prop · H103199 · 2014-03-25 00:00:00 — 70Observera att jämförelsegruppen inte har haft instegs- eller nystartsjobb men vid analys av arbete 3 tillåts jämförelsegruppen ha haft nystartsjobb under och efter 2009 (eftersom de som har haft instegsjobb 2009 kan hinna få ett nystartsjobb tillåts även jämförelsegruppen ha haft nystartsjobb ), se bilaga A avsnitt Uppföljningsperiod och gruppering av data. 71Riksrevisionen har i regressionerna kontrollerat för skillnader i: ålder, antal år i , kön, utbildningsbakgrund, grupperad information om födelseland, om individen är registrerad som förälder till ett barn mellan 0–och om individen har ett arbetsrelaterat handikapp enligt Arbetsförmedlingens klassificering. har även kontrollerat för bostadskommun, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Resultaten av en probitanalys av instegsjobb I tabell 3.3 redovisas marginaleffekterna av att ha haft instegsjobb jämfört med att inte ha haft instegsjobb. Skillnad i genomsnittlig sannolikhet för dem som hade instegsjobb 2009 att få arbete 1–3 fram till jämfört med personer som varken haft instegs- eller nystartsjobb, procentenheter. –6,7 –1,1 Fet stil = skillnaden är signifikant på 5-procentsnivån. Not: För skattade marginaleffekter av övriga variabler se bilaga A, tabell A11. Vi ser att marginaleffekten av att ha haft ett instegsjobb 2009 på sannolikheten att få ett arbete 1 är signifikant negativ. Detta innebär att instegsjobbare i genomsnitt har en 7 procentenheters lägre sannolikhet att få ett arbete 1 än jämförelsegruppen även när vi kontrollerar för andra faktorer. Studerar vi sannolikheten att få ett arbete 2 är däremot marginaleffekten både liten och inte signifikant. Först när vi även tillåter att nystartsjobb räknas in som lyckat utfall (arbete 3) finns det positiva, signifikanta skillnader. Individer som har haft instegsjobb har i genomsnitt 18 procentenheters större sannolikhet att få ett jobb enligt denna definition jämfört med gruppen som inte har haft instegsjobb. Det är värt att notera att de 18 procentenheterna omfattar både den effekt som kommer av instegsjobbet (programeffekten) och effekten som kommer av att instegsjobbarna har personliga egenskaper som vi inte har kunnat mäta men som ökar deras chanser både till instegsjobb och till osubventionerat jobb (selektionseffekten). Eftersom vi antar att selektionseffekten är positiv skulle således den negativa marginaleffekten för arbete 1 kunna tolkas som en negativ programeffekt, det vill säga att ett instegsjobb minskar sannolikheten att få ett vanligt jobb . Den negativa marginaleffekten beror dock troligtvis inte på att instegsjobb är skadliga eller verkningslösa utan på att instegsjobbarna under stora delar av uppföljningsperioden är uppbundna, först i sitt instegsjobb och sedan ofta i ett nystartsjobb. De hinner helt enkelt inte få ett arbete 1 eller arbete 2 i större utsträckning , men om vi hade kunnat följa individerna framåt är det troligt att en större andel hinner få ett osubventionerat arbete. Vi vet också att ett villkor för instegsjobb är att den anställde läser sfi. En rapport från IFAU72 bekräftar att sfi-deltagares ställning på arbetsmarknaden stärks över en relativt . 72 IFAU (2010). ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? Först var chansen större för sfi-studenterna att vara sysselsatta än för en jämförelsegrupp som inte påbörjade sfi. Sammantaget är det således rimligt att vi inte får positiva marginaleffekter i probitanalysen av instegsjobben för arbete 1–2. Resultaten av probitanalyser av nystartsjobb I tabell 3.4 redovisas marginaleffekterna för två probitanalyser av nystartsjobb. Vi har skattat marginaleffekten av att ha haft ett nystartsjobb med respektive utan ett föregående instegsjobb. Skillnad i genomsnittlig sannolikhet för dem som hade nystartsjobb att få arbete 1–2 fram till jämfört med personer som varken haft instegs- eller nystartsjobb, procentenheter. Nystartsjobb med föregående instegsjobb Nystartsjobb