prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — I produceras nu ungefär lika många artiklar som i , trots att det är ett mindre land, se diagram 8.1. Den största ökningen av vetenskaplig produk- tion har skett i . har ökat sin publice- ring av vetenskapliga artiklar med och med knappt hälften, . Från publicerades ungefär lika många artiklar som från , medan det 2013 publiceras knappt så många artiklar från jämfört med . är , efter , världens näst största producent av vetenskapliga artiklar, följt av , och , se diagram 8.2. Den största producenten är med cirka 300 000 artiklar , vilket är nästan så många än som publiceras från och knappt fyra gånger så många som från , eller . Diagram 8.1 Antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i och vissa mindre och medelstora europeiska länder 1998–2013 Källa: Web of Science 2014 Diagram 8.2 Antal vetenskapliga artiklar i , , och vissa större europeiska länder 1998–2013 Källa: Web of Science 2014 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 8.3 Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel för de högst citerade länderna inkl. jämförs ligger medicin, naturvetenskap och tek- medan humaniora och samhällsvetenskap ökar mot världsgenomsnittet , se diagram 8.5. Inom samhällsvetenskap och humaniora har publiceringen ökat, vilket har resulterat i ett ökat antal citeringar, dock med en stor variation över tid beroende på ett jämförelsevis lågt antal Diagram 8.5 Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar för olika vetenskapsområden i – Källa: Web of Science 2014 Diagram 8.4 Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel för de högst citerade länderna inkl. Källa: Web of Science 2014 Fördelning av statliga medel till forskning centralbyrån (SCB) beräknas de statliga anslag som investeras i FoU uppgå till 2014, vilket är en ökning Ett mått på kvalitet är antalet citeringar av veten- med i fasta priser jämfört återfinns bland de tio budget 2014 beräknas därmed av SCB motsvara länder i världen varifrån artiklar citeras mest. Av de totala FoU-medlen 2014 om kronor inom utgiftsområde 16 Utbildning och medelantalet citeringar för varje tilldelades av dessa medel som direkta forskningsanslag. databas på över världsgenom- med databasen som har en större täck- ning av tidskrifter jämfört med Web of Science till universitet och högskolor för forskning och märks en ökning av citeringsgraden för svenska ligger här högre än och , men lägre än , De fyra myndigheterna med särskilda upp- gifter att finansiera FoU, dvs. Verket för innovationssystem (), Forsk- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ningsrådet för miljö, areella näringar och sam- hällsbyggande (Formas) och för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) beräknas fördela , se tabell 8.1. De olika försvarsmyndigheternas finansie- ring av FoU beräknas uppgå till 2014. Inom utgiftsområde 7 Interna- tionellt bistånd finansieras FoU med och inom utgiftsområde 21 Energi finansieras FoU med . Övriga myndigheters finansiering beräknas uppgå till . Detta motsvarar av statens budgetmedel för FoU. Tabell 8.1 Medel från statsbudgeten 2014 efter mottagare Källa: () Ett urval av de statliga medel om som används för FoU 2014 av övriga myndigheter fördelas enligt tabell 8.2. Tabell 8.2 Några av de största avsättningarna 2014 för FoU från statliga myndigheter utöver universitet och högskolor, forskningsråden och samt försvaret, med data inom parantes 162 (152) Kultur, medier, 38 (36) 20 (26) Insatser för den ideella 19 (15) 15 (16) 82 (88) 29 (21) Åtgärder för havs- och 33 (68) 21 (17) 286 (-) 166 (-) 45 (44) 580 (567) Källa: () De forskningsstiftelser som bildades med medel från de statliga löntagarfonderna planerar att investera i FoU . I tabell 8.3 visas forskningsstiftelsernas bidrag för FoU samt en prog- nos för fördelningen . Tabell 8.3 Forskningsstiftelsernas investeringar i FoU 2014 (Prognos) Källa: () () stödjer naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forsk- ning av strategisk betydelse