prop · H103228d2 · 2014-05-12 00:00:00 — Europeiska unionens officiella tidning L 176/347 (80)Det är därför lämpligt att vid sidan av övriga kapitalbas krav kräva att kreditinstitut och relevanta värdepappers företag, utöver andra kapitalbaskrav, innehar en kapital konserveringsbuffert och en kontracyklisk kapitalbuffert, för att säkra att de av ekonomisk tillväxt ackumulerar en kapitalbas som är tillräcklig för att kunna absorbera förluster under kritiska perioder. Den kont racykliska kapitalbufferten bör byggas upp när den sam manlagda tillväxten i krediter och andra tillgångsklasser med en betydande inverkan på dessa kreditinstituts och värdepappersföretags riskprofil bedöms vara förknippad med uppkomsten av en systemomfattande risk, och se dan utnyttjas under kritiska perioder. (81)För att kunna garantera att de kontracykliska kapitalbuf fertarna verkligen återspeglar den risk som banksektorn utsätts för vid en alltför stor kredittillväxt, bör kredit instituten och värdepappersföretagen beräkna sina insti tutspecifika buffertar som det viktade genomsnittet av de kontracykliska buffertvärden som gäller i de länder där de har sina kreditexponeringar. Varje medlemsstat bör där för utse en myndighet med ansvar för att varje kvartal fastställa det kontracykliska buffertvärdet för expone ringar i den medlemsstaten. Detta buffertvärde bör beakta ökningar i kreditgivningsnivåerna och förändringar i kre ditgivningen som andel av BNP i den medlemsstaten, liksom andra variabler som är relevanta vid bedömning av risker som hotar finanssystemets stabilitet. (82)För att främja samstämmighet på internationell nivå vid fastställandet av de kontracykliska buffertvärdena, har utarbetat en metod som grundar sig på förhållandet mellan kreditgivningen och BNP. Detta bör fungera som den gemensamma utgångspunkten för de berörda nationella myndigheterna när de beslutar om buffertvärden, men den bör inte ge upphov till ett auto matiskt fastställande av buffertvärde eller vara bindande för den utsedda myndigheten. Buffertvärdet bör på ett meningsfullt sätt återspegla kreditcykeln och de risker som beror på alltför stor kredittillväxt i medlemsstaten och bör ta vederbörlig hänsyn till den nationella ekono mins särdrag. (83)Det är viktigt att rörliga ersättningar begränsas, så att det kan säkerställas att kreditinstitut och värdepappersföretag åter bygger upp sina kapitalnivåer när de bedriver verk samhet inom buffertområdet. och vär depappersföretag omfattas redan av principen att ersätt ningar och diskretionära utbetalningar av rörliga ersätt ningar till de personalkategorier vars yrkesutövning har väsentlig inverkan på kreditinstitutets riskprofil, måste vara hållbara med avseende på kreditinstitutets finansiella ställning. För att säkerställa att ett institut återställer sin kapitalbasnivå inom rimlig tid, är det lämpligt att anpassa beviljandet av rörliga ersättningar och diskretionära pen sionsförmåner till kreditinstitutets vinstsituation under de perioder då det kombinerade buffertkravet inte uppfylls, varvid hänsyn bör tas till institutets möjlighet att fungera bra på lång sikt. (84)Instituten bör bemöta och kontrollera alla koncent rationsrisker genom skriftliga riktlinjer och förfaranden. Med hänsyn till beskaffenheten hos den offentliga sek torns exponering är det mer effektivt att kontrollera kon centrationsrisker än att göra en riskviktning av dessa exponeringar, med tanke på deras storlek och svårighe terna att kalibrera kapitalbaskraven. Kommissionen bör översända en rapport till Europapar lamentet och rådet om eventuella önskvärda förändringar när det gäller koncentrationsriskerna. (85)Medlemsstaterna bör kunna kräva att vissa institut utöver en kapitalkonserveringsbuffert och en kontracyklisk ka pitalbuffert har en systemriskbuffert för att förhindra och minska långsiktiga icke-konjunkturbetingade systemrisker eller