prop · H2031d10 · 2014-10-23 00:00:00 — 3Anslaget föreslås för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 4:10 Myndigheten för inter- nationella adoptionsfrågor . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Barnrättspolitiken omfattar frågor med utgångs- punkt i de mänskliga rättigheterna som ska till- försäkras målgruppen barn , enligt konventionen om barnets rättigheter (barnkon- ventionen) och andra internationella överens- kommelser. Inom området finns myndigheten . Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom Barnrättspolitik 5:2 Insatser för att förverkliga barns rättigheter i 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande (se avsnitt 3.4). Målet grundar sig bl.a. på de åtagan- den som gjort genom att ratificera barn- konventionen och syftar till att främja och skydda barnets rättigheter och intressen i sam- hället. 8.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningsgrunderna för barnrättspolitiken ska kopplas dels till innehållet i politikens målsätt- ning och dels till de områden och åtgärder som har varit särskilt angelägna enligt förra rege- ringen (prop. 2013/14:1). –ett strategiskt angreppssätt på nationell, regional samt internationell nivå för att till- godose barnets rättigheter, –uppföljning av hur lagstiftningen och dess tillämpning överensstämmer med barnets rättigheter, –stöd i föräldraskapet, –uppmärksamma ekonomiskt och socialt utsatta barn, –uppmärksamma barn med funktions- nedsättning, –stärka skyddet mot våld, övergrepp och exploatering, –bättre kunskap om barnets uppväxtvillkor och om barnets egna åsikter i frågor som rör dem. har utvecklat ett webbase- rat uppföljningssystem, 18, som visar sta- tistik och information som gör det möjligt att följa hur barns levnadsvillkor utvecklas och hur barnets rättigheter tillgodoses i . Förra regeringens mål för barnrättspolitiken har inom ramen för uppföljningssystemet brutits ned i sex områden: ekonomi, hälsa, utbildning, trygghet, delaktighet samt stöd och skydd. Sammanlagt har drygt 50 indikatorer tagits fram på dessa områden. Regeringen anser dock att det är för tidigt att använda uppföljningssystemet som ett heltäckande verktyg för redovisningen av resultat för barnrättspolitiken i budgettexten. Detta på grund av att antalet indikatorer fort- farande är relativt begränsat. Dessutom finns det, för vissa indikatorer, ännu inte tillgänglig statistik . Regeringen har för avsikt att återkomma i frågan kring indikato- rer som underlag för resultatredovisningen inom barnrättspolitiken. Nedan presenteras en resultatredovisning av de mest relevanta åtgärderna som förra regeringen har vidtagit för att genomföra på nationell, regional och lokal nivå. I skrivelsen Åtgärder för att stärka barnets rät- tigheter och uppväxtvillkor i som över- lämnades till lämnades en redo- visning av det långsiktiga arbetet för att förverk- liga barnets rättigheter enligt , de senaste årens åtgärder och resultat samt åt- gärder för framtiden (skr. 2013/14:91). I skrivelsen Ett stärkt föräldrastöd – för barnets rätt till trygga uppväxtvillkor som även den över- lämnades till 2013 redovisades vilka insatser som genomförts i syfte att stärka stödet till föräldraskapet (Skr. 2013/14:87). Ett tydligt barnrättsperspektiv ska genomsyra det sektorsövergripande arbetet med att genomföra regeringens barnrättspolitik. För det krävs ett systematiskt och strategiskt arbete. Utgångspunkten för ett sådant arbete är den av godkända Strategin för att stärka bar- nets rättigheter i (prop. 2009/10:232, bet. 2010/11:SoU3, rskr. 2010/11:35). Strategin är ett verktyg för staten, statliga myndigheter, kommuner och landsting i arbetet med att för- verkliga barnets rättigheter. Arbetet med barnets rättigheter har intensifie- rats i kommuner och landsting. – 2013 pågick arbetet enligt Handslaget – en över- enskommelse mellan förra regeringen och Kommuner och Landsting om att stärka barnets rättigheter. Erfarenheter