för den svenska konkurrenskraften. och kompetens- utveckling () ger bidrag till universitet och högskolor för forskning av betydelse för näringslivets utveckling och för utökade kontakter med näringslivet, främst i omgivande regioner till universitet och högskolor. () stödjer miljöforskning. och allergiforskning, () främjar forskning och forskar- utbildning inom vårdområdet samt med inriktning på allergier och annan överkänslighet. Styrelsen har beslutat om en avveckling av stiftelsen och de sista bidragen kommer att fördelas . av högre utbildning och forskning (STINT) ger stipendier för svenska forskares vistelse vid utländska universitet och för utländska forskares vistelse i . vid () finansierar verksamhet vid inom industriell miljö- ekonomi. finansierar främst forskning och akademisk infrastruktur vid . Stiftelsen fördelade 2013 till humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. Av dessa medel fördelades från den kulturvetenskapliga donationen som 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bildades med medel från de statliga löntagar- fonderna. Andra stiftelser och organisationer Utöver de forskningsstiftelser som har bildats av staten finns det andra stiftelser som ger stora bidrag till svensk forskning. som lämnade ett av de största bidragen var , som beslutade om för olika forskningsprojekt och vetenskaplig utrustning . Cancer- fonden beslutade om bidrag för forskning uppgående till . fick en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för register- baserad forskning (dir. 2013:8). Utredningen överlämnade sitt betänkande Unik kunskap genom registerforskning (SOU 2014:45) . Nationell samordning av kliniska studier fick en särskild utredare i uppdrag att föreslå ett system för nationell samordning, rådgivning och stöd till den kliniska forskningens aktörer (dir. 2013:64). Syftet med ett sådant system är främst att förbättra förutsättningarna för att bedriva kliniska studier av hög kvalitet. överlämnade utredningen betänkandet Starka tillsammans (SOU 2013:87). Utredningen föreslog att ett nationellt stöd- och samordningssystem, byggt på samarbete mellan sex regionala stödfunktioner och att en ny nationell nämndmyndighet, inrättas. Därutöver föreslogs bl.a. förenklingar i de regulatoriska processerna och förbättring av statistik- insamlingen inom området. Utredningens betänkande har remiss- behandlats och har fått i uppdrag att inrätta en kommitté för nationell samordning av kliniska studier (2014/5368/F), se vidare under Politikens inriktning. fick en särskild utredare i uppdrag att föreslå en sammanhållen nationell 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rymdstrategi för svensk rymdverksamhet (dir. 2014:57). Syftet är att inom befintlig ekonomisk ram utveckla möjligheterna till att använda rymd- verksamheten som en strategisk tillgång för att möta samhällets behov och stärka den svenska industrins konkurrenskraft. Utredaren ska bl.a. analysera rymdverksam- hetens utvecklingspotential och om statens rymdåtagande är fördelat på bästa möjliga sätt. När det gäller strategin ska utredaren bl.a. inkludera förslag till strategiska mål, prio- riteringar och uppföljningsprocess för svensk rymdverksamhet som tar hänsyn till civila, militära och kommersiella intressen och som beaktar synergierna mellan dessa. Uppdraget ska redovisas . främsta uppgift är att ge stöd för grundläggande forskning av högsta veten- skapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområ- den. Merparten av rådets forskningsstöd söks i konkurrens efter granskning av sakkunniga och fördelas till forskare och forskargrupper som bedriver egeninitierad forskning. Administra- tionen av denna process för beredning och granskning av ansökningar utgör en stor del av rådets arbete. Av de totalt som lämnade i bidrag var forskningsstöd och var stöd för forskningens verktyg och infrastrukturer. En bibliometrisk analys som har genomfört visar att har bred forskningsprofil, med viss tonvikt på medicin, biomedicin och biologi. Svensk forskning har speciellt starkt genomslag inom agronomi, biologi, kemi och klinisk medicin. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades en rad sats- ningar som ska genomföras av . Baserat på dessa förslag har fått ett antal nya uppdrag inom bl. Life science-området, utvecklingsforskning och rekrytering av framstående forskare. Se mer ut- förlig beskrivning nedan. Forskning av hög kvalitet Sakkunniggranskningen vid består i att varje ansökan bedöms och betygsätts av välrenommerade forskare. I gransknings- arbetet medverkar forskare från många länder, både som deltagare i beredningsgrupperna och som externa bedömare. Forskningsidéerna och den sökandes kompetens utvärderas efter fyra kriterier som premierar vetenskaplig kvalitet: (i) nytänkande och originalitet, (ii) projektets vetenskapliga kvalitet, (iii) de sökandes kompetens, och (iv) projektets genomförbarhet. Regler om jäv är ett viktigt verktyg för att säkerställa principen om att myndigheter ska iaktta saklighet och opartiskhet. Reglerna och arbetet i beredningen av ansökningar ska ta hänsyn till oklara och känsliga situationer. har därför utarbetat en hanteringsordning för att förhindra, förebygga och hantera olika potentiella jävssituationer. genomförde en översyn av hanteringsordningen i syfte att fastställa en reviderad version . Förnyelse inom forskningen sker framför allt genom att förslag på forskningsprojekt initieras inom forskarsamhället. huvud- sakliga forskningsfinansieringsform, projekt- bidrag, sker genom denna princip. Förnyelse kan också omfatta förutsättningar för unga forskare. Det kan gälla såväl god och förutsägbar karriärväg, som god forsknings- finansiering och ökad möjlighet till att söka sig till goda forskningsmiljöer. Genom finansiering av stödformen internationell postdok, där de forskare som får bidraget anställs vid ett svenskt lärosäte och tillbringar minst två tredjedelar av sin anställningstid vid ett utländskt universitet, bidrar till rörligheten. beviljades ansökan inom EU-programmet för finansiering av mobilitetsprogrammet grant (INCA), som ska stödja alla typer av rörlighet såväl som karriär- och ledarskaps- utveckling för forskare i början av sin karriär. har beslutat att minst en tredjedel av beslutade medel inom varje ämnesområde ska fördelas till unga forskare. utlyste ett särskilt bidrag till framstående yngre forskare, med avsikt att ge en mer långsiktig finansiering av anställningar och forskningsmedel för de allra främsta forskarna sex till efter avlagd doktorsexamen. Andelen av forskarna som söker medel för att bedriva forskning vid annat lärosäte än där de disputerade var (361 av de totalt 744 inkomna ansökningarna). Av de 19 som beviljades finns 12 () på ett annat lärosäte än där de har disputerat. Den stora delen av forsknings- stöd utgörs av projektstöd. Totalt behandlades 3 519 ansökningar om projektbidrag i den stora utlysningen. Majoriteten av ansökningar med specifik inriktning var projektbidrag till unga forskare. Samtliga områden hade en sänkt beviljande- grad 2013 jämfört med föregående år. Den förhållandevis låga beviljandegraden kan förklaras med ett ökat antal ansökningar, längre bidragstider och utvecklingen av högre genom- snittliga bidrag. fick ett särskilt uppdrag att utlysa medel för framstående forskare och tre nya bidragsformer infördes, bidrag till framstående yngre forskare, till framstående forskare (rådsprofessorer) och för internationell rekrytering av framstående forskare (/1699/F). stöd till forskningsmiljöer, forskningssamverkan och forskarskolor inne- fattar en rad olika bidragsformer och utgjorde av myndighetens utbetalade stöd. Bidrag till internationell rekrytering ska göra det möjligt för svenska lärosäten att i större utsträckning än tidigare kunna erbjuda långvarig och tillräcklig finansiering för rekrytering av framstående forskare. inkom 33 ansökningar varav sex har hunnit beredas och fyra beviljats. finansierar ett antal framstående forskningsmiljöer och forskarskolor genom så kallade Linnébidrag och . Totalt