prop · H2031d10 · 2014-10-23 00:00:00 — har fått medel för att anpassa de nationella riktlinjerna utifrån förutsätt- ningarna i primärvården. Myndigheten ska även ta fram riktlinjer i versioner som är anpassade för patienter och närstående. Det finns även ett be- hov av att tillgängliggöra riktlinjer, t.ex. i olika journalsystem, och av att bredda arbetet så att fler kroniska sjukdomar omfattas (avsnitt 4.4.4 Resultat – effektiv hälso- och sjukvård). Kommuner och Landsting (SKL) har fått medel för att, vid sidan av programrådet för diabetes, utveckla nya programråd för hjärt- och kärlssjukdomar, astma och kroniskt obstruktiv lungsjukdom (KOL) samt sjukdomsföre- byggande metoder. Huvudsyftet med program- råden är att utifrån de nationella riktlinjerna ta fram nationella vårdprogram med behandlings- rekommendationer och införa dessa i vårdpraxis. Arbetet med programråd leds av Nationella samverkansgruppen för kunskapsstyrning med medverkan från landsting och myndigheter på hälso- och sjukvårdsområdet. Medel har även tilldelats landsting och organi- sationer som företräder patienter och professioner för att genomföra insatser i syfte att förbättra patienternas möjligheter att aktivt medverka i vården. Satsning på vård och omsorg om de mest sjuka äldre I syfte att utveckla vården och omsorgen om de mest sjuka äldre har en satsning om ca 4,3 mil- jarder kronor genomförts under perioden 2011−2014. Av dessa medel avsattes 2014. Arbetet har fokuserat på sam- ordning och helhetsperspektiv i de äldres vård och omsorg. Förbättringar har noterats ute i verksamheterna i landsting och kommuner. Förskrivningen av olämpliga läkemedel för äldre har minskat , vilket mot- svarar närmare 17 000 färre recept 2013 jämfört med (diagram 4.21). Allt fler personer med demenssjukdom får en tidig diagnos av sin primärvårdsläkare. Fler riskbedömningar med fokus på fall, trycksår, undernäring och mun- hälsa görs i kvalitetsregistret . Dessa bedömningar leder bl.a. till att färre lider av undernäring och trycksår. Användningen har ökat av , i vilket olika kvalitets- aspekter av vården i livets slutskede registreras. av alla patienter i mål- gruppen registreras. Samtliga län har numera en gemensam struk- tur för ledning och styrning i samverkan. Till- sammans har landsting och kommuner tagit fram gemensamma handlingsplaner för förbätt- ringar i vården och omsorgen om sjuka äldre, med särskilt fokus på en mer sammanhållen vård och omsorg. Det finns flera goda exempel på hur landstingen på ett mer strukturerat sätt arbetar med utskrivningsprocessen från sjukhus. Det görs för att minska risken för onödiga åter- inskrivningar, bl.a. genom att följa upp ut- skrivningen genom ett telefonsamtal. Satsningen på de mest sjuka äldre behandlas även under avsnitt 7 Politik för sociala tjänster. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.21 Andel äldre med olämplig läkemedelsförskrivning, 2011−2013 Anm.: Mätningen avser utfallen av indikatorerna olämpliga läkemedel, olämpliga läkemedelskombinationer samt läkemedel mot psykos i särskilda boenden för äldre, sammanvägda som ett medelvärde. Medelvärdet räknas ut genom att summera den procentuella minskningen för de tre indikatorerna och dividera med antalet indikatorer. De uppgifter som presenteras i diagrammet finns inte tillgängliga uppdelat på kön. Källa: (Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre 2013 – Bedömning om kommuner och landsting uppnått grundläggande krav och resultat enligt överenskommelsen mellan regeringen och SKL). Samverkan på området psykisk ohälsa har en satsning pågått för att för- bättra samordning, kvalitet, tillgänglighet och delaktighet på området psykisk ohälsa. Totalt avsattes ca . Ytterligare avsattes 2014. har satsningen en tydligare in- riktning genom PRIO-arbetet (Plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa), till vilket en samordningsfunktion är knuten. PRIO- planen sträcker sig och reviderades . Insatser och måluppfyllelse ut- värderas löpande av Myndigheten för