala överenskommelser som bland annat beskriver syftet med dessa och ansvarsfördelningen mellan berörda aktörer.93 90Sammanställning av uppgifter från i läm i e-post . 2013/14:99 Vårändringsbudget , s. 24. 92Arbetsförmedlingen Metodstöd Utgångspunkter för lokala överenskommelser om nyanländas etablering. 93Arbetsförmedlingen Metodstöd Utgångspunkter för lokala överenskommelser om nyanländas etablering. nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? En majoritet av kommunerna har en lokal överenskommelse Nästan tre av fyra kommuner har en lokal överenskommelse (LÖK) med Arbetsförmedlingen och eventuella andra aktörer i kommunen.94 Av de som har det anser att den är ett bra och användbart styrmedel för lokal samverkan kring mottagandet.95 De kommuner som inte anser det pekar på behovet av att revidera överenskommelsen och involvera ﬂer aktörer (till exempel och /regionen). Det ﬁnns synpunkter på att den är för generell/övergripande, inte används i praktiken, inte följs upp samt att det ﬁnns en bristande samsyn kring vem som till exempel har ansvar för att ge nyanlända socialt stöd. Avsaknad av en lokal överenskommelse anses dock inte vara något huvudsakligt hinder eller utmaning för mottagandet. Däremot anses avsaknaden av en välfungerande överenskommelse vara en något större utmaning. 3.4Regeringens styrning och uppföljning Regeringen har det övergripande ansvaret för att säkerställa att ansvariga myndigheter ges förutsättningar att genomföra sina uppdrag utifrån gällande regelverk samt att följa upp verksamheten. Flera olika myndigheter har uppdrag och uppgifter gällande nyanländas etablering. , Arbetsförmedlingen och länsstyrelserna är de myndigheter som omfattas av denna granskning. har tre departement (Justitie-, Arbetsmarknadsrespektive ) ett huvudsakligt ansvar för genomförandet av regeringens politik för migration och integration, inklusive etablering av nyanlända. för frågor om svenskundervisning för invandrare och samhällsorientering. Statsbidragen till kommuner och landsting för mottagandet av nyanlända och ansvariga myndigheters förmåga att samordna sina insatser och samverka med varandra och andra aktörer är också viktiga förutsättningar för ett eﬀektivt mottagande av nyanlända. 3.4.1Uppdrag till och uppföljning av berörda myndigheter Regeringens styrning av myndigheterna sker huvudsakligen genom uppgifter i myndighetsinstruktionen och uppdrag och återrapporteringskrav i de Därutöver kan myndigheter ges uppdrag i särskilda regeringsbeslut, till exempel om samverkan kring nyanländas etablering. En central del av styrningen handlar om resurstilldelningen till myndigheterna. 94Riksrevisionens enkätundersökning till samtliga kommuner om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 37. Antal svarande: 257 varav Ja (188), Nej (59) och Vet ej (10). 95Riksrevisionens enkätundersökning till samtliga kommuner om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 38. Antal svarande: 187 varav Ja (136), Nej (36) och Vet ej (15). granskar: etablering och integration Regeringen har beslutat om ﬂera regeländringar som påverkar myndigheternas uppdrag och insatser. Det gäller till exempel senareläggningen av etableringsinsatser och etableringsersättning för nyanlända i anläggningsboende, samt införandet av prestationsbaserade ersättningar. införde regeringen också en möjlighet för kommuner att kunna få ersättning för vissa hyreskostnader. Uppföljning sker framför allt genom myndigheternas redovisning av sin verksamhet i årsredovisningen, verksamhets- och kostnadsprognoser, annan återrapportering, samt i dialogen mellan regeringen och myndighetsledningen. Företrädare för , som har intervjuat, är generellt nöjda med myndigheternas återrapporteringar.96 Var tredje länsstyrelse efterfrågar ett tydligare uppdrag enkätundersökning visar att 12 av 21 länsstyrelser anser att de av riksdag och regering har fått tillräckliga förutsättningar att genom integrationsuppdraget (uppgifter i instruktion och regleringsbrev) uppnå det av beslutade nationella integrationspolitiska målet. Av de åtta länsstyrelser som inte anser det är det vanligaste svaret att det behövs öronmärkta ekonomiska resurser speciﬁkt för integrationsuppdraget, följt av behov av likalydande uppdrag och återrapporteringskrav i regleringsbreven för