makrotillsynsrisker som inte omfattas av förordning (EU) nr 575/2013, om det finns en risk för störningar av det finansiella systemet som kan få allvarliga negativa konsekvenser för det finansiella systemet och den reella ekonomin i en viss medlemsstat. Systemriskbuffertens värde bör gälla alla institut, eller för en eller flera grupper av institut, om instituten uppvisar liknande riskprofiler i sin affärsverksamhet. (86)För att säkerställa enhetlig makrotillsyn i hela unionen, är det lämpligt att () utvecklar principer som skräddarsytts för unionens eko nomi och bör även vara ansvarig för övervakningen av Detta direktiv bör inte hindra ESRB från att vidta de åtgärder som den anser nödvändiga enligt och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av om makrotill syn av det finansiella systemet på unionsnivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (1). (87)Medlemsstaterna bör kunna erkänna ett systemriskbuf fertvärde som har fastställs av en annan medlemsstat och tillämpa det buffertvärdet på nationellt auktoriserade i den medlemsstat som fastställt buffertvärdet. Den medlemsstat som har fastställt buffert värdet bör också kunna begära att Europeiska systemrisk nämnden (ESRB) i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1092/2010 utfärdar en rekommendation ställd till en eller flera medlemsstater som kan erkänna system riskbuffertvärdet, där de rekommenderas att göra detta. En sådan rekommendation är underställd villkoren i ar tiklarna 3.2 och 17 i den förordningen (följ rekommen dation eller förklara varför det inte görs). (88)Medlemsstaternas beslut om kontracykliska buffertvärden bör samordnas i så stor utsträckning som möjligt. I det avseendet kan ESRB, på de behöriga eller usedda myn digheternas begäran, underlätta diskussioner mellan dessa myndigheter om fastställandet av föreslagna buffertvär den, inklusive relevanta variabler. (1) EUT L 331, 15.12.2010, s. 1. L 176/348 Europeiska unionens officiella tidning (89)När ett kreditinstitut eller värdepappersföretag inte helt uppfyller de kombinerade buffertkraven, bör det vara skyldigt att vidta åtgärder som garanterar att det kan återställa sin kapitalbasnivå inom rimlig tid. För att ka pital ska kunna bevaras bör det införas proportionella restriktioner på diskretionär vinstutdelning, inklusive ut delningsbetalningar och utbetalning av rörliga ersättning ar. För att kunna garantera att sådana institut eller företag har en trovärdig strategi för att återställa nivån på sin kapitalbas, bör de vara skyldiga att utarbeta och med de behöriga myndigheterna komma överens om en kapital konserveringsplan där det fastställs hur utdelningsrestrik tionerna ska tillämpas samt andra åtgärder som institutet eller företaget har för avsikt att vidta för att garantera full efterlevnad av buffertkraven. (90)Myndigheter förväntas ålägga högre kapitalbaskrav för globala systemviktiga kompensera för den högre risk som denna typ av institut utgör för det finansiella systemet och den effekt som deras fallis semang kan få för skattebetalarna. Om en myndighet ålägger systemriskbufferten och bufferten för globala sy stemviktiga institut är tillämplig, bör den högre av dessa tillämpas. Om systemriskbufferten endast tillämpas på nationella exponeringar, bör den vara kumulativ med bufferten för globala systemviktiga institut eller bufferten för andra systemviktiga institut som är tillämpliga i en lighet med detta direktiv. (91)Tekniska standarder för finansiella tjänster bör garantera konsekvent harmonisering och tillräckligt skydd för in sättare, investerare och konsumenter i hela unionen. är ett organ som har ytterst specialiserade expertkunska per på området, och det bör därför vara ändamålsenligt och lämpligt att det anförtros uppgiften att utarbeta för slag till tekniska standarder för tillsyn och genomförande som inte inbegriper policyval, vilka sedan läggs fram för