utan föregående instegsjobb Fet stil = signifikant på 5-procentsnivån. Not: För skattade marginaleffekter av övriga variabler se bilaga A, tabell A12–13. Vi ser att marginaleffekten av att ha haft nystartsjobb med föregående instegsjobb är signifikant positiv jämfört med att varken ha haft instegs- eller nystartsjobb. Dessa nystartsjobbare har i genomsnitt 6 procentenheters högre sannolikhet att få ett arbete 1 än jämförelsegruppen. ligger marginaleffekten av att ha haft ett nystartsjobb med föregående instegsjobb på . Den högre sannolikheten att få ett arbete i förhållande till jämförelsegruppen behöver dock inte bero på nystartsjobbet utan skulle kunna bero på att dessa individer har haft instegsjobb. Vi har därför skattat ytterligare en probitmodell där vi jämför dem som bara har haft nystartsjobb utan föregående instegsjobb med gruppen som varken haft instegs- eller nystartsjobb, se nedersta raden i tabell 3.4. Marginaleffekterna minskar nu betydligt från den tidigare analysen och för arbete 1 är marginaleffekten inte ens signifikant. För arbete 2 är marginaleffekten i princip halverad. Att ha haft ett instegsjobb före nystartsjobb bidrar således starkt till den positiva marginaleffekt vi ser i den första analysen. Resultatet tyder med andra ord på att det finns en skillnad i arbetsmarknadsutfall mellan de nystartsjobbare som bara har haft nystartsjobb och gruppen nystartsjobbare som har haft instegsjobb. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION I tabell 3.5 har vi testat om denna skillnad är signifikant. Här har vi skattat marginaleffekten av att tidigare ha haft instegsjobb för alla som haft ett nystartsjobb . Det vill säga: vi jämför dem som haft instegsjobb före sitt nystartsjobb med dem som inte haft det. Vi ser att marginaleffekten av att ha haft både instegs- och nystartsjobb är signifikant positiv för samtliga definitioner av arbete. De nystartsjobbare som har haft instegsjobb har i genomsnitt 5 procentenheters större sannolikhet att få ett arbete 1 än den jämförelsegrupp som bara haft nystartsjobb. Skillnad i genomsnittlig sannolikhet för dem som hade nystartsjobb med föregående instegsjobb att få arbete 1–2 fram till jämfört med personer som bara hade nystartsjobb , procentenheter. Nystartsjobb med föregående instegsjobb jämfört med gruppen som bara haft nystartsjobb Fet stil = signifikant på 5-procentsnivån. Not: För skattade marginaleffekter av övriga variabler se bilaga A, tabell A14. För att förstå mekanismerna bakom de här resultaten skulle det behövas en fördjupad analys av gruppen som bara har haft nystartsjobb jämfört med gruppen som bara har haft instegsjobb, Analysen skulle behöva granska både stödjobbarnas egenskaper och den typ av tjänster/arbetsgivare som stödjobbarna har haft. Inom ramen för denna granskning har vi inte kunnat undersöka detta samband närmare rent statistiskt. I kapitel 5 följer emellertid en fördjupad analys av troliga orsaker till de resultat vi ser i probitanalyserna. Vi kan dock inte se någon uppenbart skäl till varför gruppen som bara haft nystartsjobb skulle skilja ut sig i fråga om personliga egenskaper jämfört med gruppen som även haft instegsjobb (med andra ord ser vi ingen trolig selektionseffekt). Med tanke på hur stor andel av instegsjobbarna som går vidare till nystartsjobb bör det ses som positivt att denna kombination av insatser tycks gynna de arbetssökandes chanser på arbetsmarknaden. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? 