länsstyrelserna, Arbetsförmedlingen och Migrationsverket.97 Därutöver efterfrågar vissa länsstyrelser en ökad tydlighet och bättre dialog med , och ger som exempel att informationen om införandet av de nya prestationsbaserade ersättningarna till kommunerna var ofullständig och kom för sent för att hinna förbereda kommunerna på detta . Även anser att informationen från om aviserade förändringar generellt kommer sent och att detta påverkar myndighetens möjligheter att förbereda genomförandet av förändringarna. Till exempel ﬁck myndigheten sent i processen ta del av de förordningsändringar som började gälla den 1 april 2014.98 96Intervju med företrädare för . 97Riksrevisionens enkätundersökning till länsstyrelserna om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 1. Antal svarande: 21 varav Ja (12), Nej (8) och Vet ej (1). Fråga 1b Om nej – vad skulle i så fall behövas? Öronmärkta ekonomiska resurser specifikt för integrationsuppdraget (8), Likalydande uppdrag och återrapporteringskrav i regleringsbreven för länsstyrelserna, Arbetsförmedlingen och (7), Förtydligande i länsstyrelsernas gemensamma regleringsbrev (4), Ökade ekonomiska resurser till generellt (2), Förtydligande i länsstyrelseinstruktion (1), samt Förtydligande i förordning (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. 98Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingens huvudkontor . nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? Beﬁntliga styrmedel anses inte vara tillräckliga En majoritet av länsstyrelserna (17 av 21) anser att de styrmedel som de förfogar över inte är tillräckliga eller ändamålsenliga för uppgiften att verka för att det ﬁnns beredskap och kapacitet hos kommunerna för att ta emot nyanlända. Med styrmedel avses bland annat uppgifter i instruktion, regleringsbrev och ekonomiska resurser.99 Länsstyrelserna efterfrågar framför allt ökade ekonomiska resurser, såväl till det egna uppdraget som i form av § 37–medel att fördela till kommunerna för ett ökat mottagande. Enligt intervjuade företrädare för länsstyrelserna centralt är det en utmaning att hantera ett utökat integrationsuppdrag utan att få ökade ekonomiska resurser för detta. sina respektive ”hemdepartement” tillhör länsstyrelserna ”ingen och alla”. Länsstyrelserna hör organisatoriskt till men återrapporterar sitt integrationsuppdrag till . Dialogen med anses fungera bra medan i större utsträckning borde vara mer delaktiga i de löpande dialogerna med länsstyrelserna kring integrationsuppdraget. Eftersom det ﬁnns målkonﬂikter i länsstyrelsernas arbete (inte bara för integrationsuppdraget) behövs det, enligt länsstyrelserna, bättre samordning inom . För att stärka styrningen efterfrågar länsstyrelserna bland annat att deras beﬁntliga ansvar för mottagandet av ensamkommande barn skrivs in i länsstyrelseinstruktionen.100 3.4.2 Samordning och samverkan Antalet uppdrag och återrapporteringskrav kring etablering och integration har ökat sedan etableringsreformen trädde i kraft . Flera uppdrag kring kartläggning, systemanalys och samverkan har getts till myndigheterna, som även själva har tagit initiativ till interna uppdrag och pilotprojekt i syfte att lösa de utmaningar som ﬁnns. gav regeringen () i uppdrag att genomföra en systemanalys från ansökan om asyl till bosättning eller återvändande.101 Delrapporten, som kom , fokuserade på processen fram till bosättning, vistelsetider i mottagningssystemet 99Riksrevisionens enkätundersökning till länsstyrelserna om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 2. Antal svarande: 21 varav Ja (2), Nej (17) och Vet ej (2). 100Intervju med företrädare för länsstyrelserna (ansvarigt länsråd och nationell samordnare) . 