uppgick Vetenskaps- rådets satsningar på Linnéstöd och till . För att bidra till en högre kvalitet på svensk forskar- utbildning ger stöd till forskar- skolor. Tio olika forskarskolor inom fyra om- råden beviljades stöd . ska i samverkan med de andra forskningsråden, Verket för innovationssystem samt universitet och högskolor utveckla rutiner för utbetalning av forskningsstöd, så att de 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bättre anpassas till lärosätenas planering. har universitet och högskolor arbetat upp stora balanser av främst inomstatliga oförbrukade bidrag, som ökade med . anser det vara svårt att med bibehållen kvalitet tidsmässigt förkorta beredningsprocesserna, men ett arbete som syftar till detta har initierats. En åtgärd som vidtagit är att följa upp förbrukningen av projektbidrag vid universitet och högskolor. En annan förändring är att nya bidrag numera endast kan sökas om medelförvaltaren lämnat ekonomisk slutredovisning för ett tidigare beviljat bidrag från . Oförbrukade medel ska återbetalas till efter ekonomisk slutredovisning. stöd till forskningens verktyg och infrastrukturer uppgick till totalt . Drygt hälften av stödet gick till nationella infrastrukturer, följt av stöd till internationella infrastrukturer och till övrig dyrbar vetenskaplig utrustning. initierade en ut- redning om formerna för finansiering, organisa- tion och styrning av nationella forsknings- infrastrukturer. beslutade om en jämställdhetsstrategi i vilken det anges tre opera- tiva mål för arbetet, vilka sedan har följts upp i årliga rapporter. Myndigheten ska ha en jämn könsfördelning i sina beredningsgrupper, verka för att andelen kvinnor och män bland dem som söker bidrag motsvarar andelen kvinnor och män bland de potentiellt sökande forskarna samt ha samma beviljandegrad för kvinnor och män. Män och kvinnor ska också ha samma genomsnittliga storlek på bidragsbeloppen med hänsyn till forskningens karaktär och till stödformen. Andelen kvinnor i beredningsgrupperna har ökat, men kan förbättras inom medicin och hälsa och inom naturvetenskap och teknikvetenskap. När det gäller projektbidrag, som är Veten- skapsrådets dominerande stödform, har skillna- den i beviljandegrad mellan män och kvinnor successivt minskat och mätt då statistik finns tillgänglig, är skillnaden i beviljandegrad mellan män och kvinnor mycket liten. Bidragens medelstorlek var högre för 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kvinnor än för män inom humaniora och sam- hällsvetenskap och utbildningsvetenskap, medan det omvända gäller för medicin och hälsa. I övriga områden är medelstorleken på bidragen ungefär lika mellan män och kvinnor. vidtar en rad åtgärder för att motverka bristerna i jämställdhet. har tillhandahållit ett utbildningsmaterial för att öka granskarnas medvetenhet och kunskap om jämställdhets- frågor, liksom också kunskapen hos myndig- hetens anställda som arbetar med beredningen. Utbildningarna har bl.a. haft som utgångspunkt de slutsatser och rekommendationer som framkom i rapporten om jämställdhetsobserva- tioner i 13 beredningsgrupper som publicerades . Rapporten i ett urval av beredningsgrupper 2012 (publ. 2013), identifierar och exemplifierar hur könsskillnader i beredningsgrupperna kan komma till uttryck vad gäller gruppdynamiken, diskussion av ansökningar samt process och tillvägagångssätt. Rapporten har varit ett sätt att synliggöra problematiken och medvetandegöra alla inblandade i beredningsprocessen om jäm- ställdhetsfrågor. har genom sitt uppdrag (U2013/7800/F) deltagit i utvecklingsarbetet för jämställdhetsintegrering och har rapporterat en plan för hur myndigheten ska bedriva ett utveck- lingsarbete för att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. analyser ligger till grund för myndighetens och regeringens ställningstagande i forskningsstrategiska frågor. Efter tidigare ställnings- tagande att öka engagemanget vad gäller stöd till forskningssamarbeten med de länder som har ingått bilaterala avtal med (, , , , , , och ) har