kommissionen. I samband med utarbetandet av förslag till tekniska standarder bör se till att det finns ef fektiva förvaltnings- och rapporteringsförfaranden. (92)Kommissionen bör, genom delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget och i enlighet med ar tiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010, anta EBA:s tekniska standarder för tillsyn på områdena verk samhetstillstånd och förvärv av betydande innehav i kre ditinstitut, informationsutbyte mellan behöriga myndig heter, utövande av etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster, tillsynssamarbete, kreditinstitutens och värdepappersföretagens ersättningspolicy och över vakning av blandade finansiella holdingbolag. Kommis sionen och bör se till att dessa standarder kan till lämpas av alla berörda institut på ett sätt som står i proportion till dessa instituts och deras verksamheters art, omfattning och komplexitet. (93)Med tanke på det detaljerade innehållet i och det stora antalet tekniska standarder för tillsyn som ska antas en ligt detta direktiv bör, om kommissionen antar en tek nisk standard för tillsyn som är densamma som det för slag till teknisk standard för tillsyn som har lagt fram, den period inom vilken eller rådet får invända mot en sådan standard i lämpliga fall förlängas med . Dessutom bör kom missionen sträva efter att anta tekniska standarder för tillsyn i så god tid att och rådet kan utföra hela granskningen, med beaktande av omfatt ningen av och komplexiteten hos de tekniska standar derna för tillsyn och det detaljerade innehållet i parlamentets och rådets arbetsordningar, arbetsplanering och sammansättning. (94)Kommissionen bör också, genom genomförandeakter i enlighet med artikel 291 i EUF-fördraget och i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010, ges be fogenhet att anta tekniska standarder som utarbetats av för genomförande på områdena verksamhetstillstånd och förvärv av betydande innehav i kreditinstitut, infor mationsutbyte mellan behöriga myndigheter, tillsynssam arbete, särskilda tillsynskrav och tillsynsmyndigheternas offentliggörande av information. (95)I syfte att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta direktiv bör kommissionens ges genomförande befogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genom förandebefogenheter (1). (96)I syfte att specificera kraven enligt detta direktiv, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på klargörandet av de definitioner och den terminologi som används i detta direktiv, utökandet av förteckningen över verksamheter som är föremål för ömsesidigt erkän nande och förbättrandet av informationsutbytet rörande filialer till kreditinstitut. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt för beredande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds till Eu ropaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. (97)Hänvisningar till direktiven /48/EG och 2006/49/EG bör anses som hänvisningar till det här di rektivet och förordning (EU) nr 575/2013. (1) EUT L 55, 28.2.2011, s. 13. Europeiska unionens officiella tidning L 176/349 (98)och rådets direktiv /87/EG av om extra tillsyn över kreditinsti tut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett fi nansiellt konglomerat (1), och rådets direktiv /64/EG av om betaltjänster på den inre marknaden (2), Europaparlamen tets och rådets direktiv /65/EG av om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (3), och rå dets direktiv /110/EG av om rätten att starta och driva affärsverksamhet i pengar samt om tillsyn av sådan verk samhet (4) och och rådets direktiv /61/EU av om förvaltare av alter (5) hänför sig till bestämmel serna i direktiven /48/EG och 2006/49/EG avseende kapitalbaskraven som fastställs i det här direktivet och förordning (EU) nr 575/2013. Därför bör hänvisningarna i dessa direktiv till direktiven /48/EG och 2006/49/EG anses som