3.2.3Gruppernas övergång till arbete De föregående statistiska analyserna av arbetsmarknadsutfall för olika grupper har utgått från ett statiskt angreppssätt; i avsnitt 3.2.1 redovisade vi hur stor andel i de olika grupperna som hade fått arbete men inte när de fick arbete. I probitanalysen skattade vi skillnader mellan de olika gruppernas sannolikhet att få ett arbete , men gav inget svar om någon grupp fick arbete tidigare än den andra. Vi har med andra ord inte studerat statistiken ur ett dynamiskt perspektiv, det vill säga hur utvecklingen ser ut . Ett sätt att beskriva gruppernas arbetsmarknadsdynamik är genom så kallade överlevnadskurvor. En överlevnadskurva visar tiden (uppföljningsperioden) på den horisontella axeln och gruppens (genomsnittliga) sannolikhet att ha fått ett arbete på den vertikala axeln.73 Till exempel kan vi från kurvan utläsa att sannolikheten att ha fått ett arbete i slutet på 2012 för personer som hade instegsjobb 2009 är . Kurvorna beskriver således hur individerna i gruppen har övergått till arbete . På grund av att de flesta instegs- och nystartsjobbares stödanställning pågick studerar vi övergången till arbete från . Individerna följs därefter fram till december 2012.74 Observera att överlevnadskurvorna endast är en beskrivning av arbetsmarknadsutfall för de studerade grupperna och inte säger något om programeffekter eller andra effekter av stöden. Diagram 3.1 visar överlevnadskurvor baserade på arbete 1 för dem som hade fått instegsjobb (rosa linje), nystartsjobb (brun linje) och för jämförelsegruppen (svart linje). Kurvorna visar att de som haft instegsjobb 2009 hade lägre sannolikhet att ha fått arbete 1 än jämförelsegruppen under hela uppföljningsperioden. Skillnaden mellan grupperna minskade dock mot slutet av perioden; både instegsjobbarna och jämförelsegruppen hade cirka 50 procents sannolikhet att ha fått ett arbete 1. För nystartsjobbarna (brun linje) ser övergången till arbete något annorlunda ut än för instegsjobbarna. I början av uppföljningsperioden har nystartsjobbarna färre övergångar till arbete 1 än jämförelsegruppen. Men efter knappt två år 73En överlevnadskurva över arbetsmarknadsutfall har dock per definition sannolikheten att vara (fortsatt) arbetslös på y-axeln. Men för att kunna ge en mer intuitiv tolkning har vi här valt att invertera kurvorna och istället visa sannolikheten att ha fått ett arbete på y-axeln. Det bör även tilläggas att på grund av så kallad censurering visar y-axeln ej andelar i arbete utan just genomsnittlig sannolikhet för grupperna (för mer om metoden för att skatta överlevnadskurvor, se bilaga A, avsnitt Teknisk beskrivning av överlevnadskurvor och Kaplan-Meier-metoden). 74Detta innebär att de individer som fått arbete eller skrivits ut ur arbetsförmedlingen av annan orsak (censurering, se bilaga A, Teknisk beskrivning av överlevnadskurvor och Kaplan-Meier- metoden) inte omfattas av analysen. Vi har valt att redovisa resultaten för överlevnadsanalyser med startdatum i rapporten då de stora inlåsningseffekterna gör tolkningen av överlevnadskurvor med startdatum svårbegriplig. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION gäller det motsatta och nystartsjobbare har då högre sannolikhet att ha fått ett arbete 1. Skillnaden mellan grupperna är dock relativt liten vid slutet av den studerade perioden. Övergång till arbete 1, för dem som hade instegsjobb 2009, för dem som hade nystartsjobb och för jämförelsegruppen som varken hade instegs- eller nystartsjobb, period 2010–2012. Diagram 3.2 visar övergångar till arbete 2 för samma grupper. När timanställningar, deltidsanställningar och tillfälliga anställningar inkluderas kan vi konstatera ett förbättrat resultat för stödjobbarna i förhållande till jämförelsegruppen. I periodens början lämnar instegsjobbarna arbetslöshet i mindre utsträckning än jämförelsegruppen. Men efter cirka korsas kurvorna och därefter har instegsjobbare något högre sannolikhet att ha fått arbete än jämförelsegruppen. Nystartsjobbarna har dock högre sannolikhet att ha fått ett arbete 2 än jämförelsegruppen redan efter och skillnaden mellan grupperna ökar fram till slutet av 2012. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? Övergång till arbete 2, för dem som hade instegsjobb 2009, för dem som hade nystartsjobb och för jämförelsegruppen som varken hade instegs- eller nystartsjobb, period 2010–2012. Instegs- och nystartsjobbarnas relativt låga sannolikhet att ha fått arbete 1 och arbete 2 i början av uppföljningsperioden beror på en så kallad inlåsningseffekt; det finns många instegs- och nystartsjobbare vars stödanställning fortfarande pågick och så länge som de har sitt instegs- eller nystartsjobb söker stödjobbarna inte osubventionerade arbeten. Nystartsjobbarna gick dock om jämförelsegruppen en bit in i uppföljningsperioden (då deras subventionerade anställningar började ta För instegsjobbarna ser vi dock inte samma tydliga ökning i övergång till arbete . Detta kan förklaras av att vi vet att en stor andel instegsjobbare senare fått ett nystartsjobb, vilket inte räknas som ett lyckat arbetsmarknadsutfall i arbete 1–2. I diagram 3.3 visar vi övergången till arbete 3 där även nystartsjobb inkluderas som lyckat utfall. att instegsjobbarna hade en högre sannolikhet att ha fått ett arbete 3 än jämförelsegruppen under hela uppföljningsperioden.75 75Det kan tilläggas att det finns en inlåsningseffekt även från instegsjobb till nystartsjobb, men den förekommer endast (kurvorna korsas ) varför den inte syns i diagram 3.3. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Övergång till arbete 3, för gruppen som hade instegsjobb 2009 och för jämförelsegruppen som inte har haft instegsjobb 2010–2012.76 Överlevnadskurvorna illustrerar således det vi tidigare såg i probitanalysen: det finns inlåsningseffekter för båda stöden och eftersom många instegsjobbare går över till nystartsjobb hinner dessa helt enkelt inte få ett arbete 1 eller arbete 2 i någon större utsträckning . 3.3Arbetsgivarnas bedömning av stöden I enkät till arbetsgivare som anställt med instegsjobb eller nystartsjobb fick dessa svara på hur de tyckte att anställningen hade fungerat. Arbetsgivarna är i stort positiva; en stor andel av arbetsgivarna, av de som anställt med instegsjobb och av de som anställt med nystartsjobb, angav att de var nöjda eller ganska nöjda med hur den anställda utfört arbetsuppgifterna (fråga 4a, instegsrespektive nystartsenkäten). När det gäller svarsalternativet nöjd, var dock andelen instegsarbetsgivare signifikant större än den för nystartsarbetsgivarna (50 jämfört ). En förhållandevis stor andel av arbetsgivarna var i förhållande till sina förväntningar dock missnöjda eller ganska missnöjda med den anställdas svenskkunskaper: för instegsjobb och för nystartsjobb (fråga 4b, instegsrespektive nystartsenkäten). Dessa arbetsgivare har således haft höga förväntningar i förhållande till stödjobbarnas faktiska språkkunskaper. Detta kan bero på att syftet med anställningsstöden inte 76För analys av arbete 3 tillåts (som tidigare nämnts) jämförelsegruppen ha haft nystartsjobb under och efter 2009 eftersom instegsjobbarna tillåts ha haft det. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? framgått, alternativt att subventionsnivåerna uppfattats som låga i förhållande till de nyanländas faktiska produktivitet. Vidare tillfrågades arbetsgivarna om de trodde att de skulle ha anställt personen utan subventionen. Merparten av arbetsgivarna, av dem som anställt instegsjobbare och av dem som anställt nystartsjobbare, angav att man inte trodde att man skulle ha anställt personen utan lönesubventionen. av arbetsgivarna som anställt med instegsjobb och av arbetsgivarna som anställt med nystartsjobb trodde emellertid att man skulle ha anställt den arbetssökande även om den inte hade fått en lönesubvention (fråga 10, instegsrespektive nystartsenkäten). Enkätsvaren ger således en bild av att stöden har icke försumbara dödviktseffekter. Vi har dock tidigare konstaterat att stöd som liknar reguljära arbeten har störst dödvikts- och substitutionseffekter (men även störst programeffekter). Resultaten bör vidare tolkas med viss försiktighet då det kan tänkas att vissa arbetsgivare, i syfte att få fortsatt tillgång till subventionerad arbetskraft, har angett att de inte skulle ha anställt personen utan subventionen även om de i själva verket skulle ha gjort det. 3.4Arbetsförmedlingens uppföljning av stöden I den årliga