prop · H103143 · 2014-03-11 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:143 Ett medborgarskap som grundas på samhörighet Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag till ändringar i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. En ny s.k. portalparagraf om medborgarskapets betydelse föreslås, som ska lyfta fram och stärka medborgarskapets symboliska innebörd. Vidare föreslås att kommunerna ska vara skyldiga att anordna ceremonier för nya svenska medborgare i syfte att högtidlighålla deras nya medborgarskap. Även reglerna om förvärv av svenskt medborgarskap i samband med födelse föreslås bli ändrade på så sätt att kvinnor och män likställs när det gäller möjligheten att föra över svenskt medborgarskap till sitt barn. Detta innebär att ett barn alltid blir svensk medborgare vid födelsen om en förälder till barnet är det. Dessutom föreslås bl.a. att man genom anmälan ska kunna återfå ett svenskt medborgarskap som man förlorat till följd av tidigare bestämmelser som syftade till att undvika dubbelt medborgarskap. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2013/14:143 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt Ärendet och dess beredning .............................................................. Medborgarskapet som uttryck för samhörighet och Det svenska medborgarskapets betydelse ....................................... Medborgarskap för barn och unga .................................................. Mödrar och fäder likställs vid överföring av svenskt Förlängd tidsperiod för anmälan om svenskt medborgarskap för statslösa barn ..................................... Kortare hemvisttid vid anmälan om svenskt medborgarskap för vissa barn med hemvist Förlängd tidsperiod för anmälan om svenskt medborgarskap för unga vuxna ........................................ Övriga behov av förändringar av 2001 års Uppehållsrätt likställs med permanent Förbättrad möjlighet att återfå svenskt Olika förvärv av nordiskt medborgarskap likställs vid anmälan om svenskt medborgarskap.......................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Bilaga 1 Sammanfattning av SOU 2013:29 ........................................ Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna...................................... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. 2013/14:143 2 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap1 dels att 4 och 5 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 4 § ska utgå, dels att nuvarande 1–3 §§ ska betecknas 2–4 §§, dels att den nya 2 § samt 6, 7, 8, 10, 18 och 20 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 16 § ska lyda Vissa bestämmelser som rör de nordiska länderna, dels att punkt 4 i övergångsbestämmelserna ska ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast före 1 och 3 §§ ska sättas närmast före nya 2 respektive nya 4 §, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 1 och 29 §§, samt närmast före 1, 20 och 29 §§ nya rubriker av följande lydelse. Ett barn förvärvar svenskt med- borgarskap vid födelsen, om 1.modern är svensk medborgare, 2.fadern är svensk medborgare och barnet föds i , 1Senaste lydelse av 5 § 2005:451. 2Senaste lydelse av tidigare 1 § 2005:451. Det svenska medborgarskapet är ett rättsligt förhållande mellan medborgaren och staten som medför rättigheter och skyldigheter för båda parter. Medborgarskapet förenar alla medborgare och står för samhörighet med . Medborgarskapet representerar det formella medlemskapet i det svenska samhället och är en grund för folkstyrelsen. I denna lag regleras hur en person blir och upphör att vara svensk medborgare. Ett barn förvärvar svenskt med- borgarskap vid födelsen, om 1.en förälder till barnet är svensk medborgare, eller 2.en avliden förälder till barnet var svensk medborgare vid sin död. 3.fadern är svensk medborgare och gift med barnets mor, 4.fadern är avliden men vid sin död var svensk medborgare och barnet föds i , eller 5.fadern är avliden men vid sin död var svensk medborgare och gift med barnets mor. Det som sägs i första stycket om fadern gäller även den som är förälder enligt 1 kap. 9 § . Ett barn, som har fötts i och som sedan födelsen är statslöst, förvärvar svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har permanent uppehållstillstånd och hemvist här i landet. Anmälan skall ske innan barnet har fyllt . Ett barn som har fötts i och som sedan födelsen är statslöst förvärvar svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har permanent uppehållstillstånd och hemvist här i landet. Anmälan ska göras innan barnet har fyllt . Ett barn som inte har svenskt medborgarskap