101Regeringsbeslut Ju2013/8626/SIM, . Förutom har även Arbetsförmedlingen, , Kriminalvården, länsstyrelserna, , Kommuner och Landsting, och deltagit. granskar: etablering och integration och kostnadseﬀektivitet.102 Flera myndigheter har även medverkat i ett annat myndighetsgemensamt samverkansuppdrag kring en övergripande kartläggning av pågående utvecklingsinsatser.103 Förutom samverkansuppdrag till myndigheterna har regeringen även tillsatt två nationella samordnare med syfte att få kommunerna att ta emot ﬂer nyanlända. Samordnarna, som ska avsluta sitt uppdrag , ska besöka samtliga län och föra en dialog med länsstyrelser och kommuner om insatser för ett ökat mottagande.104 Förutom myndighetsdialogen anordnar även årliga så kallade ”stormöten” om etableringsuppdraget med ansvariga myndigheter. Snabbare utﬂöde från systemet är kostnadseﬀektivt Ett snabbare utﬂöde från mottagningssystemet genom en eﬀektivare bosättningsprocess är lönsam såväl för den enskilde individen som för samhället. har beräknat att en månads kortare vistelsetid i mottagningssystemet för de knappt 12 000 personer med uppehållstillstånd som beﬁnner sig där i väntan på kommunplacering motsvarar i storleksordningen cirka 100 miljoner kronor.105 Ett snabbare ﬂöde i systemet förutsätter i sin tur att det ﬁnns en välfungerande samverkan mellan alla berörda myndigheter och aktörer med uppgifter kring nyanländas etablering. Förutsättningarna för arbete och egen försörjning ska vara en utgångspunkt när Arbetsförmedlingen fastställer länstal för mottagandet i länen och när länsstyrelserna träﬀar överenskommelser om mottagandet i kommunerna. granskning visar dock att det i praktiken är tillgången till lediga bostäder som styr till vilken kommun nyanlända som behöver hjälp med sin bosättning anvisas. I många av dessa kommuner saknas arbete eller utbildning inom pendlingsavstånd och tillgången till lokala insatser för etablering och integration är i vissa fall begränsad. 102Migrationsverkets delrapport av asylprocessen – en analys av ett komplext system utifrån en systemansats (dnr. 103Migrationsverkets rapport arbeta tillsammans – redovisning av samverkansuppdraget mellan myndigheter i processen från ansökan till etablering med egen försörjning alternativt återvändande 104De nationella samordnarna är kommunalråden () och (). 105Beräkningen baseras på 11 775 personer med uppehållstillstånd i anläggningsboende, en genomsnittlig vistelsetid (motsvarande 1,2 miljoner dygn) och en genomsnittlig boendedygnskostnad på . av asylprocessen – en analys av ett komplext system utifrån en systemansats (dnr. 1.1.2-2013-50372), s. 64. nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? Även om en majoritet av kommuner (276 av 290) hade en överenskommelse med länsstyrelserna om mottagande av nyanlända är skillnaderna mellan enskilda läns och kommuners mottagande mycket stora. Skillnaden mellan de statliga planeringstalen och det faktiska mottagandet av nyanlända i kommunerna är ofta påtaglig. I många fall tar kommunerna emot betydligt ﬂer nyanlända än vad som överenskommits, vilket påverkar kommunernas möjligheter att planera ett bra mottagande. I andra fall tar kommunerna endast emot ett fåtal nyanlända trots att de har mottagningskapacitet. De statliga styrmedlen anses av bland andra länsstyrelserna själva varken vara ändamålsenliga för att öka kommunernas mottagande av nyanlända eller för att uppnå en jämnare spridning av nyanlända mellan länen. avsätter ansvariga myndigheter mycket tid och resurser på att planera och förbereda mottagandet, insatser som i praktiken har liten eﬀekt för det faktiska mottagandet. Granskningen visar även att länsstyrelserna generellt gör en mer positiv bedömning av de så kallade § 37–medlens möjligheter att bidra till ett ökat kommunmottagande än vad de kommuner som har sökt själva gör. En majoritet av länsstyrelserna bedömer att medlen är eﬀektiva för att öka kommunernas mottagningskapacitet men otillräckliga för de behov som bedöms ﬁnnas i länets kommuner. har knappt hälften av kommunerna () varken sökt eller beviljats § 37–medel. granskar: etablering och integration Detta kapitel redogör för iakttagelser gällande bosättningen av nyanlända samt Arbetsförmedlingens och respektive bosättningsuppdrag för olika målgrupper. Asylsökande som kommer till kan antingen välja att ordna sitt boende själva eller få hjälp med detta från Migrationsverket.106 Eget boende (förkortat EBO) innebär ett en person väljer bosättning själv och oftast bor den asylsökande inneboende hos anhöriga eller vänner. Anläggningsboende (förkortat ABO) innebär boende anordnat av , vanligtvis en plats i en lägenhet som hyr från ett allmännyttigt bostadsföretag. För att lösa akuta bostadssituationer upphandlar även platser i tillfälliga anläggningsboenden. Det kan bland annat vara vandrarhem, campingplatser eller hotell. Valfriheten att bosätta sig själv (som regleras av 8 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.