och goda exempel på hur kommuner och landsting kan arbeta med barnets rättigheter har utvecklats och spridits. För att den kunskap och de erfarenheter som överenskommelsen bidragit till ska kunna tas till vara i det fortsatta arbetet med barnets rättigheter i kommuner och landsting ingick parterna en ny överenskommelse t.o.m. om att stärka barnets rättigheter, bland annat om att involvera kommuner och landsting i periodiska rapportering till barnrätts- kommittén. har arbete inom ramen för projektet dialog av- slutats genom en nationell konferens om olika arbetssätt med att sprida kunskap och erfaren- heter för att genomföra barnets rättigheter i praktiken. Kommuner och landsting spelar en viktig roll för att tillgodose barnets rättigheter. Länsstyrel- sen i har därför fått i uppdrag att i samverkan med övriga länsstyrelser och i sam- råd med bl.a. lämna förslag på hur länsstyrelserna skulle kunna utgöra en regional stödstruktur för att barnets rättigheter ska tillgodoses på lokal och regional nivå. På det internationella planet initierade den förra regeringen en process för ett globalt strate- giskt erfarenhetsutbyte på regeringsnivå om skydd mot barnaga genom lagstiftning och för- äldrastöd. Med anledning av och 35-års jubileum för den svenska lagstiftningen mot barnaga anordnades en första högnivåkonferens i . Regeringsrepresentanter från 24 länder och fyra världsdelar utbytte erfarenheter om framgångsrika arbetssätt och utmaningar när det gäller att skydda barn mot aga. Erfarenhets- utbytet ska fortsätta – den österrikiska rege- ringen har beslutat att följa upp konferensen i med ett liknande evenemang i 2016. Uppföljning av hur lagstiftningen och dess tillämpning överensstämmer med barnets rättigheter Barnrättsperspektivet i socialtjänstlagen har stärkts genom att barnets bästa ska vara avgö- rande vid beslut och andra åtgärder som rör vård- eller behandlingsinsatser. Barnet ska ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör barnet. En utredare har fått i uppdrag att göra en översyn av bestämmelserna i lagen 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) samt analysera behovet av för- ändringar och förtydliganden av regelverket i syfte att stärka barnrättsperspektivet och rätts- säkerheten för barn och unga upp till . har barn som vistas i landet utan tillstånd rätt till utbildning enligt skollagen och rätt till hälso- och sjukvård. Vidare har bestämmelsen i utlänningslagen om uppe- hållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter setts över (prop. 2013/14:216). I syfte att stärka barnrättsperspektivet har begreppet synnerligen ömmande omständigheter ändrats till särskilt ömmande när det gäller barn som söker uppehållstillstånd. Ändringarna trädde i kraft . Bättre kunskap om barnets uppväxtvillkor och om barnets egna åsikter Sex nya indikatorer har tillkommit 2013 för uppföljningssystemet 18. Ett flertal indi- katorer i uppföljningssystemet kan delas upp utifrån olika bakgrundsfaktorer, till exempel kön eller socioekonomisk bakgrund. Sammantaget visar uppföljningssystemet att de allra flesta barn och ungdomar växer upp under goda levnadsvillkor. har den ekonomiska situationen förbättrats realt för de flesta barnhushållen. Nästan 9 av 10 barn går ut med gymnasiebehörighet. Likaså känner sig de allra flesta barn trygga i skolan. SCB har på uppdrag av genomfört en undersökning med syftet att få en bild av hur vardagen ser ut för barn vars föräldrar inte lever ihop. Undersökningen visar att av barnen med särlevande föräldrar bor växelvis, alltså ungefär lika mycket hos sin var- dera föräldern. Det som mest påverkar beslutet om hur barn till särlevande föräldrar ska bo är att båda föräldrarna vill träffa eller ha nära till bar- net. Andra vanliga skäl är att barnet ska kunna bo kvar i samma område och ha nära till förskola eller skola. Att barnen bor växelvis är enligt undersökningen vanligare om föräldrarna är födda i och om båda