rapporten över de arbetsmarknadspolitiska programmen redovisar Arbetsförmedlingen uppföljning av instegsjobben och nystartsjobben.77 Arbetsförmedlingen har valt att följa upp resultatet av instegs- och nystartsjobben utifrån följande kategorier: arbete utan stöd, arbete med stöd, nystartsjobb, program med aktivitetsstöd och övriga avaktualiserade. Trots formuleringen i årsrapporten om att man redovisar uppföljning efter avslutat instegsjobb respektive nystartsjobb följer Arbetsförmedlingen upp arbetsmarknadsstatusen för stödjobbarna efter varje avslutad beslutsperiod om stöd.78 Som beskrivs i kapitel 2 fattas beslut om instegsjobb i taget; för nystartsjobb fattas besluten årsvis. I genomsnitt pågår ett instegsjobb och nystartsjobben 298 dagar.79 Ett instegsjobb kan pågå upp och ett nystartsjobb kan pågå upp till . Detta innebär att en del av instegsjobbarna som i uppföljningen redovisas som att de har gått till arbete med stöd är instegsjobbare som fortfarande har ett instegsjobb och har kvar samma tjänst på den tidigare arbetsplatsen. Det är alltså bara en ny beslutsperiod som påbörjats. 77Arbetsförmedlingen (2013d). 78E-post, , Arbetsförmedlingen. 79E-post, , Arbetsförmedlingen. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION nystartsjobbarna redovisas motsvarande grupp som att de har gått till vad som kan tolkas som ett nytt nystartsjobb. Arbetsförmedlingens uppföljning av stöden svarar således inte på frågan vad som händer med de arbetssökande efter avslutad anställning med stöd. har gjort en statistisk analys av instegsjobben och nystartsjobben för nyanlända, där stödjobbarna har jämförts med gruppen som inte har haft instegs- eller nystartsjobb. De arbetssökande har studerats (2009–2012) med syftet att undersöka övergången till reguljärt arbete. Hänsyn har tagits till observerbara faktorer som kön, ålder, födelseland etc. Analysen visar att gruppen som hade nystartsjobb (utan föregående instegsjobb) hade en högre sannolikhet att få ett reguljärt arbete i förhållande till jämförelsegruppen. Skillnaden är signifikant för arbete 2 där förutom heltidsanställningar och reguljär utbildning även deltids-, tim- och tillfälliga anställningar ingår. Gruppen som hade instegsjobb 2009 hade däremot en lägre sannolikhet att få ett osubventionerat arbete i förhållande till jämförelsegruppen. Detta beror sannolikt på att en stor del av instegsjobbarna hade gått vidare till nystartsjobb och därför inte hann få ett osubventionerat arbete . I analysen av nystartsjobbarna ser vi att de nystartsjobbare som tidigare haft instegsjobb har högre sannolikhet att få ett reguljärt arbete. Det gäller både om man jämför med gruppen som inte haft något av stöden, och med gruppen som bara haft nystartsjobb. Vi kan inte se någon uppenbar orsak till varför gruppen nystartsjobbare som tidigare haft instegsjobb skulle ha särskilda personliga fördelar framför gruppen som direkt gick till nystartsjobb. Det är därmed troligt att det är just instegsjobbet, alternativt kombinationen instegs- och nystartsjobb som har gett dessa individer signifikant bättre resultat än den andra gruppen. Med tanke på hur stor andel av instegsjobbarna som går vidare till nystartsjobb bör det ses som positivt att den statistiska analysen indikerar att denna kombination av insatser gynnar de arbetssökandes chanser på arbetsmarknaden. Utifrån tillgängliga data går det inte att påvisa om den ökade sannolikheten som stödjobbarna har att få ett arbete i förhållande till jämförelsegruppen beror på instegsrespektive nystartsjobbet (programeffekten), eller om det beror på stödjobbarnas personliga egenskaper (selektionseffekten). Bristen på jämförelsegrupper innebär att stödens programeffekter inte går att beräkna. Ett mer strategiskt införande av arbetsmarknadspolitiska insatser, där till exempel tilldelning av stöd inledningsvis sker slumpvis, skulle dock ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? möjliggöra utvärdering av insatsernas