vårdanalys. Myndigheten har lämnat två rapporter respektive 2014 i vilka både positiva resultat och utvecklingsområden presenteras. För att den enskilde ska få ett fullgott stöd från samhället är en väl fungerande samverkan mellan myndigheter och huvudmän avgörande. Samordning och samverkan är därför centrala teman i PRIO-planen. Insatserna inom ramen för satsningen har resulterat i att andelen kom- muner och landsting som har en politiskt beslutad ansvarsfördelning för barn, unga och vuxna med psykisk ohälsa har ökat från 40 pro- cent 2013. Alla landsting och 280 kommuner har också lätt tillgängligt på respektive huvudmans webbsida publicerat in- formation om vart barn, ungdomar och deras föräldrar kan vända sig vid psykisk ohälsa av olika grad och art. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 För den enskilde är det också viktigt att veta vem som har ansvar för de insatser han eller hon behöver. Därför har arbetet med att upprätta fler samordnade individuella planer av hög kvalitet varit ett fokus i överenskommelsen mellan staten och SKL. Alla landsting har gjort en genomgång av hur många patienter som har en sådan individuell plan, liksom en uppskattning av hur många som har ett motsvarande behov men ännu inte en samordnad individuell plan. Detta arbete ligger till grund för ett utvecklat arbete med rutiner och metoder för att möta behovet hos såväl barn och unga som vuxna. Den förstärkta vårdgarantin för barn och unga med psykisk ohälsa behandlas under avsnitt 4.4.2 Resultat – behovsanpassad hälso- och sjukvård. Myndighetsgemensam kunskapsstyrning på området psykisk ohälsa behandlas under avsnitt 4.4.4 Resultat – effektiv hälso- och sjukvård. Insatser för personer som är eller riskerar att bli sjukskrivna i psykiska diagnoser behandlas under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och funktionsnedsättning. Hög medicinsk kvalitet i cancervården och behov av förbättring Den svenska cancervårdens medicinska kvalitet är hög i ett internationellt perspektiv. Det medför generellt sett en relativt hög överlevnad för kvinnor och män som vårdas för cancer. Under 2010−2014 avsattes totalt ca 350 mil- joner kronor för insatser inom cancerområdet. En stor del av dessa medel har tilldelats genom- förandet av den nationella cancerstrategin. Strategin fokuserar på bl.a. prevention, tidig upptäckt, diagnostik, behandling, kunskaps- bildning och kunskapsstyrning. Tillgängligheten inom cancervården behandlas under avsnitt 4.4.3 Resultat – tillgänglig hälso- och sjukvård. Uppföljning av uppbyggnaden av regionala cancercentrum En central del av cancerstrategin är inrättandet av sex regionala cancercentrum (RCC), ett i varje sjukvårdsregion. redovisade sin första uppföljning av uppbyggnaden av RCC. Uppföljningen visar att flera av de fastställda kriterierna för RCC nu är uppfyllda och att samtliga sjukvårdsregioner är på god väg i arbe- Samtliga RCC har t.ex. utvecklat strukturer för patientmedverkan. Det finns också resultat som tyder på ökad koncentration av vård inom vissa områden. På några områden har dock RCC inte kommit lika långt. Det gäller bl.a. samarbete mellan RCC och linjeorganisationen. Det finns även förbätt- ringspotential vad gäller samverkan i specifika frågor, bl.a. prevention och tidig upptäckt av cancer. Vidare behövs mer dialog med univer- sitet i forskningsfrågor. Många sjukvårds- regioner har dessutom haft svårt att bemanna verksamheten och att planera kompetens- försörjningen långsiktigt. Överenskommelser om insatser i cancervård har staten och SKL slutit årliga över- enskommelser för utveckling av cancervården. Flera försöksverksamheter med en patient- fokuserad och sammanhållen cancervård har genomförts. En gemensam beskrivning av kontaktsjuksköterskans roll och funktion har tagits fram. Denna beskrivning har legat till grund för inrättandet av sådana tjänster över hela landet. Inom ramen för överenskommelserna har RCC och professionerna utvecklat arbetssätt med nationella vårdprogram för olika