hänvisningar till bestämmelserna rörande kapitalbaskraven i det här direktivet och förord ning (EU) nr 575/2013. (99)För att göra det möjligt att utarbeta tekniska standarder så att de institut som utgör del av ett finansiellt konglo merat tillämpar lämpliga beräkningsmetoder för bestäm ning av kapital som krävs på gruppnivå, bör direktiv /87/EG ändras i enlighet med detta. (100)För att den inre bankmarknaden ska kunna fungera med allt större effektivitet och för att unionsmedborgarna ska ha tillfredsställande insyn, är det nödvändigt att de behö riga myndigheterna offentliggör information om hur detta direktiv genomförs, på ett sätt som möjliggör me ningsfulla jämförelser. (101)När det gäller tillsyn över likviditet bör det förekomma en period inom vilken medlemsstaten övergår till ett regelsystem som omfattar tillämpning av detaljerade kri terier för kravet på likviditetstäckning. (102)För att säkerställa en stabil, smidig och successiv över gång inom instituten till nya likviditetskrav och krav på stabil finansiering på unionsnivå, bör de behöriga myn digheterna till fullo utnyttja sina tillsynsbefogenheter en ligt detta direktiv och enligt gällande nationell lagstift ning. De behöriga myndigheterna bör särskilt överväga (1) EUT L 35, , s. 1. (2) EUT L 319, 5.12.2007, s. 1. (3) EUT L 302, 17.11.2009, s. 32. (4) EUT L 267, 10.10.2009, s. 7. (5) EUT L 174, , s. 1. behovet att tillämpa administrativa sanktioner eller andra administrativa åtgärder, inklusive tillsynsavgifter, vars nivå i stora drag bör vara kopplad till skillnaden mellan ett instituts verkliga likviditetsposition och likviditetskra ven och kraven på stabil finansiering. När de behöriga myndigheterna gör denna bedömning bör de ta veder börlig hänsyn till förhållandena på marknaden. Sådana administrativa sanktioner eller andra administrativa åtgär der bör tillämpas fram till dess att detaljerade rättsakter om likviditetskrav och krav på stabil finansiering har genomförts på unionsnivå. (103)och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (6) och och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 decem ber 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitu tionerna och gemenskapsorganen behandlar personupp gifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (7) bör till fullo tillämpas på behandlingen av personuppgif ter inom ramen för det här direktivet. (104)Eftersom målen för detta direktiv, nämligen fastställandet av bestämmelser i fråga om behörighet att utöva verk samhet i institut och tillsynen över institut, inte i till räcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på unions nivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidia ritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unio nen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvän digt för att uppnå dessa mål. (105)I enlighet med medlemsstaternas och kommissionens ge mensamma politiska förklaring om förklarande doku ment av har medlemsstaterna åtagit sig att, i motiverade fall, låta anmälan av inför livandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i ett direk tiv och motsvarande delar i nationella instrument för införlivande. Med avseende på detta direktiv anser lags tiftaren att översändandet av sådana dokument är moti verat. (106)Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 och har avgett ett yttrande (8). (6) EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. (7) EGT L 8, , s. 1. (8) EUT C 175, , s. 1. L 176/350 Europeiska unionens officiella tidning (107)Direktiv /87/EG bör ändras i enlighet med detta och direktiven /48/EG och 2006/49/EG bör upphävas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER I detta direktiv fastställs regler för följande: a)Behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och vär depappersföretag (nedan gemensamt kallade institut). b)Tillsynsbefogenheter och verktyg för de behöriga myndighe ternas tillsyn av instituten. c)De behöriga myndigheternas tillsyn av institut på ett sätt som överensstämmer med bestämmelserna i förordning (EU) nr 575/2013. d)Offentliggörandekrav för behöriga myndigheter inom områ det reglering och tillsyn av institut. 