prop · H103148 · 2014-03-18 00:00:00 — Första stycket ändras på så sätt att hänvisningen till 24 § andra stycket 2 ersätts av en hänvisning till 27 § andra stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 9. 7 § En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har grundläggande kunskaper i språket. En elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna ska erbjudas modersmålsundervisning i elevens nationella minoritetsspråk. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som ska erbjudas modersmålsundervisning i specialskolan. Ändringen i andra stycket motsvarar ändringen i 10 kap. 7 § andra stycket och kommenteras i anslutning till den bestämmelsen. Paragrafen behandlas i avsnitt 7. 16 § Betyg ska sättas 1.i slutet av varje termin från och med årskurs 7 till och med höstterminen i årskurs 10 i alla ämnen, utom språkval, som eleven har fått undervisning i under terminen och som inte har avslutats, 2.i slutet av varje termin från och med årskurs 8 till och med höstterminen i årskurs 10 i språkval, om eleven har fått undervisning i ämnet under terminen och det inte har avslutats, och 3.när ett ämne har avslutats. I paragrafen regleras när betygssättning ska ske i specialskolan. Ändringarna i första och andra punkten motsvarar ändringarna i 10 kap. 16 § 1 och 2. Paragrafen behandlas i avsnitt 8. 7 § En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har grundläggande kunskaper i språket. En elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna ska erbjudas modersmålsundervisning i elevens nationella minoritetsspråk. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som ska erbjudas modersmålsundervisning i sameskolan. Ändringen i andra stycket motsvarar ändringen i 10 kap. 7 § andra stycket och kommenteras i anslutning till den bestämmelsen. Paragrafen behandlas i avsnitt 7. 17 § Betyg ska sättas i slutet av varje termin i årskurs 6 i de ämnen som eleven fått undervisning i under terminen. I paragrafen regleras när betygssättning ska ske i sameskolan. Ändringen motsvarar i huvudsak ändringarna i 10 kap. 16 § och innebär ett förtydligande av att betyg endast ska sättas i ett ämne om eleven har fått undervisning i ämnet under terminen. Paragrafen behandlas i avsnitt 8. 19 § En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har goda kunskaper i språket. En elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna ska erbjudas modersmålsundervisning i elevens nationella minoritetsspråk om eleven har goda kunskaper i språket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som ska erbjudas modersmålsundervisning i gymnasieskolan. Ändringen i andra stycket innebär att kravet på att en vårdnadshavare ska ha språket som modersmål tas bort för elever som hör till någon av de nationella minoriteterna. Det krav för modersmålsundervisning i minoritetsspråk som återstår är att eleven har goda kunskaper i språket. Regeringen behandlar frågan om vad som krävs för att tillhöra en nationell minoritet i avsnitt 7.2. Paragrafen behandlas i avsnitt 7. 19§ En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har goda kunskaper i språket. En elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna ska erbjudas modersmålsundervisning i elevens nationella minoritetsspråk om eleven har goda kunskaper i språket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som ska erbjudas moders- målsundervisning i gymnasiesärskolan. Ändringen i andra stycket motsvarar ändringen i 15 kap. 19 § andra stycket och kommenteras i anslutning till den bestämmelsen. Paragrafen behandlas i avsnitt 7. 2013/14:148 13.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) 24 § Trots bestämmelserna om huvudmän i den nya skollagen får ett landsting vara huvudman för grundskola för elever med autism eller autismliknande tillstånd och för grundsärskola, om bedrev obligatorisk särskola vid utgången av . Inspektionen för vård och omsorg utövar tillsyn över elevhemsboende vid utbildning som avses i första stycket. I paragrafen finns bestämmelser om att ett landsting får vara huvudman för vissa skolformer som annars endast en kommun kan vara offentlig huvudman för enligt skollagens bestämmelser om huvudmän inom skolväsendet. Ändringen i första stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag och innebär att ett landsting som bedrev utbildning i den obligatoriska särskolan vid utgången av , utöver grundsärskola, även får anordna grundskola för elever med autism eller autismliknande tillstånd. Med stöd av äldre övergångsbestämmelser till den ändring skollag, varigenom huvudmannaskapet för särskolan övergick från landstingen till kommunerna, kunde vissa landsting fortsätta att vara huvudman för utbildning i särskolan (se SFS 1992:598). Enligt skollag omfattade särskolan obligatorisk särskola och gymnasiesärskola (6 kap. 3 §). Det enda landsting som vid utgången av fortfarande var huvudman för obligatorisk särskola var , som bedrev särskola vid i . Genom ändringen införs en möjlighet för barn med autism eller autismliknande tillstånd som faller utanför målgruppen för grundsärskolan att gå i vid . Ändringen innebär vidare att ett landsting inte längre har rätt att med stöd av denna bestämmelse anordna gymnasiesärskola vid denna skola. har dock fortfarande möjlighet att efter överenskommelse med en kommun anordna utbildning i gymnasiesärskolan på nationella och individuella program. Paragrafen behandlas i avsnitt 10. 