cancer- former. Vårdprogrammen ska ge vägledning till vårdgivare så att patienter kan erbjudas en jämlik och god vård och behandling. har 15 nationella vårdprogram tagits fram. Ytterligare ett antal program är under utveckling och några av de befintliga programmen ses över och revi- deras. Rekommendationer för cancervård och screening Utöver nationella vårdprogram är nationella riktlinjer ett viktigt inslag i den kunskaps- baserade cancervården. har ut- värderat och uppdaterat de nationella riktlinjerna för bröst-, prostata-, tjocktarms- och änd- tarmscancer. De uppdaterade riktlinjerna publi- cerades . Ett sätt att förbättra möjligheterna till tidig upptäckt av cancer är användningen av popula- tionsbaserade screeningprogram. redovisade ett uppdrag om en modell för att bedöma, införa och följa upp nationella screeningprogram. rekommenderar nationell screening för bröst- cancer samt tjock- och ändtarmscancer, men inte för prostatacancer. Patientsäkerhetsarbete på bred front För att främja patientsäkerheten genomförs insatser inom en rad områden. Till exempel är insatserna för att stärka tillsynen inom hälso- och sjukvården centrala för patientsäkerheten (avsnitt 4.4.4 Resultat – effektiv hälso- och sjuk- vård). Patientsäkerhetssatsningen har bidragit till en infrastruktur för patientsäkerhetsarbete –2014 avsattes ca 2,5 miljarder kro- nor för en särskild satsning på patientsäkerhet. Arbetet tog sin utgångspunkt i patient- säkerhetslagen (2010:659) som trädde i kraft . Merparten av medlen har använts till över- enskommelser mellan staten och SKL om för- bättrad patientsäkerhet. kvalifice- rade sig landstingen för ut- betalning av samtliga prestationsbaserade stimu- lansbidrag som avsatts i överenskommelsen, dvs. redovisade sin andra lägesrapport inom patientsäkerhets- området. Myndigheten konstaterar att utveck- lingen av patientsäkerhetsarbetet som skett under 2011−2013 i stor utsträckning är en effekt av överenskommelserna mellan staten och SKL om förbättrad patientsäkerhet. Överens- kommelserna har bidragit till uppbyggnaden av en nationell infrastruktur för patientsäkerhets- arbete inom flera viktiga områden. Detta kan få stor betydelse för patientsäkerhetsutvecklingen. Exempel på positiva resultat är att anti- biotikaanvändningen minskat och följsamheten till basala hygienrutiner och klädregler för- bättrats. Den totala antibiotikaförsäljningen på recept i öppenvården minskade 2013 jämfört med , den största procentuella minskningen (avsnitt 5 Folkhälsopolitik). Patientsäkerhetsarbetet har omfattat en rad områden, t.ex. antibiotika- och läkemedels- användning, följsamhet till basala hygienrutiner och klädregler och införandet av it-stöd. Andra arbetsområden har varit uppföljning av patien- tens perspektiv genom nationella patientenkäter samt uppföljning av patientsäkerhetskultur, överbeläggningar och vårdskador. redovisade även ett förslag till nationell strategi för ökad patient- säkerhet och en kartläggning av metoder för patientsäkerhetsarbete. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande hälso- och sjukvård Hälso- och sjukvården har en viktig roll i det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet. Flera åtgärder har vidtagits för att stödja motsvarande arbete i landstingen. En utgångs- punkt i arbetet är , Öppna jämförelser rörande den hälso- inriktade hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet. Införande av riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder De nationella riktlinjerna för sjukdomsföre- byggande metoder innehåller rekommendationer för att förebygga sjukdom genom att stödja för- ändring av tobaksbruk, riskbruk av alkohol, otill- räcklig fysisk aktivitet och dåliga matvanor. har ett uppdrag att stödja införandet av riktlinjerna. Totalt har ca avsatts för att stödja införandet av riktlinjerna. Myndigheten har bl.a. byggt upp en struktur för att stödja landstingens och kommunernas arbete med riktlinjerna. Inom ramen för arbetet bedrivs också metodutveckling och rekommendationer