prop · H2031d12 · 2014-10-23 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 11 vid ålderdom 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Förslag till statens budget Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Ekonomisk ......................................................................trygghet vid ålderdom Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultat – ersättning vid ålderdom Analys och slutsatser – ersättning vid ålderdom Resultat – ersättning vid dödsfall Analys och slutsatser – ersättning vid dödsfall Analys och slutsatser – Förbättrat bostadstillägg till ålderspensionärer 3.7Högre tillägg för förmögenhet vid beräkning av bidragsgrundande inkomst för bostadstillägg................................ 1:1 Garantipension till ålderspension ............................................. 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna............................................... 1:3 Bostadstillägg till pensionärer ................................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. trygghet vid ålderdom........................................................................................... Tabell 3.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. trygghet vid ålderdom........................................................................................... Tabell 3.4 Andel nybeviljad garantipension bland samtliga 65-åringar, Tabell 3.5 Utveckling av andel och antal pensionärer med BTP samt Tabell 3.6 Andelen personer med låg ekonomisk standard i olika grupper, Tabell 3.7 Andelen personer med låg ekonomisk standard bland utrikes och inrikes födda, prognos 2014 ............................................................. Tabell 3.8 Andel av befolkningen i olika åldrar med ekonomiskt bistånd, 2013 ......... Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:1 Garantipension till ålderspension ............................ Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1.1 Garantipension till Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:2 Efterlevandepension till vuxna............................... Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Efterlevandepension Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:3 Bostadstillägg till pensionärer................................ Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Bostadstillägg till Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:4 Äldreförsörjningsstöd ............................................ Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Äldreförsörjningsstöd ... Tabell 3.17 Anslagsutveckling 2:1 ............................................. Tabell 3.18 Finansiering av administration ............................. Tabell 3.19 Uppdragsverksamhet där intäkterna disponeras ........................................ Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:1 .... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 3.1 Utvecklingen av allmän ålderspension efter skatt, 2005–2014, 2013 års Diagram 3.2 Antal och andel personer med inkomstgrundad pension och garantipension (siffrorna i staplarna avser procent) .......................................... Diagram 3.3 Andelen personer med BTP som kommer över gränsen för låg ekonomisk standard med hjälp av BTP ..................................... Diagram 3.4 Utvecklingen av antalet personer med ÄFS samt medelbelopp............. Diagram 3.5 Andelen personer med låg ekonomisk standard bland dem , relativt och absolut i procent.1 Prognos 2013 och 2014................... Diagram 3.6 Fördelning i ekonomiskt standard bland ålderspensionärerna i förhållande till av medianinkomsten 2014..................... Diagram 3.7 Andel som saknar kontantmarginal, , 2012...................... Diagram 3.8 Andel som haft ekonomiska problem i olika åldersgrupper 2012.......... Diagram 3.9 Ekonomisk standard1 för änkor jämfört med övriga kvinnor 2012 ....... Diagram 3.10 Andel med enbart inkomstrelaterad omställningspension (inkl. förlängd omställningspension), 2003 – ......................................... Diagram 3.11 Ekonomisk standard1 för kvinnor och män med omställnings- pension jämfört med sammanboende och övriga ensamstående 2012.............. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i 4. för anvisar ramanslagen socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1 och 3.7), 2.godkänner de mål för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom som regeringen föreslår (avsnitt 3.3), 3.bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar (avsnitt 3.8.5), under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande uppställning: 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 102 kap. 11 § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten ska göras av den sammanlagda förmögenhet som överstiger för den som är ogift och för makar. Det framräknade förmögenhetsbeloppet avrundas nedåt till helt tusental kronor. Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten ska göras av den sammanlagda förmögenhet som överstiger för den som är ogift och för makar. Det framräknade förmögenhetsbeloppet avrundas nedåt till helt tusental kronor. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Redovisningen av de allmänna pensionerna är uppdelade på två avsnitt i denna budget. Det är dels den inkomstrelaterade ålderspensionen (inkomst- och premiepension), som redovisas under Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget, dels grundskyddet för äldre och ersättning till efterlevande som redovisas under detta utgiftsområde – Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Utgiftsområdet omfattar garantipension, bostadstillägg till pensionärer, äldreförsörjningsstöd samt efterlevande pensioner till vuxna, dvs. omställningspension, änkepension och särskild efterlevandepension. Utgiftsområdet omfattar även . För att ge en mer samlad bild av pensionärernas situation finns i viss utsträckning även inkomstrelaterad pension med i resultatredovisningen under utgiftsområde 11. Den samlade bilden presenteras dock mer utförligt i avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 1:1 Garantipension till ålderspension 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Summa Ersättning vid ålderdom Totalt för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Tabell 3.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Nuvarande mål för utgiftsområdet lyder: Personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjlig- heter att bedöma sin framtida pension och vad som påverkar den. Regeringens förslag: Följande mål ska gälla för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom: Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin framtida pension och vad som påverkar den. Kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män. Skälen för regeringens förslag: Nuvarande mål för utgiftsområdet fokuserar bland annat på informationsgivningen och att alla ska kunna få en bild av den samlade pensionen. Det är fortsatt viktigt och informationskvaliteten har också tagit kliv framåt genom den alltmer kända och nyttjade internetportalen . Men även om informationsmålet tar sikte både på pensionsprognosen och vad som påverkar pensionen, finns det anledning att ytterligare fokusera på livsinkomsten och att kunskapen om dess betydelse når fram. Prognoser görs som regel när många livsval om arbete redan är gjorda. Det missgynnar särskilt kvinnor, som i stor utsträckning minskar sin arbetstid när barnen är små. Det är viktigt att kvinnor och män gör medvetna och välgrundade val under hela arbetslivet. Den allmänna pensionens storlek är främst beroende av den samlade livsinkomsten – när man börjar respektive slutar arbeta, hur stor lönen är men också antalet arbetade timmar under arbetslivet, dvs. om man arbetar heltid eller deltid. Många faktorer påverkar individens livsval vad gäller arbete men för att även kunna inse och beakta effekterna på pensionens storlek är det nödvändigt med övergripande kunskap om pensionssystemet tidigt i förvärvslivet. Det absolut viktigaste är då kunskap om livsinkomstprincipen, dvs. att det är den samlade livsinkomsten som styr den framtida pensionen och att såväl arbetslivets längd som antal arbetade timmar därmed har betydelse. Skillnaderna i pensionsgrundande inkomst mellan kvinnor och män minskar, vilket kommer att minska framtida skillnader i pension mellan könen. Vi har dock fortfarande strukturer i familjer och arbetsliv som ekonomiskt missgynnar kvinnor. Kvinnor tar i större utsträckning ansvar för omsorg om barn och minskar sin