föräldrarna har hög utbildningsnivå och höga inkomster. Sambanden mellan socioekonomiska faktorer och växelvist boende tycks generellt sett vara starkare för män. har uppmärksammat omständigheten att barn och unga med erfaren- heter av psykisk ohälsa saknar information om 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 det stöd och den vård som erbjuds. Myndig- heten har också signalerat bristande doku- mentation av tvångsvårdsåtgärder i fall där patienterna varit under , något som är problematiskt ur ett barnrättsperspektiv. Att komma till tals ger barnen möjligheter till delaktighet och inflytande. Utöver de ändringar i lagstiftningen som redovisats ovan har flera uppdrag till relevanta myndigheter syftet att ta fram och sprida metoder för delaktighet och ökat inflytande för barn. har rapporterat sitt uppdrag att inhämta barns och ungas åsikter och erfarenheter av kränkande behandling och trakasserier. De barn Barn- ombudsmannen har träffat berättade om många olika former av kränkningar och trakasserier, inklusive om våld, bl.a. i skolan. Barnombuds- mannen har även haft i uppdrag att vidare- utveckla metoder för att inhämta åsikter från barn och unga med funktionsnedsättning. Myn- digheten för delaktighet har haft förra regering- ens uppdrag att undersöka och sammanställa hur barn och unga med funktionsnedsättning som lever med många myndighetskontakter upplever sin situation och det stöd de får. I rapporten ”Barn äger” redovisar myndigheten att det finns ett behov av ökat stöd till barn med funktions- nedsättningar. I regleringsbrevet fick i uppdrag att kartlägga i vilken utsträckning barn kommer till tals i familjerätts- liga utredningar om vårdnad, boende och um- gänge inom samt på vilket sätt och när detta sker. fick också ett uppdrag att ta fram en modell för att lyssna på barn i familjehem samt tillämpa modellen i en pilotundersökning. har dessutom uppdraget att på nationell nivå följa upp de be- stämmelser i socialtjänstlagen och lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) som trädde i kraft . Socialsty- relsen ska redovisa uppdraget . Uppmärksamma socialt och ekonomiskt utsatta barn Barn har rätt till den levnadsstandard som krävs för barnets fysiska, psykiska och sociala ut- veckling. Föräldrarna eller andra som är ansva- riga för barnet har huvudansvaret för att säker- ställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för Det offentliga ska vid behov ge stöd för det uppdraget. har den disponibla in- komsten i reala termer i princip ökat för samtliga barnhushållstyper som andelen som fått det relativt sämre ökat något. Risken för låg ekonomisk standard ökar om föräldrar är ensam- stående, lågutbildade, yngre, utrikes födda och bland dessa alldeles särskilt vad gäller de som bott i i mindre än . För att öka möjligheterna för föräldrarna att nå enighet i frågor som rör barnets försörjning har de kommunala samarbetssamtalen utvidgats till att även omfatta dessa frågor (prop. 2012/13:189). Lagändringen trädde i kraft . har getts i uppdrag att ta fram utbildningsmaterial till de kommunala samtalsledarna samt att sprida information om samarbetssamtalen till allmänheten. Flera kommuner har tagit fram kommunala handlingsplaner mot ekonomisk utsatthet bland barn. Detta arbete ligger i linje med strategin för att stärka barns rättigheter. Länsstyrelserna i och har fått i uppdrag att genom en försöksverksamhet anpassad till de lokala förhållandena stödja kommunerna i framtagandet av sådana planer. I uppdraget ingår även att komma med förslag om hur kommu- nernas arbete i dessa frågor även framöver kan stöttas från regional nivå. Stärkt skydd mot våld, övergrepp och exploatering I skrivelsen Åtgärder för att stärka barnets rättig- heter och uppväxtvillkor i (skr. 2013/14:91) presenterades en handlingsplan för skydd av barn mot människohandel, exploate- ring och sexuella övergrepp. I handlingsplanen redovisas en sammanfattning av de mest rele- vanta