uppdateras vid behov. kartläggningar har visat att det inom området bra matvanor finns särskilda behov av fortbildning och därför har en webbutbildning utvecklats. Dessutom har ett speciellt uppdrag att stödja ett aktivt och evidensbaserat arbete för bra matvanor. Livs- medelsverket bedriver inom ramen för upp- draget ett projekt där den bästa tillgängliga kun- skapen om bra matvanor samlas in och görs tillgänglig för personal inom hälso- och sjukvård. Ett effektivt utvecklingsarbete förutsätter god lokal förankring. Nätverket hälsofrämjande hälso- och sjukvård tilldelades ekonomiskt stöd 2013 och 2014. Åtgärder som främjar barns och ungas hälsa Mödravården, barnhälsovården och elevhälsan är viktiga i det förebyggande och hälsofrämjande arbetet. Grunden för hälsan läggs till stor del i barndomen. har fått flera uppdrag i syfte att främja barns och ungas hälsa. har inom ramen för dessa uppdrag bl.a. tagit fram en systematisk översikt över insatser för att främja bra matvanor och fysisk aktivitet hos barn och ungdomar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 heten publicerat ett kunskapsstöd för mödrahälsovården och vägledningar för barnhälsovården och elevhälsan, den sistnämnda i samarbete med . slutrapporterade ett uppdrag om att kartlägga, sammanställa och sprida kunskap som kan stödja och underlätta hälso- och sjukvårdens bemötande och om- händertagande av barn och unga som misstänks eller riskerar att fara illa. Myndigheten har inom ramen för uppdraget bl.a. tagit fram en väg- ledning för hälso- och sjukvården och tand- vården gällande anmälningsskyldighet och an- svar. Behovet av organ för transplantation i är större än tillgången. En utredning med uppdrag att göra en översyn av vissa donations- och transplantationsfrågor (dir. 2013:25) fick i uppdrag att lägga förslag som syftar till att säkerställa en fortsatt välfungerande donations- och transplantationsverksamhet i samt möjliggöra ett ökat antal och tillgäng- liga organ. Utredningen redovisade i en promemoria bl.a. hur nuvarande ansvars- fördelning mellan olika aktörer ser ut gällande information till allmänheten och professionen, samt vilka alternativ som finns för enskilda att göra sin vilja beträffande organdonation känd. Politiken på hälso- och sjukvårdsområdet ska bidra till målet att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet (avsnitt 3.4 Mål för utgiftsområdet). Inom hälso- och sjukvårdspolitiken kan resultaten ofta härröras till olika skeenden och utvecklingsarbeten som går flera decennier till- baka i tiden. Resultaten av statens insatser är dessutom ofta svåra att avgränsa och mäta på ett övergripande plan. Ett skäl till detta är att lands- tingen, och i viss utsträckning kommunerna, har huvudansvaret för planering, finansiering och drift av hälso- och sjukvården. Därutöver kan hälso- och sjukvårdens förutsättningar påverkas av olika omvärldsfaktorer. Regeringen bedömer att det finns ett antal utmaningar som behöver åtgärdas för att uppnå en mer tillfredställande måluppfyllelse. En mer jämlik vård är viktig att eftersträva. Det kan likväl konstateras att svensk hälso- och sjukvård håller hög internationell standard. Insatser från en mängd aktörer inom olika om- råden och nivåer för goda resultat. Kontinuerligt utvecklingsarbete är också moti- verat mot bakgrund av att förutsättningarna för hälso- och sjukvården är dynamiska. Ny kun- skap och teknik utvecklas, demografiska förut- sättningar förändras och utvecklingen av sam- hället i stort fortskrider. Nedan följer en redovisning av regeringens analys och slutsatser för områdena som behand- lades under resultatavsnitten ovan. Behovsanpassad hälso- och sjukvård Den svenska befolkningen har generellt en posi- tiv inställning till hälso- och sjukvården. Regeringen kan dock konstatera att det finns utmaningar när det gäller vårdens jämlikhet. Statliga insatser har i viss mån förbättrat förut- sättningarna för en mer jämlik vård. Dessa förut- sättningar inkluderar framtagandet av kunskaps- underlag