26 § När ett landsting bedriver utbildning med stöd av 24 eller 25 § ska de bestämmelser i den nya skollagen och denna lag som gäller för en offentlig huvudman för utbildning i den aktuella skolformen tillämpas på . ska för utbildning i grundskola eller grundsärskola även tillämpa 7 kap. 22 § i den nya skollagen på samma sätt som en enskild huvudman. I paragrafen anges vilka bestämmelser i skollagen och lagen om införande av skollagen som ska tillämpas när ett landsting bedriver utbildning med stöd av 24 och 25 §§. Ändringen i första meningen är ett förtydligande av att när ett landsting bedriver utbildning med stöd av 24 eller 25 § ska samma bestämmelser gälla som när andra offentliga huvudmän anordnar utbildning inom den aktuella skolformen. har t.ex. samma rätt till ersättning från elevernas hemkommuner som en huvudman har enligt bestämmelserna om interkommunal ersättning i och grundsärskolan (10 kap. 34 § och 11 kap. 33 § skollagen). görs en följdändring på grund av ändringen i 24 §. ska tillämpa 7 kap. 22 § skollagen på samma sätt som en Prop. 2013/14:148 enskild huvudman, när det anordnar grundskoleutbildning. bestämmelsen anges bl.a. att när en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en fristående skola eller utan giltig orsak är frånvarande i betydande utsträckning från obligatoriska inslag ska huvudmannen lämna uppgift om detta till hemkommunen. Paragrafen behandlas i avsnitt 10. 33 § I fråga om lärare eller förskollärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skolväsendet och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före tillämpas för anställningen 2 kap. 3 § första och andra styckena eller 2 a kap. 3 § andra stycket skollag i stället för 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till utgången av eller, när det gäller undervisning i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till utgången av . Lärare som saknar legitimation för att besluta om betyg enligt 3 kap. 16 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före är för anställningen behöriga att besluta om betyg, dock längst till utgången av eller, när det gäller betyg i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till utgången av . Första stycket gäller inte lärare och förskollärare som avses i 2 kap. 17 § i den nya skollagen och som före har ingått avtal om anställning för att bedriva sådan undervisning som avses i samma paragraf. I fråga om en lärare som avses i 2 kap. 17 § första stycket 1 eller 2 i den nya skollagen gäller detta dock bara om han eller hon uppfyller de krav som anges där. Andra stycket gäller inte lärare som har ingått avtal om anställning utan tidsbegränsning före för att bedriva sådan undervisning som avses i 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket i den nya skollagen. Paragrafen innehåller övergångsbestämmelser för lärare och förskollärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skolväsendet. Av 3 § framgår att med uttrycket den nya skollagen avses skollagen (2010:800). Av tredje stycket framgår att paragrafens första stycke, under vissa förutsättningar, inte gäller lärare som avses i 2 kap. 17 § i den nya skollagen. Den sistnämnda paragrafen innehåller bestämmelser som innebär att den som inte är legitimerad och behörig för undervisningen enligt 2 kap. 13 § i den nya skollagen ändå får bedriva viss undervisning. I denna proposition föreslås ändringar i 2 kap. 17 § som innebär att den som undervisar i fristående fritidshem och fristående förskolor med särskild pedagogisk inriktning ska undantas från kraven på legitimation och behörighet. Vidare föreslås att paragrafen utformas på ett annorlunda sätt . I konsekvens med detta ändras första meningen i tredje stycket i den här aktuella paragrafen, så att inte bara lärare utan även förskollärare som avses i 2 kap. 17 § i den nya skollagen omfattas av undantaget från första stycket. Vidare ändras hänvisningarna till bestämmelserna i 2 kap. 17 § i andra meningen, så att de överensstämmer med den nya utformningen av den paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5. Sammanfattning av departementspromemorian Vissa skollagsfrågor – Del 1 (U2013/6278/S) Promemorian innehåller förslag till ett antal ändringar i skollagen (2010:800) och i skolförordningen (2011:185). Nedan sammanfattas de föreslagna ändringarna i den ordning de redovisas i promemorian. Det ska förtydligas i skollagen att kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Det ska också förtydligas i lagen att även rektorn och förskolechefen, inom sina givna ramar, har ansvar för att fördela resurser efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Förskollärare i fristående förskolor med