åtgärderna under i huvudsak perioden –2013 samt nya åtgärder –2015. De angelägna områdena för det framtida arbetet är ökat skydd och stöd till utsatta flickor och poj- kar, ökad kunskap och information om barnets rättigheter riktad till barn, deras vårdnadshavare och allmänheten samt metodstöd till yrkesverk- samma som möter barn i sitt arbete. ratificerade 2013 kon- vention mot sexuella övergrepp och sexuell exploatering av barn, den s.k. Lanzarotekon- ventionen och har vidtagit de lagändringar som var nödvändiga inför ratificeringen. Europeiska kommissionen har fattat beslut om att det inom EU ska finnas ett gemensamt journummer för försvunna barn, 116 000. Syftet med journumret för försvunna barn är att det dygnet runt ska gå att ringa ett och samma nummer oavsett i vilket EU- land man befinner sig i. SOS Alarm har genom ett tillägg i Alarme- ringsavtalet fått uppdraget att dygnet runt ta emot samtal om försvunna barn och vidare- befordra dem till ansvariga myndigheter och där så är möjligt stödja utredningsarbetet. Det nya journumret verkar i nära anknytning till nödnumret 112. har journumret tagit emot drygt 900 anrop av vilka drygt 200 har registrerats som ärenden. har i uppdrag att göra en ut- lysning bland statliga universitet och högskolor i och föreslå för regeringen vilket lärosäte som bör få i uppdrag att vara ett nationellt cent- rum för kunskap om våld och andra övergrepp mot barn (dnr S2012/275). har prioriterat att bevaka, följa upp och driva på rättigheterna för barn och unga som har upplevt psykisk ohälsa och behö- ver stödinsatser. Resultatet av arbetet presente- rades i myndighetens årsrapport , Bryt tystnaden. Myndigheten har också bevakat och drivit på rättigheterna för barn och unga som är frihetsberövade och misstänkta för brott med utgångspunkt i årsrapporten , Från insidan. Affischen har spridits till samtliga polis- stationer och kriminalvårdsenheter. Barnrätts- dagarna 2013 om barns och ungas rätt till del- aktighet och inflytande som myndigheten anordnat i samarbete med Stiftelsen och vid hade drygt 850 deltagare. Antalet s.k. unika besökare på myndighetens särskilda webb- sidor för barn och unga och har ökat markant. Årsrapporten har anpassats för målgruppen barn och unga och presenterats separat på webbplatsen. Myndigheten har uppmärksammat den förra regeringen på bl.a. frågor där svensk lagstiftning bör ses över för att säkerställa barnets rättigheter i arrest och häkte. I regleringsbrevet fick Kriminalvården ett återapporteringskrav om att särskilt redovisa 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 omfattningen av isoleringsbrytande åtgärder för unga häktade med respektive utan restriktioner. fick i regleringsbrevet ett återrapporteringskrav om att redovisa omfattningen av restriktioner och i vilken utsträckning åklagare fattar beslut om att unga häktade ska ges tillstånd att ha kontakt med närstående och andra . Mot bakgrund av årsrapporte- ring ska det av myndighetens redovisning sär- skilt framgå vilka åtgärder som har vidtagits för unga. De flesta barn som lever i växer upp under goda förhållanden. Det finns dock barn vars uppväxtvillkor måste förbättras. Det handlar exempelvis om barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer, och som därmed löper högre risk för den sociala utsatthet som ofta är nära sammankopplad med låg ekonomisk standard. Staten och kommunerna är skyldiga att bistå föräldrarna i deras uppgift att säkerställa den levnadsstandard som krävs för barnets utveck- ling. Arbetet för att förebygga och minska den ekonomiska och sociala utsattheten hos barn är något som därför kräver insatser inom ett flertal olika politikområden. Den fortsatta utvecklingen av uppföljnings- systemet 18 är ett viktigt arbete för att få en förbättrad kunskap om flickors och pojkars lev- nadsvillkor för beslutsfattare på alla nivåer. I myndigheternas, kommunernas och lands- tingens såväl övergripande strategiska arbete