statistik för dessa länder samt även för och samman- ställts och analyserats. fortsatte att studera rekryteringen av forskare till universitet och högskolor. En studie om internationell forskarmobilitet och dess betydelse för forskarnas utveckling och forskningens kvalitet avslutades . En slutsats är att det finns en variation mellan ämnesområden. Naturveten- skap och teknikvetenskap uppvisar en ganska hög internationell rörlighet om man studerar internationell erfarenhet tidigt i karriären eller andelen utrikes födda bland den forskande och undervisande personalen. Humaniora och sam- hällsvetenskap liksom medicin och hälsoveten- skap uppvisar däremot ett lägre internationellt utbyte. Uppföljning och utredning inom uppföljningar och utredningar utgör ofta underlag för inriktning och fördelning av framtida forskningsstöd. En granskning av projektorganisationen kring det nationella laboratoriet för synkrotronljus- forskning vid gjordes i enlighet med överenskommelsen mellan projektets finansiärer (, , och ). Granskningen gjordes av en internationell panel som, förutom att konstatera att projektet fort- skrider enligt plan, kom med ett antal rekom- mendationer till laboratoriet och dess finansiärer. En förstudie slutfördes inför regeringsupp- draget till att utreda och lämna förslag till en modell för resursfördelning till universitet och högskolor som innefattar kollegial bedömning av forskningens kvalitet och relevans och resulterade i en promemoria, Kartläggning av olika nationella system för utvärdering av forskningens kvalitet – förstudie inför regeringsuppdraget (U2013/1700/F). Av- sikten med förstudien är att ta tillvara erfarenheter och lärdomar från olika befintliga system för utvärdering av forskning i andra länder. I rapporten utvecklad modell för kvalitetsutvärdering av klinisk forskning finansierad av ALF-medel – Redovisning av ett regeringsuppdrag (rapport- serie 2:2013) föreslås att all klinisk forskning i som är helt eller delvis finansierad av de medel som betalas ut för landstingens med- verkan i läkarutbildning och klinisk forskning, s.k. ALF-medel, ska omfattas av en nationell modell för utvärdering. Förslaget bereds inom . regleringsbrev fick i uppdrag att inom myndigheten bygga upp en verksamhet för att förbättra tillgängligheten till och underlätta användningen av register- uppgifter för forskningsändamål. dataråd bestående av representanter från de stora dataägarna och nationella forskningsintressen inrättades därför . ska vara rådgivande till i frågor rörande registerbaserad forskning samt säker- ställa att principiellt viktiga beslut inom ramen för uppdrag förankras hos berörda myndigheter och organisationer. Genomförandet av andra delar av uppdraget har inletts. ansvarar för fördel- ning av medel för utvecklingsforskning som finansieras från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Det gäller svensk forskning av relevans för låg- och medelinkomstländer (U-forsk) samt stöd för samarbete mellan forskare i och forskare i dessa kategorier av länder (Links). En kommitté för utvecklings- forskning med en bred representation när det gäller forskningsområden och relevansbedöm- ning har inrättats för bedömning av vetenskaplig kvalitet och även relevans i enlighet med målet för internationella bistånd. har genomfört utlysningar inom programmen U-forsk och Links. Medlen inom program- met U-forsk utlystes i form av projektbidrag. De 371 ansökningarna fördelades mellan bl.a. sam- hällsvetenskap, naturvetenskap och global hälsa. fördelades till 41 be- viljade ansökningar för de kommande tre åren. Links utlyses som en egen bidragsform som syftar till att främja forsknings- samarbeten mellan forskare i och forsk- are i länder i , /, , och i enlighet med /DAC:s riktlinjer. Bidragen söks gemensamt av forskare i minst två länder. Av 137 inkomna ansökningar beviljades 47 av dessa stöd om sammanlagt . I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades en satsning för att utveckla det vetenskapliga förhållningssättet i verksamheten