1.Detta direktiv ska tillämpas på institut. 2.Artikel 30 ska tillämpas på lokala företag. 3.Artikel 31 ska tillämpas på företag som avses i artikel 4.1 led 2 c i förordning (EU) nr 575/2013. 4.Artikel 34 och avdelning VII kapitel 3 ska gälla för finan siella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag och holdingföretag med blandad verksamhet med huvudkontor i unionen. 5.Detta direktiv ska inte tillämpas på följande: 1)Behörighet att utöva verksamhet i värdepappersföretag i den mån detta regleras genom direktiv /39/EG. 2)Centralbanker. 4)I , et de Garantie/Herdiscon teringen Waarborginstituut. 5)I , Eksport Kredit Fonden, Eksport Kredit Fonden A/S, Skibskredit A/S och KommuneKredit. 6)I , Kreditanstalt für Wiederaufbau, företag som med stöd av Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz är erkända för genomförande av statlig bostadspolitik och som inte huvudsakligen bedriver bankverksamhet samt företag som i enlighet med samma lag anses som allmännyttiga bostad sföretag. 7)I , hoiu-laenuühistud, som kooperativa företag som är erkända enligt hoiu-laenuühistu seadus. 8)I , credit unions och friendly societies. 9) I , rakatathikon kai Danion). 10)I , de Crédito Oficial. 11)I , Caisse des dépôts et consignations. 12)I , Cassa depositi e prestiti. 13)I , kr jaizdevu sabiedr bas, företag som är erkända enligt kr jaizdevu sabiedr bu likums som kooperativa före tag som utför finansiella tjänster enbart för sina medlem mar. 14)I , kredito unijos förutom Centrin kredito unija. 15)I , Zártkör en M köd Részvénytársaság och Zárt kör en M köd Részvénytársaság. 16)I , Nederlandse Investeringsbank voor Ont wikkelingslanden NV, NV Noordelijke Ontwikkelingsmaat schappij, NV Industriebank Instituut voor Ont wikkeling en Financiering och Overijsselse Ontwikkelings maatschappij NV. 17)I , företag som är godkända som allmännyttiga byggnadsföretag och . Europeiska unionens officiella tidning L 176/351 18)I , Spó dzielcze Kasy Oszcz dno ciowo – Kredytowe och . 19)I , Caixas Económicas som fanns , med undantag av, å ena sidan, dem som blivit ak tiebolag samt, å andra sidan, Caixa Económica Montepio Geral. 20)I , SID-Slovenska izvozna in razvojna banka, d.d. 21)I , Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för in dustriellt samarbete AB och Finnvera Oyj/Finnvera Abp. 22)I , . 23)I , , Commonwe alth , Agricultural gage , Cor poration Ltd, Crown Agents for overseas governments and administrations, credit unions och municipal banks. De enheter som avses i led 1 och led 3-23 i punkt 5 i denna artikel, ska behandlas som finansiella institut vid tillämp ning av artikel 34 och avdelning VII kapitel 3. 1.I detta direktiv gäller följande definitioner: 1)kreditinstitut: kreditinstitut enligt definitionen i artikel 4.1 led 1 i förordning (EU) nr 575/2013, 2)värdepappersföretag: värdepappersföretag enligt definitio nen i artikel 4.1 led 2 i förordning (EU) nr 575/2013, 3)institut: institut enligt definitionen i artikel 4.1 led 3 i förordning (EU) nr 575/2013, 4)lokalt företag: lokalt företag enligt definitionen i artikel 4.1 led 4 i förordning (EU) nr 575/2013, 5)försäkringsföretag: försäkringsföretag enligt definitionen i artikel 4.1 led 5 i förordning (EU) nr 575/2013, 6)återförsäkringsföretag: återförsäkringsföretag enligt defini tionen i artikel 4.1 led 6 i förordning (EU) nr 575/2013, 7)ledningsorgan: ett instituts organ, som utses enligt den nationella lagstiftningen och som har befogenhet att fast ställa institutets strategi, mål och allmänna inriktning och som kontrollerar och övervakar ledningens beslutsfattande och de personer som i praktiken leder institutets verksam het. 8)ledningsorgan med tillsynsfunktion: ledningsorganets i dess roll att kontrollera och övervaka ledningens beslutsfattan de. 9)verkställande ledning: de fysiska personer som utövar verk ställande funktioner vid ett institut och som är ansvariga och kan ställas till svars inför ledningsorganet för den dag liga ledningen av institutet. 