och kunskapsstöd om hälsa och hälso- och sjukvård. Det finns emellertid behov av in- satser för att uppnå en mer jämlik vård. Det finns dessutom ytterligare utmaningar när det gäller t.ex. kontinuitet, koordinering och samordning av vården utifrån patientens behov. Avsikten är att den nya patientlagen ska bidra till en ökad delaktighet för patienten. Tillgänglig hälso- och sjukvård I vissa avseende har tillgängligheten inom hälso- och sjukvården utvecklats i positiv riktning. Det finns emellertid betydande variationer i tillgäng- ligheten till hälso- och sjukvård. Det gäller t.ex. skillnader mellan landsting och olika grupper i befolkning. Behov av förbättring är märkbart inom t.ex. cancervården samt barn- och ung- domspsykiatrin. Tillgängligheten till apotek och läkemedel är generellt sett god. Systemet står dock inför flera utmaningar som föranlett åtgärder. Det finns t.ex. indikationer på att det har blivit svårare för patienter att få vissa läkemedel expedierade vid första besöket på öppenvårdsapotek. Tandvårdsstödet bidrar positivt till tillgäng- ligheten till tandvård. Den svenska befolk- ningens tandhälsa är generellt sett god, patien- terna är överlag nöjda och många gör regel- bundna tandvårdsbesök. Vissa grupper besöker dock tandvården mer sällan. Det finns emellertid inga stora skillnader mellan olika inkomst- grupper när det gäller hur mycket som betalas ut i stöd från högkostnadsskyddet. Tillgången till hälso- och sjukvårdspersonal ökar inom flera yrkeskategorier, men en fortsatt brist noteras inom vissa professioner. Utbygg- nad av högskoleutbildningar bidrar positivt till utvecklingen av personaltillgången. Att använda personalens potential på ett optimalt sätt är en angelägen fråga. Effektiv hälso- och sjukvård Arbetet med att främja en effektiv hälso- och sjukvård har gjort framsteg, vilket t.ex. illustreras av kostnadsutvecklingen på läkemedelsområdet. Utmaningar kvarstår dock, vilket exemplifieras av diverse utredningar om effektivitet och ända- målsenlighet inom hälso- och sjukvården. Förutsättningarna för en mer samlad och effektiv statlig kunskapsstyrning inom hälso- området har förbättrats. Inrättandet av E-hälso- myndigheten respektive har bidragit till detta. Utvecklingen av sam- ordning mellan myndigheter och av nationella programråd har också ökat förutsättningarna för en mer effektiv kunskapsspridning. Mervärdet av olika kunskapsstöd är tydligt mot bakgrund av den omfattande kunskaps- produktionen inom hälso- och sjukvården. Landstingen och vårdgivarna har en central roll i att omsätta kunskapsstöd i det patientnära arbe- tet. Utvecklingen har bidragit till en mer kunskapsbaserad vård även om utmaningar kvar- står, t.ex. i form av skillnader mellan landsting och patientgrupper. Arbetet med Öppna jämförelser har främjat ett tydligare fokus på hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet. Medvetenheten om att verksamheterna behöver kunna redovisa data av hög kvalitet har ökat. Satsningen på de nationella kvalitetsregistren har lett till en professionalisering av utvecklings- arbetet och bättre möjligheter för förbättrings- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det är positivt att satsningen uppmärk- sammar behovet av att minska den administra- tiva bördan som uppstår i de fall uppgifter måste registreras . Inspektionen för vård och omsorg () har lagt grunden för att bedriva en mer effektiv och strategisk verksamhet. Metoder för att bedriva riskbaserad tillsyn och ett effektivt ärende- hanteringssystem är viktiga förutsättningar. Det finns fortsatta behov av att förbättra hanteringen av enskildas klagomål. Insatserna inom e-hälsoområdet har bidragit till en utveckling som i förlängningen stärker förutsättningarna för bättre verksamhet och uppföljning inom hälso- och sjukvården. I ar- betet har fokus legat på samverkan mellan be- rörda intressenter och e-tjänster riktade mot den enskilde. Inrättandet av , vars verksamhet huvudsakligen utgörs av upp- gifter som tidigare fanns