som konkreta insatser är det dock viktigt att ta hän- syn till att barn är unika individer och att deras situation och behov av stöd kan se olika ut bero- ende på bl.a. kön, ålder och funktionsnedsätt- ning. ska vara ett av de allra bästa länderna att växa upp i. Varje flicka och pojke ska, oavsett bakgrund eller funktionsförmåga, kunna känna sig trygg och ges de bästa förutsättningarna för att utveckla sin potential, att växa som en fritt tänkande människa och kunna delta på egna villkor i samhällsutvecklingen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 förbättra uppväxtvillkoren för varje barn, inklu- sive genom att bekämpa de faror och risker som miljöförstöringen innebär. Rättigheterna och livsvillkoren för barn i ska uppfylla de krav som och andra interna- överenskommelser innebär när det gäller barn. Regeringen vill också gå vidare med att göra till lag. Inom barnrättspolitiken initieras och samord- nas processer för att intentionerna och bestäm- melser i ska genomsyra alla delar av regeringens politik och prägla alla sam- hällsområden som berör barn. För det krävs det både ett långsiktigt och strategiskt arbete men också särskilda punktinsatser inom väldefinie- rade verksamhetsområden, riktade mot specifika målgrupper och med tydliga målsättningar. Rele- vanta insatser kan ske inom flera olika politik- områden, exempelvis inom hälsovårdspolitiken, folkhälsopolitiken, miljöpolitiken och utbild- ningspolitiken. Regeringen är angelägen om att vara upp- märksam på nya företeelser som kan påverka barnets livsvillkor negativt för att vid behov be- möta dem med effektiva åtgärder. Det krävs därför en ständig dialog inte bara med det offentliga , kommuner och landsting, utan också med det civila samhället, den privata sektorn och inte minst med barn och unga. Regeringen avser att särskilt lyfta fram bl.a. följande områden: –Strategiskt angreppssätt på nationell, regional, lokal samt EU- och övrig inter- nationell nivå för att tillförsäkra barn deras rättigheter. –Uppmärksamma barns och ungas egna åsikter, fortsätta lyssna på barn själva. –Skydd av barn mot exploatering, våld och övergrepp. –Stöd och skydd för socialt och ekonomiskt utsatta barn. Strategiskt angreppssätt på nationell, regional, lokal och EU-nivå samt övrig internationell nivå Det långsiktiga arbetet för att tillförsäkra barn de bästa möjliga uppväxtvillkoren grundas i den nationella Strategin för att stärka barnets rättig- heter i (prop. 2009/10:232). Regeringen vill påbörja arbetet med göra till svensk lag. ska resultatet av den pågående utredningen av hur tillämpningen av lagar och andra föreskrifter överensstämmer med barnets rättigheter enligt (S2013:08) användas. Utreda- ren ska lämna sitt betänkande till regeringen . Regeringen avser att återkomma i frågan. Regeringen kommer att föra en dialog med barnrättskommittén inom ramen för gransk- ningen av femte periodiska rapport om genomförandet av . Efter granskningen ska kommitténs rekommenda- tioner behandlas inom och i dialog med berörda statliga myndigheter, kom- muner och landsting. Dialogen med den lokala och regionala för- valtningen är viktig. Det är i kommuner och landsting som de flesta verksamheter som rör barn finns. Det är också där beslut fattas med direkt inverkan på barns, flickors såväl som poj- kars, vardag och deras livssituation. Utgångspunkten för alla offentliga aktörer som arbetar med barnfrågor är aktuell kunskap om barns levnadsvillkor. Uppföljningssystemet 18 har en strategisk betydelse för besluts- fattare på nationell, regional och lokal nivå. 18 visar statistik och information som gör det möjligt att följa hur genomförandet av barnkon- ventionen utvecklas såväl på nationell som på regional och lokal nivå. Regeringen anser att indikatorerna även i fortsättningen behöver för- bättras för att få en så heltäckande bild av barns levnadsvillkor som möjligt, såväl på nationell som på lokal nivå. EU är en viktig arena för