arbetstid till följd av detta. Kvinnors arbetskraftsdeltagande var 2012 fortfarande lägre än mäns. Det leder ibland till sämre löneutveckling och till en lägre livsinkomst. En lägre livsinkomst avspeglar sig ofrånkomligen i en sämre pension än annars. På så sätt fortplantar sig en obalans mellan könen under småbarnsåren till pensionslivet. Beslut om vem som minskar sin arbetstid görs ofta kortsiktigt och utan medvetenhet om konsekvenserna för pensionen. För att öka insikten om hur dessa livsval påverkar pensionen krävs kunskap, hos såväl kvinnor som män, när besluten om arbetstid görs. Därmed undviks omedvetna val som leder till en onödigt låg pension. Det leder till mer jämställda pensioner men också till mer jämställda förhållanden under arbetslivet. Det tidigare målet föreslås mot bakgrund av ovan kompletteras med att Kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män. Det föreslagna målet syftar sammanfattningsvis till att –generellt öka kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen –särskilt öka kunskapen hos föräldrar om att varje arbetad timme får betydelse för pensionen –öka kunskapen hos kvinnor och män om hur minskad arbetstid påverkar den framtida pensionen Därutöver föreslås att den inledande meningen i målet inleds med Kvinnor och män i stället för Personer. Den förändringen signalerar betydelsen av medvetenhet om de könsskillnader som finns i pensionerna och av att följa utvecklingen ur ett könsperspektiv. Det nya målet gäller . Resultatredovisningen nedan sker därför med utgångspunkt i det mål som gällde i budgetpropositionen . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De centrala indikatorer som används för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är följande: –Den allmänna pensionen, utveckling och omfattning. –Risk för låg ekonomisk standard, utveckling och omfattning, särredovisat för olika grupper. –De olika förmånernas utveckling och omfattning och deras bidrag till att garantera ett värdesäkrat grundskydd. –Efterlevandes ekonomiska standard i förhållande till andra gruppers ekonomiska standard. Indikatorerna avser grundskyddet för äldre och efterlevande samt . De flesta pensionärer som har garantipension och bostadstillägg har även inkomstrelaterad pension. I viss utsträckning finns därför redovisning där denna ingår. I de fall det anses vara relevant redovisas indikatorerna separat för kvinnor och män. Till den slutliga resultatbedömningen bidrar också utvecklingen inom anslagen samt hur administrationen på har fungerat. 3.4.2Resultat – ersättning vid ålderdom Det finns drygt två miljoner ålderspensionärer och antalet kommer att öka påtagligt till följd av att stora årskullar lämnar förvärvslivet som medellivslängden stiger. Den allt större gruppen pensionärer är i högsta grad en heterogen grupp 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 och den ekonomiska standarden inom gruppen pensionärer varierar därför stort. Allt fler ålderspensionärer har en tillräcklig intjänad inkomstrelaterad pension och är därmed inte beroende av grundskyddet i form av garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Grundskyddet utgör nu av pensionsutgifterna för dem . Resterande är inkomstgrundad ålderspension i form av tilläggspension, inkomstpension och premiepension som inte finansieras genom statens budget. Trots den begränsade andelen av hela ålderspensionssystemet har grundskyddet en mycket väsentlig betydelse för dem som får del av den och det är för många den enda eller åtminstone den huvudsakliga inkomstkällan. Grundskyddet är i sin helhet inkomstprövat, vilket innebär att det minskas mot annan inkomst. Det leder till mycket svaga incitament för att öka sina inkomster eftersom ökad egen intjänad pension minskar förmånerna i grundskyddet. I stor utsträckning är det oundvikligt om man inte ska betala ut förmånerna även till dem som har en tillräcklig egen inkomstrelaterad pension. Mot bakgrund av den ökande medellivslängden finns behov av ett längre arbetsliv. Det är därför angeläget att verka för att det även inom grundskyddet så långt det är möjligt finns inslag som stimulerar till fortsatt arbete. Pensionsgruppen (S2007:F) som har till uppgift att vårda pensionsöverenskommelsen har tagit ställning för behovet av åtgärder för ett längre