förvärvar svenskt med- borgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har 1. permanent uppehållstillstånd i , och 2. hemvist här i landet sedan fem 2. hemvist här i landet sedan tre år eller, om barnet är statslöst, tre år eller, om barnet är statslöst, två Anmälan skall ske innan barnet Anmälan ska göras innan barnet Om barnet har fyllt och Om barnet har fyllt och krävs för förvärv av svenskt med- krävs för förvärv av svenskt med- dock inte om barnet är varaktigt dock inte om barnet är varaktigt förhindrat att lämna samtycke på förhindrat att lämna samtycke på grund av en psykisk störning eller grund av en psykisk störning eller på grund av något annat liknande på grund av något annat liknande En utlänning som har fyllt arton En utlänning som har fyllt arton men inte förvärvar svenskt men inte tjugoett år förvärvar om han eller hon har anmälan, om han eller hon har 1. permanent uppehållstillstånd i , och2. hemvist här i landet sedan han eller hon fyllde eller, i fråga om den som är statslös, femton år.10 §Om en utlänning blir svensk Om en utlänning blir svensk medborgare enligt 5, 7, 8 eller 9 §, medborgare enligt 6, 7, 8 eller 9 §, förvärvar även hans eller hennes förvärvar även hans eller hennes ogifta barn, som har hemvist här i ogifta barn som har hemvist här i landet och inte har fyllt , landet och inte har fyllt svenskt medborgarskap om utsvenskt medborgarskap om utlänningen länningen1. ensam har vårdnaden om barnet, eller2. har vårdnaden gemensamt 2. har vårdnaden gemensamt med den andre föräldern och med den andra föräldern och han denne är svensk medborgare. eller hon är svensk medborgare.Blir föräldrarna till ett ogift barn Blir föräldrarna till ett ogift barn som har hemvist här i landet och som har hemvist här i landet och som inte har fyllt samsom inte har fyllt svenska medborgare enligt tidigt svenska medborgare enligt 5, 7, 8 eller 9 §, förvärvar även 6, 7, 8 eller 9 §, förvärvar även barnet, om det står under bådas barnet svenskt medborgarskap om vårdnad, svenskt medborgarskap. han eller hon står under bådasvårdnad.18 §En medborgare i en avtalsstat förvärvar svenskt medborgarskap genom anmälan, om han eller hon1. har förvärvat medborgarskapet i avtalsstaten på annat sätt än efter ansökan,2. har fyllt , 1. har fyllt ,3. har hemvist här i landet sedan 2. har hemvist här i landet , och , och4. inte har dömts 3. inte har dömts till frihetsberövande påföljd. till frihetsberövande påföljd.Vid sådant förvärv av med- När en person förvärvar medborgarskap tillämpas 10 § när det borgarskap på sådant sätt tilläm- gäller medborgarens barn. pas 10 § i fråga om medborgarensbarn.Vissa bestämmelser som rör krav på permanent uppehållstillstånd och uppehållsrätt20 §3 Vad som föreskrivs i denna lag om krav på permanent uppehålls- Det som föreskrivs i denna lag om krav på permanent uppehålls- 3 Senaste lydelse 2006:222. tillstånd gäller inte för den som är tillstånd gäller inte för den som är Prop. I fråga om medborgare i övriga I fråga om medborgare i övriga länder inom Europeiska ekono- länder inom Europeiska ekono- länningslagen (2005:716) skall vid länningslagen (2005:716) tillämpningen av denna lag uppe- hållsrätt likställas med ett perma- med ett permanent uppehålls- Varje kommun ska minst en gång anordna en ceremoni för nya svenska medborgare för att högtidlighålla deras nya medborgarskap. Till en medborgarskapsceremoni ska kommunen bjuda in den som för inbjudan är folkbokförd i kommunen och har förvärvat svenskt medborgarskap på annat sätt än vid födelsen och inte tidigare bjudits in till en sådan ceremoni. Vid medborgarskapsceremonierna ska innehållet i 1 § första stycket förmedlas. En person som har förlorat sitt svenska medborgarskap enligt 7 § lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap, men som skulle haft det kvar om den nya lagen gällt för förlusten, återfår svenskt medborgarskap om han eller hon före hos anmäler önskemål om det. Detta gäller dock inte personer som haft möjlighet att återfå svenskt medborgarskap redan enligt övergångsbestämmelserna till lagen (1979:139) om ändring i lagen Den som förlorat sitt svenska medborgarskap enligt 7 § lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap återfår detta genom anmälan till . 