hos , bedöms leda till en effektivare verksamhet på området. Den nationella läkemedelsstrategin och dess handlingsplaner har resulterat i en rad insatser som bidragit till framsteg i arbetet med strate- gins mål. De åtgärder som vidtagits för att uppnå en långsiktigt hållbar prissättning och finansi- ering av läkemedel har haft stor effekt på kost- naderna för läkemedelsförmånerna. Öknings- takten för kostnaderna för läkemedels- förmånerna har dämpats, som med- borgarna har kunnat erbjudas en vård av hög kvalitet. De prissänkningar som inkommit till () kommer i princip att generera den över- enskomna besparingen på . Propositionen Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel (prop. 2013/14:93, bet. 2013/14:SoU22, rskr. 2013/14:272), inklusive TLV:s omprövningar av subventionsbeslut, har ännu inte fått full effekt på kostnaderna för läkemedelsförmånerna, men bedöms ha en kostnadsdämpande effekt fram- över. God kvalitet inom hälso- och sjukvården Svensk hälso- och sjukvård presterar överlag goda medicinska resultat. Insatser med både brett och specifikt fokus har varit motiverade mot bakgrund av utmaningar inom olika om- råden. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Arbetet med att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar är angeläget mot bak- grund av dessa sjukdomars bidrag till sjukdoms- bördan och kostnaderna för hälso- och sjukvård. Att skapa en bättre vård och omsorg för de mest sjuka äldre har haft hög prioritet. Förbätt- ringar har åstadkommits på flera områden, inklu- sive en ökad samsyn och samordning mellan landstingen och kommunerna. Huvudmännens engagemang har varit avgörande. Det är viktigt att de arbetar med huvudfrågan om hur en bättre helhet kan skapas. Riktade insatser inom området psykisk ohälsa har bidragit till ett stärkt fokus på bl.a. tillgäng- lighet och kvalitetsutveckling. Förutsättningar för att satsningen ska ge långsiktigt goda resultat är dels delaktighet för patienter, brukare och anhöriga, dels berörda parters gemensamma ansvarstagande inom ordinarie strukturer. Verksamheterna inom ramen för regionala cancercentrum (RCC) är ett exempel på ett gott resultat av arbetet med den nationella cancer- strategin och relaterade insatser. Det återstår dock arbete med att få strukturer och metoder på plats. Ett utvecklingsområde är väntetiderna inom cancervården. Patientsäkerhetssatsningen har bidragit till uppbyggnaden av en nationell infrastruktur för patientsäkerhetsarbete, vilket kan få stor bety- delse för utvecklingen framöver. Landstingens engagemang har varit avgörande för framstegen. En av utgångspunkterna har varit att resultaten behöver förvaltas och utvecklas vidare inom ramen för ordinarie verksamhet. Förutsättningarna för ett mer hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete i hälso- och sjukvården främjas av insatserna för att bygga upp strukturer och kunskapsstöd för ändamålet. Svensk hälso- och sjukvård ska vara världs- ledande. Regeringens hälso- och sjukvårdspolitik syftar till att alla ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet. Hälso- och sjukvården ska erbjuda befolkningen en god vård, oavsett kön, könsidentitet, köns- uttryck, sexuell läggning, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktions- nedsättning, ålder, bostadsort, utbildning och ekonomi. En mer jämlik vård Alla ska erbjudas vård utifrån sina behov och på lika villkor. Uppföljningar av hälso- och sjuk- vården visar att det, i flera avseenden, finns bris- ter i jämlikheten. Ett problem är t.ex. att till- gången till vårdinsatser påverkas av socioeko- nomiska förhållanden såsom skillnader mellan utbildnings- och inkomstnivåer. Överlevnaden i sjukdomar som kan förebyggas eller behandlas uppvisar betydande skillnader som bl.a. kan kopplas till socioekonomisk bakgrund. Ojämlikheten inom hälso- och sjukvården bidrar i förlängningen till skillnader i livskvalitet och livslängd. Regeringen avser att tillsätta en kommission för jämlik hälsa (avsnitt 5 Folk- hälsopolitik).