arbetet med att främja barnets rättigheter. ska arbeta aktivt för konkreta åtgärder inom unionen med utgångspunkt i Lissabonfördraget, enligt vilket skyddet av barnets rättigheter är ett av unionens huvudmål. Regeringen ska bland annat fokusera på att tillsammans med andra medlemsstater bekämpa barnets utsatthet för sexuella över- grepp och exploatering i samband med turism och resande, den s.k. ”barnsexturismen”. kommer även i övrigt att arbeta aktivt för att lyfta upp barns rättigheter på den politiska agen- dan inom EU. Barnrättsperspektivet ska vara utgångspunk- ten även i regeringens övriga internationella arbete. Samarbete ska ske med internationella organisationer så som FN, och för olika initiativ och insatser för att främja barnets rättigheter. kommer även att fortsätta med strate- giska bidrag och insatser med fokus bl.a. på att flera länder ska införa ett lagstadgat förbud mot barnaga. Den förra regeringen anordnade en internationell konferens om skydd av barn mot kroppslig bestraffning. Både lagstift- ning och föräldrastöd lyftes fram som viktiga insatser för att motverka aga. Konferensen har blivit startskottet för en internationell process av dialog, erfarenhetsutbyte och samarbete för att öka skyddet mot barnaga. och har meddelat att de vill anordna följdkonferenser respektive 2018. Det är viktigt att följa och stödja utvecklingen av denna process. Uppmärksamma barns och ungas egna åsikter En viktig kunskapskälla beträffande flickors och pojkars livsvillkor är deras egna synpunkter. Att lyssna till barn är en förutsättning för att få veta hur de upplever sin situation och, utifrån den kunskapen, överväga eventuella behov av åtgär- der. Alla barn, oavsett kön, ålder, funktionsför- måga och annan bakgrund, ska ges förutsätt- ningar att få komma till tals och uttrycka sina egna åsikter. Barn har olika möjligheter att komma till tals och vissa situationer kan leda till särskild utsatt- het för barn. Det kan t.ex. handla om ekonomisk eller social utsatthet, förekomst av missbruk eller psykisk ohälsa i familjen. För att förbättra barns möjligheter att höras krävs bland annat utbildningsinsatser riktade till berörda professionella och beslutsfattare. Barn- ombudsmannens har utvecklat metoden Unga Direkt för att föra en dialog med barn och unga på deras egna villkor. Det är vik- tigt att myndigheten fortsätter arbetet med att sprida denna metod till andra berörda offentliga aktörer. Att barn ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem är avgörande för arbetet med att stärka barnets rättigheter. Skydd av barn mot exploatering, våld och övergrepp Inget barn i ska utsättas för människo- handel, exploatering eller sexuella övergrepp. Skydd mot våld och övergrepp är en grund- läggande förutsättning för barns trygghet, tillit 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 och välbefinnande liksom för den personliga utvecklingen. Åtgärderna i handlingsplanen för skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp för perioden –2015 (skr. 2013/14:91) ska kontinuerligt följas upp. En uppdatering av handlingsplanen för perioden –2018 bör innebära förnyade insatser för skydd av barn. Stöd och skydd för barn i utsatta situationer Det krävs ett strategiskt arbete från såväl riksdag och regering, som kommuner och landsting för att minska risken att barn hamnar i en ekono- miskt utsatt situation. Det är särskilt viktigt att säkerställa att varje barn har de förutsättningar som krävs för att leva ett tryggt och bra liv. Barn och ungdomar har rätt till en aktiv fritid oavsett bakgrund. Regeringen föreslår att fri- tidspengen ska avskaffas fr.o.m. . Det är viktigt att det stöd som ges bygger på den svenska modellen med generell social välfärd och inte är ett riktat stöd som riskerar att vara utpekande. Enligt regeringens mening är den utformning som fritidspengen har inte för- enlig med intentioner om den enskildes ansvar, självbestämmande och integri- tet.