arbetsliv. Inom ramen för detta arbete lämnades ett uppdrag till att utreda och analysera metoder som stimulerar till senare pensionsuttag för dem med låg pension (S2014/4159/SF). Utgångspunkten är därvid de tankar som fördes fram i (SOU 2013:25), vilket innebär följande metoder: –Pension som grundar sig på arbetsinkomster efter reducerar inte garantipension och räknas inte med vid beräkning av bostadstillägg. –Garantipensionen blir högre om uttaget sker efter på så sätt att garantipensionen räknas upp motsvarande förändringen av delningstalet. –Den som har färre än 40 försäkringsår får möjlighet att även räkna arbetsår som försäkringsår vid beräkning av garantipension. Redovisning av den inkomstgrundade delen av den allmänna pensionen finns i avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Resultatredovisningen under utgiftsområdet avser alltså grundskyddet. De flesta pensionärer som har garantipension eller bostadstillägg har dock även inkomstrelaterad pension. I viss utsträckning finns därför sådan pension även under detta avsnitt. Pensionärerna med de lägsta inkomsterna har haft den bästa utvecklingen Pensionärerna är som grupp inte homogen. In- komsterna kan komma från många håll och variera betydligt i storlek, precis som för befolkningen i övrigt. I allmänhet har dock inkomster från den allmänna ålderspensionen – garantipension, inkomstpension, tilläggspension och premiepension – en mycket stor betydelse. Utvecklingen av den allmänna pensionen ger därför en god bild av den ekonomiska utvecklingen för en stor del av pensionärsgruppen och särskilt för pensionärer med låga eller medelhöga pensioner, eftersom de är mest beroende av den allmänna pensionen. Diagram 3.1 visar hur värdet av den allmänna ålderspensionen förändrats för en ogift pensionär i fyra olika typfall . Diagram 3.1 Utvecklingen av allmän ålderspension efter skatt, 2005–2014, priser 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Skattesänkningar har motverkat minskningen i nettoinkomst även för personer med högre pensioner. Det inkomstprövade bostadstillägget har en stor betydelse för många med små inkomster och förhållandevis hög bostadskostnad. Bostadstillägget är beroende av bostadskostnadens storlek och ingår därför inte i redovisningen av inkomstutvecklingen i diagram 3.1. kommer inkomst- och tilläggspensionerna att höjas . ökar de förmåner som är knutna till prisbasbeloppet . För en ålderspensionär med i inkomstpension betyder det en ökning med . Den som enbart har garantipension och inte har bostadstillägg får en höjning med . Utöver allmän pension har en mycket stor majoritet av pensionärerna andra inkomster främst i form av tjänstepension men i många fall även av kapitalinkomst och arbetsinkomst. Diagrammet visar alltså inte hela bilden. Den kompletterande inkomsten utgör dock som regel en mindre del av pensionen och utvecklas ofta i takt med inflationen. Den påverkar därför inte bilden av utvecklingen i diagram 3.1 i någon större utsträckning. Dock blir skillnaderna i nivå mellan grupperna betydligt större. Alla typfall har fått förbättringar . Pensionärerna med de lägsta pensionerna har procentuellt sett fått störst inkomstförbättring, . Det beror främst på de skattesänkningar för pensionärer som gjorts . Pensionärer som har inkomstrelaterad pension fick en successiv förbättring av pensionerna på grund av följsamhetsindexeringen. Som en följd av den ekonomiska krisen aktiverades den automatiska balanseringen i ålderspensionssystemet, vilket bidrog till en lägre indexering och sänkta inkomstpensioner Det finns allt fler pensionärer men allt färre av dem är beroende av garantipension Antalet ålderspensionärer ökar kontinuerligt och har ökat med drygt 425 000 personer . Det är antalet pensionärer med inkomstgrundad pension som ökar medan antalet med garantipension minskar något. Garantipensionen betalas ut som ett komplement till personer med låg inkomstrelaterad pension. I takt med att inträdespensionen för dem som nybeviljas ålderspension blir allt högre kommer därför garantipensionens betydelse att minska. Den kommer dock fortsätta att vara en viktig förmån för dem som har låg eller ingen inkomstrelaterad pension. var det av kvinnorna och av männen som hade någon garantipension. 