ﬂ.) gäller även om den asylsökande beviljas uppehållstillstånd. har ingen motsvarighet till den ﬂyktingplaceringspolitik som ﬁnns i andra länder (bland annat och ).107 tog Arbetsförmedlingen över delar av bosättningsansvaret från i samband med att regeringens etableringsreform trädde i kraft. Arbetsförmedlingen ska vid behov anvisa en nyanländ invandrare som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare plats för bosättning i en kommun.108 I regleringsbrevet 106Enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.ﬂ. 107I är den nyanlände skyldig att bo i placeringskommunen för att inte förlora sin statliga ersättning. Undantaget är om den nyanlände har fått jobb i en annan kommun eller att den nya mottagarkommunen av annat skäl har accepterat att den nyanlände ﬂyttar dit. , (2012) Var ska de nyanlända bo? Perspektiv från och på svensk och dansk ﬂyktingplaceringspolitik (/2). 108Enligt 6 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? ﬁck Arbetsförmedlingen i uppdrag att återrapportera vilka åtgärder som vidtagits för att ﬂer nyanlända med uppehållstillstånd ska kunna lämna mottagande och påbörja sin etableringsprocess samt vilka åtgärder som vidtagits för att nyanlända som bosatts i glesbygdskommuner i högre utsträckning ska stanna kvar i kommunen under etableringsperioden.109 Arbetsförmedlarna vid de lokala arbetsförmedlingskontoren upprättar bosättningsärendena och myndighetens bosättningssektion i (som hör till Avdelningen Integration och Etablering) håller i kommunkontakterna och matchar ärendena mot lämpliga mottagningskommuner.110 Antalet helårsarbetskrafter uppgick till 12 (en ökning från 8 ).111 Arbetsförmedlingen är sammankallande för den samverkansdelegation i vilken länsstyrelserna, , och Kommuner och Landsting (SKL) ingår (se avsnitt 3.2.2). 4.2.2 Nyanlända i etableringsuppdraget och ledtider Drygt 31 000 personer omfattades av Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag . Antalet nya deltagare ökar med cirka 1 900 . Antalet personer som har anmält behov av bosättning har ökat kraftigt från drygt 7 900 till drygt 15 200 under 2013.112 väntade cirka 11 300 nyanlända på en bosättningsanvisning från Arbetsförmedlingen. Cirka 6 300 av dem bor på något av Migrationsverkets anläggningsboenden (ABO). De övriga cirka 5 000 har själva bosatt sig i en kommun (EBO) men har efter begäran om hjälp med bosättning av Arbetsförmedlingen bedömts ha behov av anvisning till en annan kommun.113 Antalet personer som anvisades plats för bosättning uppgick till drygt 3 700 och drygt 4 300 . En majoritet är personer har drygt 600 personer anvisats en plats. av dessa gäller anvisningar från ABO. Ledtiderna i bosättningsprocessen varierar mellan olika moment. Från beviljat uppehållstillstånd till att en person anmäler behov om hjälp med bosättning tar det för personer i ABO och för personer i 109Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen (). Redovisades till () . 110Arbetsförmedlingens totala kostnader för bosättningssektionen uppgick till 2013 (en ökning från 2011). 111Arbetsförmedlingens skriftliga svar på frågor . 112Arbetsförmedlingens återrapportering Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget (), s. 113Arbetsförmedlingens återrapportering Etablering av vissa nyanlända – bosättning för nyanlända inom etableringsuppdraget (), s. 9. granskar: etablering och integration Den totala ledtiden (för ABO och EBO) från beviljat uppehållstillstånd till anvisad bosättning var 2013 (2012). Ledtiden från beviljat uppehållstillstånd till bosättning var för ABO och EBO 2013 (2012). Ledtiden är generellt kortare för personer i ABO.114 För att förbättra bosättningsprocessen aviserade regeringen i budgetpropositionen ett antal förändringar. I syfte att minska andelen avböjda anvisningar och att korta ledtiderna till anvisning ska personer i eget boende endast anvisas bosättning om det ﬁnns särskilda arbetsmarknadsskäl.115 Förslaget har dock inte genomförts på det sätt som regeringen aviserade. ﬂyttas också etableringstidens start fram för personer som vistas på anläggningsboenden till dess att personen är kommunmottagen. Förändringen ger enligt regeringen individen ökade incitament att ﬂytta från anläggningsboende på egen hand, vilket också