2013/14:143 (1950:382) om svenskt medborgarskap. Om personen för anmälan står under annans vårdnad, görs anmälan i stället av den eller dem som är vårdnadshavare. Om anmälan avser ett barn som har fyllt och har utländskt medborgarskap, krävs för förvärv av svenskt medborgarskap att barnet samtycker därtill. Sådant samtycke behövs dock inte om barnet är varaktigt förhindrat att lämna samtycke på grund av en psykisk störning eller på grund av något annat liknande förhållande. Om den som anmälan avser står under någon annans vårdnad för anmälan, görs denna i stället av den eller dem som är vårdnadshavare. Om anmälan avser ett barn som har fyllt och har utländskt medborgarskap, krävs för förvärv av svenskt medborgarskap att barnet samtycker till det. Sådant samtycke behövs dock inte om barnet är varaktigt förhindrat att lämna samtycke på grund av en psykisk störning eller på grund av något annat liknande förhållande. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De upphävda 4 och 5 §§ gäller fortfarande för barn som har fötts före . När en person förvärvar medborgarskap enligt den upphävda 5 § tillämpas 10 § i fråga om medborgarens barn. 3.När en person återfår svenskt medborgarskap enligt punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap i dess nya lydelse tillämpas 10 § i fråga om medborgarens barn. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag i vissa medborgarskapsfrågor. I uppdraget ingick bl.a. att lämna förslag till en definition av det svenska medborgarskapets betydelse, föreslå innehåll i och organisation av medborgarskapsceremonier som är tillgängliga för alla nya svenska medborgare och undersöka om medborgarskapet i större utsträckning kan användas som ett incitament för att främja integrationen. Utredningen antog namnet . överlämnade utredningen betänkandet Det svenska medborgarskapet (SOU 2013:29) med förslag till ändringar i bl.a. lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr A 2013/1783/IU). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat lagförslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissens förslag har vissa ändringar av redaktionell karaktär gjorts. 4Medborgarskapet som uttryck för samhörighet och gemenskap Trots att gränserna mellan stater minskar i betydelse genom globalisering, internet, EU-medborgarskap och stora multinationella bolag fortsätter staterna att vara de centrala aktörerna på den internationella arenan. Staten är även den främsta arenan för utövandet av medborgerliga och politiska rättigheter. De sistnämnda är i regel förbehållna en stats medborgare. blev 50 179 personer svenska medborgare. I förhållande till 2011 innebar det en ökning med 13 545 personer och med 17 722 personer i förhållande till 2010. Av de utrikes födda som var folkbokförda i landet vid utgången av 2012 var 875 227 personer, eller , svenska medborgare. Medborgarskapet har dels en juridisk betydelse med rättigheter och skyldigheter knutna till medborgarskapet, dels en symbolisk betydelse som inbegriper medborgarnas egna upplevelser av att som medborgare tillhöra . Medborgarskapet är viktigt för känslan av delaktighet i det som händer i samhället och för känslan av gemenskap med andra i . Det är ett viktigt steg i integrationsprocessen att nya svenska medborgare upplever att de är en del av den svenska gemenskapen. Att bli svensk medborgare är en stor händelse i många människors liv, vilket 2013/14:143 bör återspeglas i medborgarskapslagen genom att deras nya medborgarskap uppmärksammas och högtidlighålls. blir ett barn som föds i svensk medborgare vid födelsen om barnet har en förälder med svenskt medborgarskap. Att medborgarskapet överförs från en förälder till ett barn ger uttryck för härstamningsprincipen. På grund av förälderns medborgarskap kan barnet förutses få en sådan samhörighet med att han eller hon bör vara svensk medborgare från födelsen. Även barn som växer upp i utan att ha någon förälder som är svensk medborgare har stark samhörighet med landet. Utifrån grundtanken om ett medborgarskap som utgår från samhörighet är medborgarskapslagen inte tillräckligt inkluderande i förhållande till dessa barn. Möjligheten till förvärv av svenskt medborgarskap för barn som inte blir svenska medborgare vid födelsen bör stärkas. Grundtanken om ett medborgarskap som utgår från samhörighet bör tydligare avspeglas i medborgarskapslagen. 5 Det svenska medborgarskapets betydelse Regeringens förslag: I medborgarskapslagen ska en portalparagraf med följande innehåll införas. Det svenska medborgarskapet är ett rättsligt förhållande mellan medborgaren och staten som medför rättigheter och skyldigheter för båda parter. Medborgarskapet förenar alla medborgare och står för samhörighet med . Medborgarskapet representerar det formella medlemskapet i det svenska samhället och är en grund för folkstyrelsen. I medborgarskapslagen regleras hur en person blir och upphör att vara svensk medborgare. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen har föreslagit en annan formulering. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser tillstyrker eller är positiva till förslaget, däribland , i , Samarbetsorgan för etniska organisationer i (SIOS) och för Invandrarkvinnor. SIOS föreslår att portalparagrafen även bör ge uttryck för öppenhet att ta emot människor födda i andra länder och bejaka kulturella, etniska och språkliga mångfald. Förvaltningsrätten i efterlyser en tydligare beskrivning av vad i portalparagrafen nämnda friheter, rättigheter och skyldigheter innebär. Skälen för regeringens förslag Medborgarskapets betydelse är beroende av såväl bestämmelserna om förvärv och upphörande av medborgarskap som medborgarskapets juri- diska innebörd, dvs. de rättigheter och skyldigheter som följer med Dessa faktorer kan i sin tur i hög grad antas påverka hur medborgarskapet uppfattas. Även hur medborgare och andra ser på det svenska medborgarskapet påverkar dess betydelse. ord har medborgarskapet både en juridisk och en symbolisk betydelse. Regeringen har tidigare uttalat att medborgarskapet i högre ut- Prop. 2013/14:143 sträckning bör vara en symbol för delaktighet och samhörighet med som förenar såväl nuvarande som nya svenskar (se Utvidgad målgrupp för samhällsorientering samt ett kunskapsunderlag och en analys om integrationens tillstånd och utveckling, prop. 2012/13:63 s. 75). Resultaten av en undersökning som har genomfört på uppdrag av talar också för att medborgarskapet av många uppfattas som viktigt för känslan av delaktighet i det som händer i samhället och för känslan av gemenskap med andra i . Regeringen anser att medborgarskapets symboliska innebörd bör tydliggöras i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. Det finns ingen lagreglering som beskriver det svenska medborgarskapets betydelse. Som ett led i att stärka medborgarskapets symboliska innebörd bör medborgarskapets betydelse lyftas fram i medborgarskapslagen. Detta bör lämpligen göras genom en ny inledande bestämmelse. Medborgarskapet är enligt folkrätten ett rättsligt förhållande mellan en individ och en stat. Utvecklingen i har inneburit en allt större rättslig likställdhet mellan svenska medborgare och övrig befolkning. Krav på svenskt medborgarskap har successivt tagits bort inom många områden och bosättningen har i stället för medborgarskapet fått ökad betydelse för en persons rättigheter och skyldigheter i samhället. Personer utan svenskt medborgarskap som bor i likställs numera i stor utsträckning med svenska medborgare. Trots utvecklingen mot större rättslig likställdhet finns fortfarande vissa grundläggande skillnader mellan svenska medborgare och andra personer. Den rättsliga ställningen i för personer utan svenskt medborgarskap varierar dock. Särskilt kan påpekas att medborgare i nordiska länder på många sätt har jämställts med svenska medborgare. Så är även fallet för medborgare i länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), däribland unionsmedborgare. Endast svenska medborgare har en ovillkorlig rätt att vistas här i landet. Medborgaren har vidare en särskild förtroendeställning i förhållande till . Det är endast svenska medborgare som har rösträtt och är valbara till . är folkets främsta företrädare och det är i första hand från medborgarna som den offentliga makten härleder sin legitimitet. Medborgarskapet utgör alltså en grund för folkstyrelsen. Medborgarens särskilda ställning markeras också av att vissa offentliga anställningar och uppdrag är förbehållna svenska medborgare. Det är endast medborgare som tillåts delta i de mest påtagliga delarna av statens maktutövning, t.ex. genom domar- och polisyrkena. Det är med andra ord medborgarna som både beslutar och tillämpar samhällets grundläggande formella regler. Medborgarskapet har även betydelse för en individs möjligheter att utomlands få diplomatiskt skydd och bistånd. Folkrättsligt är medborgarskap oftast en förutsättning för en stats rätt att intervenera och diplomatiskt skydda en person inom andra staters områden och gentemot andra stater. En stat har normalt inte rätt att framställa krav till skydd för andra än sina medborgare. 