2013 hade andelen sjunkit till för kvinnorna och för männen (se diagram 3.2). Diagrammet visar tydligt den stora skillnad som finns mellan mäns och kvinnors pensionssammansättning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 3.2 Antal och andel personer med inkomstgrundad pension och garantipension (siffrorna i staplarna avser procent) Garantipension och inkomstgrundad pension Källa: , STORE Andelen som får garantipension är högre för kvinnor än för män, den är också högre för utrikes () än för inrikes () födda. Det beror på att utrikes födda i genomsnitt har arbetat färre år i och därmed har en lägre intjänad inkomstgrundad pension. Även bland utrikes födda är den långsiktiga trenden att andelen som får garantipension minskar. Andelen som helt saknar inkomstrelaterad pension och därför enbart har allmän pension i form av garantipension har mer än halverats för kvinnor – från 2013. För män har motsvarande andel sjunkit från . var sedan införandet som andelen garantipensionärer ökade. Det berodde på att de inkomstrelaterade pensionerna minskade både 2010 och 2011. ökade den inkomstrelaterade pensionen med följden att andelen garantipensionärer åter minskade. ökade andelen garantipensionärer åter något i och med att den inkomstrelaterade pensionen sänktes vid års- skiftet 2013/2014. Ökningen beräknas dock vara tillfällig då de nya ålderspensionärer som tillkommer har högre inkomstrelaterad pension än de äldre som lämnar systemet. Garantipension kan man tidigast få från och med 65-årsdagen. Av tabell 3.4 framgår att av 65-åringarna fick någon garantipension 2013. I förhållande till 2003 är andelen 65-åriga kvinnor med garantipension lägre 2013 medan andelen män är högre. Att andelen kvinnor med garantipension sjunker är en följd av att kvinnors arbetskraftsdeltagande och antalet arbetade timmar har ökat under de senare decennierna. De kvinnor som fyller har därför betydligt högre inkomstrelaterad ålderspension (tilläggspension, inkomstpension och premiepension) än äldre kvinnor. Trots att andelen kvinnor som beviljas garantipension har minskat var det nästan fler kvinnor än män som beviljades garantipension 2013. Det beror på att kvinnors inkomstrelaterade pension ofta är lägre än mäns. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.4 Andel nybeviljad garantipension bland samtliga 65-åringar, 2003-20131 1Garantipension kan betalas ut fr.o.m. . Därmed visas i tabellen andelen i en kohort som nybeviljats garantipension . Källa: , STORE samt SCB Bostadstillägg betalas till allt färre men har en avgörande betydelse för pensionärer med små marginaler Bostadstillägg till pensionärer () är en inkomstprövad förmån som är specifikt riktat till pensionärer med låga inkomster som har små marginaler när hyran är betald. I takt med att gruppen pensionärer får allt högre inkomster minskar därför andelen pensionärer som får bostadstillägg trendmässigt. Tillfälliga undantag för den trenden uppkommer när inkomsterna sjunker eller när bostadstillägget förbättras. An- delen pensionärer med bostadstillägg ökade därför något till följd av balanseringen 2011 och när tilläggsbeloppet i bostadstillägget förbättrades för ensamstående 2013. Eftersom kvinnor i genomsnitt har lägre inkomster än män är det också fler kvinnor än män som har bostadstillägg. Det var av kvinnorna som hade bostadstillägg 2013 medan motsvarande siffra för männen var (se tabell 3.5). Till följd av kvinnors lägre inkomster är också medelbeloppet för BTP högre för kvinnor än för män. Medelbeloppet för båda könen ökar successivt, vilket främst kan hänföras till bostadskostnadsutvecklingen. Av alla ålderspensionärer med BTP utgör ensamstående kvinnor . Tabell 3.5 Utveckling av andel och antal pensionärer med BTP samt medelbelopp Källa: , STORE Bostadstillägget har en avgörande betydelse för att lyfta ekonomiskt svaga pensionärer över gränsen för låg ekonomisk standard. Av diagram 3.3 framgår att andelen kvinnor med låg ekonomisk standard minskar betydligt till följd av bostadstillägget. Diagram 3.3 Andelen personer med BTP som kommer över gränsen för låg ekonomisk standard med hjälp av BTP Svag ekonomi med BTP Svag ekonomi utan BTP Källa: , beräkningar i HEK 2012 Utöver bostadstillägget finns särskilt bostadstillägg som prövas automatiskt i samband med beräkningen av bostadstillägget.