programeffekter. forskning visar emellertid att arbetsmarknadspolitiska insatser som liknar riktiga jobb, dit instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända bör räknas, har positiva programeffekter. Majoriteten av instegs- och nystartsarbetsgivarna i enkät angav att de inte trodde att de skulle ha anställt personen utan lönesubventionen. Merparten av arbetsgivarna angav vidare att de var nöjda med hur den anställda utförde sina arbetsuppgifter. En relativ stor del av arbetsgivarna uppgav dock att man var missnöjd med stödjobbarnas språkkunskaper. konstaterar att dessa arbetsgivares höga förväntningar i förhållande till stödjobbarnas faktiska språkkunskaper kan bero på att syftet med anställningsstöden inte framgått, alternativt att subventionsnivåerna uppfattats som låga i förhållande till de nyanländas faktiska produktivitet. Arbetsförmedlingens årliga uppföljning av stöden och återrapportering till regeringen kan förbättras. Nuvarande uppföljning svarar inte på frågan vad som händer med de arbetssökande efter avslutad anställning med stöd, då myndigheten följer upp stödjobbarna efter varje beslut om stöd. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 4Tränger nystartsjobben undan instegsjobb för nyanlända? I detta kapitel försöker vi besvara revisionsfråga 2 som handlar om hur instegsjobben och nystartsjobben för nyanlända samspelar med varandra. I en situation där en nyanländ person som bäst skulle ha behövt ett instegsjobb i stället får och tar ett nystartsjobb säger vi att nystartsjobbet trängt undan ett instegsjobb. Instegsjobben riktar sig som vi tidigare beskrivit till nyanlända som läser sfi medan nystartsjobben riktar sig, i övrigt kravlöst, till berättigade nyanlända som söker och får ett. Det finns flera olika indikationer på att nystartsjobben i en väsentlig utsträckning tränger undan instegsjobb, vilka utvecklas i detta kapitel. Sammanfattningsvis kan undanträngningen bero på nystartsjobbens ovan nämnda kravlöshet i kombination med en relativt generös subvention av anställningskostnaden. 4.1Skillnader mellan instegsjobben och nystartsjobben Utifrån de två stödens olika syften är systematiska skillnader mellan nyanlända med nystartsjobb och nyanlända med instegsjobb att förvänta. För det första förväntar vi oss att instegsjobbarna ska läsa mer sfi, vilket de också gör enligt arbetsgivarenkäter, se vidare avsnitt 5.2. Övriga förväntade skillnader återfanns också i datamaterial, vilket delvis framgått av kapitel 2. Dessa skillnader upprepas för enkelhetens här. En arbetssökandes utbildning kan ses som ett grovt mått på hur långt från arbetsmarknaden en individ står. Bland alla som haft ett nystarts- eller instegsjobb hade nystartsjobbarna i genomsnitt en högre utbildningsnivå. En dryg tredjedel av nystartsjobbarna hade högst förgymnasial utbildning80 medan motsvarande andel bland instegsjobbarna var . Nystartsjobbarna hade också i genomsnitt haft uppehållstillstånd längre än instegsjobbarna, vilket torde innebära att de hunnit lära sig mer svenska.81 Av de instegs- och nystartsjobb som pågick låg den 80Definierat som högst skolgång. 81Källa: Datamaterialet, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. Beräkningen avser alla nystarts- och instegsjobb för nyanlända . För att fånga effekten av hur nära de sökande står arbetsmarknaden har vi jämfört individer som fått ett instegsjobb med individer som fått nystartsjobb utan att tidigare ha haft ett instegsjobb. Den observerade skillnaden skulle annars kunna vara det naturliga resultatet av att många nystartsjobbare haft ett instegsjobb tidigare. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? genomsnittliga tjänstgöringsgraden för instegsjobb på medan den för nystartsjobben var . Nära fyra av fem nysstartsjobb var heltidsanställningar medan endast drygt hälften av instegsjobben var på heltid. Den genomsnittliga månadslönen82 var också högre för nystartsjobben; jämfört med instegsjobbens 18 600 kronor.83 Slutligen återfanns