10)systemrisk: en risk för störningar i det finansiella systemet som kan medföra allvarliga negativa konsekvenser för det finansiella systemet och den reella ekonomin. 11)modellrisk: den potentiella förlust som ett institut kan åsamkas till följd av beslut som huvudsakligen kan baseras på resultat av interna modeller, på grund av fel i framtag ning, genomförande eller användning av sådana modeller. 12)originator: originator enligt definitionen i artikel 4.1 led 13 i förordning (EU) nr 575/2013, 13)medverkande institut (sponsor): medverkande institut enligt definitionen i artikel 4.1 led 14 i förordning (EU) nr 575/2013, 14)moderföretag: moderföretag enligt definitionen i artikel 4.1 led 15 i förordning (EU) nr 575/2013, 15)dotterföretag: dotterföretag enligt definitionen i artikel 4.1 led 16 i förordning (EU) nr 575/2013, 16)filial: filial enligt definitionen i artikel 4.1 led 17 i förord ning (EU) nr 575/2013, 17)anknutet företag: anknutet företag enligt definitionen i ar tikel 4.1 led 18 i förordning (EU) nr 575/2013, 18)kapitalförvaltningsbolag: kapitalförvaltningsbolag enligt de finitionen i artikel 4.1 led 19 i förordning (EU) nr 575/2013, L 176/352 Europeiska unionens officiella tidning 19)finansiellt holdingföretag: finansiellt holdingföretag enligt definitionen i artikel 4.1 led 20 i förordning (EU) nr 575/2013, 20)blandat finansiellt holdingföretag: blandat finansiellt hol dingföretag enligt definitionen i artikel 4.1 led 21 i för ordning (EU) nr 575/2013, 21)holdingföretag med blandad verksamhet: holdingföretag med blandad verksamhet enligt definitionen i artikel 4.1 led 22 i förordning (EU) nr 575/2013, 22)finansiellt institut: finansiellt institut enligt definitionen i artikel 4.1 led 26 i förordning (EU) nr 575/2013, 23)enhet i den finansiella sektorn: enhet i den finansiella sek torn enligt definitionen i artikel 4.1 led 27 i förordning (EU) nr 575/2013, 24)moderinstitut i en medlemsstat: moderinstitut i en med lemsstat enligt definitionen i artikel 4.1 led 28 i förordning (EU) nr 575/2013, 25)moderinstitut inom EU: moderinstitut inom EU enligt de finitionen i artikel 4.1 led 29 i förordning (EU) nr 575/2013, 26)finansiellt moderholdingföretag i en medlemsstat: finansiellt moderholdingföretag i en medlemsstat enligt definitionen i artikel 4.1 led 30 i förordning (EU) nr 575/2013, 27)finansiellt moderholdingföretag inom EU: ett finansiellt moderholdingföretag inom EU enligt definitionen i arti kel 4.1 led 31 i förordning (EU) nr 575/2013, 28)blandat finansiellt moderholdingföretag i en medlemsstat: blandat finansiellt moderholdingföretag i en medlemsstat enligt definitionen i artikel 4.1 led 32 i förordning (EU) nr 575/2013, 29)blandat finansiellt moderholdingföretag inom EU: ett blan dat finansiellt moderholdingföretag inom EU enligt defini tionen i artikel 4.1 led 33 i förordning (EU) nr 575/2013, 30)systemviktigt institut: ett moderinstitut inom EU, ett finan siellt moderholdingföretag inom EU, ett blandat finansiellt moderholdingföretag inom EU eller ett institut som vid fallissemang eller bristande funktion kan orsaka systemris ker, 31)central motpart: central motpart enligt definitionen i arti kel 4.1 led 34 i förordning (EU) nr 575/2013, 32)ägarintresse: ägarintresse enligt definitionen i artikel 4.1 led 35 i förordning (EU) nr 575/2013, 33)kvalificerat innehav: kvalificerat innehav enligt definitionen iartikel 4.1 led 36 i förordning (EU) nr 575/2013, 34)kontroll: kontroll enligt definitionen i artikel 4.1 led 37 i förordning (EU) nr 575/2013,