2013/14:143 Med det svenska medborgarskapet följer inte bara friheter och rättigheter utan också vissa skyldigheter. Dessa är dock förhållandevis få. Exempelvis kan svenskt medborgarskap ha skattemässiga konsekvenser för individer med hemvist utomlands. Samhörighet som grund för medborgarskap Reglerna om förvärv och upphörande av svenskt medborgarskap återspeglar som helhet en grundtanke om ett medborgarskap som utgår från samhörighet med . Bestämmelserna ger i huvudsak uttryck för utgångspunkten att den som har tillräcklig samhörighet med bör vara, eller åtminstone ha möjlighet att bli, svensk medborgare. Omvänt gäller att den som inte har sådan samhörighet i regel inte heller bör vara medborgare i landet. Begreppet samhörighet kan förstås på olika sätt. Det bör därför betonas att när det gäller svenskt medborgarskap tar begreppet sikte på konkreta och objektiva faktorer, t.ex. att en person bott i eller att ett barn kan förväntas växa upp här i landet. Förutom samhörighet har även andra begrepp och uttryck använts för att beskriva det förhållande mellan en individ och som avses, bl.a. anknytning, koppling och tillhörighet (se Lag om svenskt medborgarskap, prop. 1999/2000:147). Samhörighet är emellertid det begrepp som enligt regeringens mening bäst beskriver förhållandet i fråga. Samhörighet är dessutom ett begrepp som förekommer i medborgarskapslagen, se 14 §. Det bör understrykas att frågan om samhörighet, när det gäller svenskt medborgarskap, inte är beroende av en individs subjektiva förhållande till staten eller det omgivande samhället. Det är visserligen ur statens synvinkel önskvärt att alla som lever i känner att de är delaktiga i samhället och att de hör samman med landet. Detta gäller inte minst medborgarna. Medborgarskapet förenar medborgarna både med staten och med varandra, om inte annat så i en demokratisk gemenskap. I dagens medborgarskapslagstiftning är framför allt två faktorer av stor betydelse när det gäller frågan om samhörighet och svenskt medborgarskap. Den första av dessa är att ett barn föds med en förälder som är svensk medborgare. Ett barn blir i den situationen i de flesta fall också själv svensk medborgare automatiskt vid födelsen. På grund av förälderns medborgarskap kan barnet ofta förväntas växa upp i som en del av det svenska samhället, eller åtminstone ha betydande kontakt med landet. Barnet kan därför förutses få en sådan samhörighet med att han eller hon bör vara svensk medborgare. Att medborgarskapet överförs från förälder till barn ger uttryck för härstamningsprincipen. Denna princip har ett starkt genomslag i medborgarskapslagen och regeringen har uttalat att lagen bygger bl.a. på denna princip (se prop. 1999/2000:147 s. 15 f.). Den andra faktorn som enligt dagens lagstiftning är av stor betydelse när det gäller frågan om samhörighet är en individs hemvist i . Beträffande personer som efter födelsen blir svenska medborgare genom anmälan eller efter ansökan är oftast en förutsättning för förvärvet att individen har haft hemvist i landet . Hemvistkravet ger framför allt uttryck för tanken att en person för att kunna bli svensk medborgare ska känna till svenska förhållanden och vara en del av det Individen anses då ha en sådan samhörighet med att han eller hon som huvudregel ska kunna bli svensk med- Prop. 2013/14:143 borgare. Även i övrigt finns en rad faktorer som i varierande grad kan tala för att individen har samhörighet med och som är av betydelse i medborgarskapsärenden, t.ex. vid frågan om en individ ska få dispens från det krav på hemvist som gäller för naturalisation. En omständighet kan vara att sökanden är gift eller sambo med en svensk medborgare. Också att en individ har nära kontakt med släkt och vänner i anses kunna tala för samhörighet med landet. I vissa situationer kan finnas skäl att bevilja medborgarskap även när en person endast har en begränsad samhörighet med . Så kan vara fallet t.ex. när det gäller undvikande av statslöshet. Att statslöshet ska undvikas är en grundprincip för medborgarskapslagen (se prop. 1999/2000:147 s. 15). I andra fall kan det finnas skäl att avslå en ansökan om medborgarskap trots att sökanden i och för sig har tillräcklig samhörighet med , t.ex. med anledning av de krav på styrkt identitet eller hederligt levnadssätt som gäller för naturalisation. En portalparagraf som återger medborgarskapets betydelse Medborgarskapet bör i högre utsträckning vara en symbol för delaktighet och samhörighet med , som förenar såväl nuvarande som nya svenskar. Som ett led i att stärka medborgarskapets symboliska innebörd bör som anges ovan medborgarskapets betydelse lyftas fram i medborgarskapslagen genom en ny inledande bestämmelse. Utifrån vad som sagts ovan om medborgarskapets juridiska innebörd föreslår regeringen att det i portalparagrafen inledningsvis ska framgå att det svenska medborgarskapet är ett rättsligt förhållande mellan medborgaren och staten som medför rättigheter och skyldigheter för båda parter. Vidare bör anges att medborgarskapet representerar det formella medlemskapet i det svenska samhället och att det är en grund för folkstyrelsen. Förvaltningsrätten i efterlyser en tydligare beskrivning av vad i portalparagrafen nämnda friheter, rättigheter och skyldigheter innebär.