waldorfpedagogisk inriktning ska undantas från skollagens krav på legitimation och behörighet. Trots att dessa förskollärare inte är behöriga eller har legitimation ska de således få bedriva och ansvara för undervisning samt få anställas i skolväsendet utan tidsbegränsning. I regeringens proposition Vissa skolfrågor (prop. 2012/13:187) föreslås att lärare som saknar legitimation och behörighet ska få bedriva och ansvara för undervisning i fritidshem samt anställas utan tidsbegränsning om de har viss utbildning. I promemorian föreslås att lärare i fritidshem med enskild huvudman ska undantas från de i propositionen föreslagna utbildningskraven, om verksamheten har waldorfpedagogisk inriktning. Skolans kompensatoriska uppdrag ska förtydligas genom att det i skollagen ska anges att elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att nå kunskapskraven, ska ges stöd i syfte att så långt som möjligt motverka konsekvenserna av funktionsnedsättningen. Det ska bli möjligt för huvudmän att använda tester och prov för antagning eller urval till förskoleklassen och årskurs 1–3 i . Användandet ska begränsas till utbildningar som kräver särskilda färdigheter i musik och får inte utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en viss skolenhet eller i den elevgrupp eleven tillhör. Elever som med stöd av sådana tester tagits in i förskoleklass ska inte få testas på nytt inför årskurs 1. Reglerna ska få innebära att elevers rätt till placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts. I likhet med vad som gäller från och med årskurs 4 i ska det krävas särskilda skäl med hänsyn till utbildningens innehåll och inriktning för att huvudmannen ska få anordna tester och prov. ska fatta beslut efter ansökan från huvudmannen. Kraven på att en vårdnadshavare till en elev som hör till någon av de nationella minoriteterna har det aktuella språket som modersmål samt att en sådan elev har grundläggande kunskaper i språket ska inte längre gälla som förutsättning för rätt till modersmålsundervisning i ett minoritetsspråk i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. I gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska kravet på att en vårdnadshavare har det aktuella språket som modersmål inte längre gälla som förutsättning för rätt till modersmålsundervisning för elever som hör till någon av de nationella minoriteterna. Det ska förtydligas i skollagen att betyg i ett ämne som inte har avslutats ska sättas om eleven har fått undervisning i ämnet den aktuella terminen. Det innebär att betyg inte ska sättas i ämnen som eleven inte fått undervisning i, t.ex. på grund av att det inte ges undervisning i ämnet under samtliga terminer eller att eleven har anpassad studiegång. Två paragrafhänvisningar i bestämmelserna om interkommunal ersättning för elever i och grundsärskolan ska justeras så att de aktuella bestämmelserna om interkommunal ersättning motsvarar vad som gällde för enligt skollag (1985:1100). Förslagen bedöms medföra kostnader för kommunerna om . Lagändringarna om modersmålsundervisning för elever som tillhör de nationella minoriteterna ska träda i kraft . Övriga lag- och förordningsändringar ska träda i kraft . Lagförslag i departementspromemorian (U2013/6278/S) Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 2 kap. 1, 10, 17 och 20 §§, 3 kap. 3 §, 9 kap. 6 och 18 §§, 10 kap. 7, 9, 16 och 34 §§, 11 kap. 10, 19 och 33 §§, 12 kap. 7 och 16 §§, 13 kap. 7 och 17 §§, 15 kap. 19 § samt 18 kap. 19 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 2 kap. 8 a §, samt närmast före 2 kap. 8 a § en ny rubrik av följande lydelse. 1 §1 I detta kapitel finns bestämmelser om –huvudmän inom skolväsendet (2–8 §§), –kommunens resursfördelning (8 a §), –ledningen av utbildningen (9–12 §§), –lärare och förskollärare (13–23 §§), –elevhälsa (25–28 §§), –studie- och yrkesvägledning (29 och 30 §§), –registerkontroll av personal (31–33 §§), –kompetensutveckling (34 §), och –lokaler och utrustning och tillgång till skolbibliotek (35 och 36 §§). Kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn och förskolechefen beslutar om sin enhets inre organisation och fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller andra författningar. 1Senaste lydelse 2013:530. 2Senaste lydelse 2010:800. Rektorn och förskolechefen beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar inom givna ramar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn och förskolechefen fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller andra författningar. Rektorn och förskolechefen får uppdra åt en anställd eller en uppdragstagare vid förskole- eller skolenheten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter och besluta i frågor som avses i första stycket, om inte annat anges. 