i skolväsendet, så att kunskap om effektiva metoder och arbetssätt för att förbättra kunskapsresultaten främjas. beviljade 2013 sju forskar- skolor för lärare och förskollärare för att uppnå licentiatexamen. En av dessa har inriktning mot 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förskola, fyra mot naturvetenskap och teknik- vetenskap, en mot idrott och hälsa och en mot så kallade Learning Studies. beviljade 29 projektbidrag inom det utbildningsvetenskapliga området i den årliga utlysningen . Projekten rör huvud- sakligen frågor inom förskola, grundskola och gymnasieskola med tyngdpunkt på inriktning mot . Forskningen gäller såväl didaktiska frågeställningar, t.ex. läsinlärning, flerspråkighet och lärande i religionskunskap, som frågeställningar kring värderingar och organisation, t.ex. betyg, integration, mänskliga rättigheter och skolans styrning. Utöver den ordinarie verksamheten har forskningsöversikter riktade främst till forskare och yrkesverksamma inom utbildningsområdet också initierats av . har två översikter publicerats tillsammans med . I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades en satsning på klinisk behandlingsforskning, se vidare i politikens inriktning. En kommitté för klinisk behandlingsforsk- ning har inrättats på Vetenskaps- rådet. Kommittén består av tolv ledamöter samt en ordförande. Landstingen utser sex ledamöter i kommittén. Sex ledamöter och ordföranden ut- ses av regeringen. har Rymdstyrelsens (RS) roll som finansiär av svensk rymdforskning gett positiva resultat i form av att forskargrupper från , och , som valdes av det europeiska rymdorganet () för att ansvara för instrument för den kommande (JUICE). Rymd- sonden ska sändas upp 2022 och komma fram till 2030. Även andra rymdsonder från , , , , och har svenska instrument ombord för färder ut i solsystemet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 genomförde en cirkumpolär ballong- flygning västerut från och med nedtagning i . Ballongens gondol bar på röntgenteleskopet som har utvecklats på Kungl. Tekniska högskolan (KTH) och finansierats av RS. Flygningen möjliggjordes genom samarbete med ryska rymdmyndigheten . Myndigheten sätter samman ett forskningsprogram baserat på inkomna ansök- ningar. visade söktrycket till det nationella forskningsprogrammet på fortsatt god konkurrens. Majoriteten av forskningsmedlen fördelas till , , och , men även andra lärosäten och forskningsinstitut finns bland mottagarna. De stora områdena astrofysik, rymdfysik, atmosfärsforskning och solsystemets utforskning innehåller omfattande finansiering av vetenskapliga instrument för deltagande i internationella rymdprojekt. De riktade utbildningssatsningar som myn- digheten genomförde har lett till större användning av Rymdstyrelsens webbplats. Det helstatliga har som uppdrag av att möjliggöra olika typer av forskning och teknikutveckling genom uppskjutning av raketer och uppsläpp av ballonger vid rymdbasen utanför . uppdrag omfattar även drift, underhåll och utveckling av . Stödet för svensk rymdindustri utgörs dels av stöd för medverkan i internationella projekt inom eller bilateralt, t.ex. med och , dels av stöd genom nationellt finansierade projekt med inriktning på att för- bereda företagen för eget agerande inom främst . EU:s intresse och ambitioner för rymdverksam- het har ökat sedan Lissabonfördraget 2009. EU:s huvudsakliga intresse finns inom navigering, miljö och klimat, och satsningar prioriteras för projekten (satellitnavigering) och (miljöövervakning), men i ökande grad även för rymdlägesbild (Space Situational Awareness, SSA) där samarbete även sker med den Europeiska försvarsbyrån (). Sats- ningarna har skett dels inom ovanstående projekt, dels inom tema rymd i sjunde ram- programmet för forskning. Vad gäller europeisk satellitnavigering kan den nya budgeten på i löpande priser –2020 ses som en framgång . Medlen ska täcka upp- byggnaden av en komplett konstellation för samt drift för både EGNOS (European Geostationary Navigation Overlay) och fram .