2012/13:187 – Vissa skolfrågor Lärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva 1.annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning, 2.undervisning i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning, 3.undervisning i fritidshem. Lärare som avses i första stycket 1 ska för att få undervisa ha en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen och ha kompetens att undervisa på det främmande språket. Lärare som avses i första Lärare som avses i första stycket 3 ska för att få undervisa stycket 3 ska för att få undervisa ha en svensk eller utländsk hög- ha en svensk eller utländsk hög- skoleutbildning som är avsedd för skoleutbildning som är avsedd för inte i fritidshem med särskild Förskollärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva undervisning i fristående förskolor med särskild pedagogisk inrikt- Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet språk som avses i första stycket 1 inriktningar som avses i första stycket 1 och 2. inriktningar som avses i första stycket 2 samt tredje och fjärde Endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Den som inte har legitimation som lärare får dock anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, om han eller hon ska undervisa i modersmål eller i ett yrkesämne i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå, eller individuella kurser eller orienterings- kurser i vuxenutbildning. Detta gäller bara om 1. det saknas sökande som har legitimation, 2. den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen, och 3. det finns särskilda skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som ska bedriva undervisning som avses i 17 § får anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som ska bedriva undervisning som avses i 17 § får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Alla barn och elever ska ges den Alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som lätt når de kunskaps- Elever som lätt når de kunskaps- krav som minst ska uppnås ska ges krav som minst ska uppnås ska ges ledning och stimulans för att ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskaps- kunna nå längre i sin kunskaps- Elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att nå kunskapskraven ska ges stöd i syfte att så långt som möjligt Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning eller urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får med- 3Senaste lydelse 2010:800. 4Senaste lydelse 2010:800. dela föreskrifter som innebär undantag från första stycket om det finns särskilda skäl. Sådana föreskrifter får innebära att bestämmelsen i 15 § första stycket om en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts. Om det inte finns plats för alla sökande till en skolenhet med förskoleklass, ska urvalet göras på de grunder som godkänner. Om det inte finns plats för alla sökande till en skolenhet med förskoleklass, ska urvalet göras på de grunder som godkänner, om inte annat följer av föreskrifter som meddelats med stöd av 6 § andra stycket. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har grundläggande kunskaper i språket. erbjudas även om språket inte är erbjudas även om villkoren i första elevens dagliga umgängesspråk i stycket inte är uppfyllda. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning eller urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter som innebär meddela föreskrifter som innebär undantag från första stycket för undantag från första stycket för utbildning från och med årskurs 7 utbildning från och med årskurs 7 5Senaste lydelse 2010:800. 6Senaste lydelse 2010:800. 7Senaste lydelse 2010:800. 2013/14:148 även för utbildning från och med Bilaga 2 årskurs 4. Sådana föreskrifter får innebära att bestämmelsen i 30 § första stycket om en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsido- 1.i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9 i alla ämnen, utom språkval, som inte har avslutats, 2.i slutet av varje termin från och med årskurs 7 till och med höstterminen i årskurs 9 i språkval, om ämnet inte har avslutats, och 3.när ett ämne har avslutats. även för utbildning från och med årskurs 1. Sådana föreskrifter får innebära att bestämmelsen i 30 § första stycket om en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts. 1.i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9 i alla ämnen, utom språkval, som eleven har fått undervisning i under terminen och som inte har avslutats, 2.i slutet av varje termin från och med årskurs 7 till och med höstterminen i årskurs 9 i språkval, om eleven har fått undervisning i ämnet under terminen och det inte har avslutats, samt En kommun som i sin grund- En kommun som i sin grund- skola har en elev från en annan skola har en elev från en annan kommun ska ersättas för sina kommun ska ersättas för sina grundar sig på 24, 25 eller 26 §. grundar sig på 25 eller 26 § eller 28 § andra stycket. Även i de fall som avses i 27 § ska hemkommunen betala ersättning till den mottagande kommunen. Om kommunerna i ett sådant fall inte kommer överens om annat, ska ersättningen bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och elevens behov efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Har en elev ett omfattande behov av särskilt stöd, behöver hemkommunen inte lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.