prop · H2031d15 · 2014-10-23 00:00:00 — Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har inom ramen för ett uppdrag att förebygga sexuell exploatering vid internet genomfört en uppdragsutbildning i samarbete med om Unga, sex och internet. och Sexualmedicin (CASM), vid som tar emot personer som utövar eller riskerar att utöva sexuellt våld beviljades 2011 ett bidrag för att utveckla en nationell stopptelefon mot sexuellt våld (PrevenTell) och kartlägga lokala verksamheter inom området samt för att utveckla och kvalitetssäkra de behandlingsmetoder som används av CASM (U2011/2248/JÄM). Enligt en rapport tar PrevenTell emot omkring 20 samtal . Hälften av dem som ringer väljer att söka vård. CASM har även ett stort antal besökare på sin hemsida. Sammantaget visar rapporten att PrevenTell lyckats nå personer med självidentifierat riskbeteende. Uppdraget ska slutredovisas . Stärkt förebyggande arbete samt skydd av och stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld har haft i uppdrag att göra en samlad analys av insatsen skyddat boende för hotade personer. Inom ramen för uppdraget som redovisades har tagit fram en definition av begreppet skyddat boende samt utarbetat en modell för hur insatsen skyddat boende kan kvalitetsutvecklas. Utvärderingar visar att barn som bevittnar våld är särskilt sårbara och i behov av särskilt har haft i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser för att barn som har bevittnat våld och andra övergrepp i nära relationer i högre grad ska synliggöras i förundersökningar om sådana brott och därmed förbättra dessa barns möjligheter att få brottsskadeersättning samt annat stöd och skydd. ökade antalet ansökningar om ersättning till barn som bevittnat brott med , sannolikt som en konsekvens av utbildningsinsatser. Hedersrelaterat våld och förtryck inkl. äktenskap mot någons vilja –2014 har länsstyrelserna fördelat sammanlagt för stöd till insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck i länen. har det vid i funnits ett kompetensteam kopplat till uppdraget om stöd till och rehabilitering av unga som har placerats i familjehem eller hem för vård och boende (HVB) på grund av att de riskerar att bli, eller har blivit, gifta mot sin vilja eller utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck. Kompetensteamets uppgift är att bistå berörda myndigheter och organisationer med kunskap och kompetens på området. gav den förra regeringen en utredare i uppdrag att föreslå en samlad strategi för att nå målet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (dir. 2014:25). Inom ramen för uppdraget ska utredningen även utvärdera de insatser som genomförts i fråga om hedersrelaterat våld och förtryck under innevarande mandatperiod samt ge förslag utifrån tillkännagivande (rskr. 2013/14:166) att regeringen bör komma med konkreta förslag till långsiktiga och hållbara strukturer för det förebyggande arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget ska slutredovisas . I avvaktan på utredarens förslag har regeringen beslutat att förlänga kompetensteamets uppdrag (U2014/2666/UC). Insatser mot prostitution och människohandel Statskontoret, som fick i uppdrag att utvärdera i arbete mot prostitution och människohandel (U2013/6850/JÄM), konstaterar i sin rapport bl.a. att myndigheten till stor del har uppfyllt målet med sitt samordningsuppdrag, framför allt när det gäller samverkan på operativ Uppdraget har bidragit till att samverkan mellan myndigheter, organisationer och andra aktörer på området har utvecklats och stärkts. Statskontoret föreslår att i bör ges ett fortsatt uppdrag att agera som nationell samordnare, men att frågan om hur uppdraget långsiktigt ska utformas och vem som bör ges ansvaret för verksamheten bör utredas. i ska redovisa ett uppdrag om prostitutionens utveckling och omfattning i (U2013/6848/JÄM). Jämställdhetsintegrering är den huvudsakliga strategin för att uppnå de jämställdhetpolitiska målen. Jämställdhetsintegrering innebär att all verksamhet ska bedrivas med utgångspunkt från kunskap om kvinnors och mäns villkor och behov. De som vanligen ansvarar för beslutsprocessen ansvarar också för att processen genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Ett utvecklingsarbete bedrivs inom utifrån en strategi för arbetet med jämställdhetsintegrering (U2012/1388/JÄM). Strategin omfattar alla beslutsprocesser och slår fast att alla statsråd i regeringen ansvarar för jämställdhet inom sina politikområden. Det statsråd som har ett samordningsansvar för regeringens jämställdhetspolitik ansvarar också för samordning, stöd och uppföljning av arbetet med jämställdhetsintegrering. Målet för arbetet med jämställdhetsintegrering i är att regeringen ska ha bästa möjliga förutsättningar för att jämställdhet ska genomsyra regeringens politik. bedrivs ett utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter (U2013/377/JÄM). Syftet med programmet Jämställdhetsintegrering i myndigheter, JiM, är att stärka och vidareutveckla statliga myndigheters arbete med jämställdhetsintegrering. Lärdomarna från programmet ska spridas till andra relevanta myndigheter och bidra till utveckling av deras verksamheter. har i uppdrag att stödja myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering samt sprida lärande exempel till fler myndigheter via webbportalen Jämställ.nu (U2013/377/JÄM) som har utveck- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 lats till att vara en nationell plattform för jämställdhetsarbete, med verktyg, metoder, fakta och nyheter. I regleringsbrevet uppdrogs åt länsstyrelserna att ta fram strategier för sitt arbete med jämställdhetsintegrering för perioden – 2016 (S2011/9565/SFÖ m.fl.). har i uppdrag att stödja och samordna länsstyrelsernas strategiarbete . (U2013/2724/JÄM). Under det svenska ordförandeskapet i 2013 prioriterade bl.a. jämställdhet på arbetsmarknaden och inom utbildningsområdet. En konferens anordnades där en ny studie om ekonomiska effekter av deltidsarbete på individ- och samhällsnivå presenterades. På utbildningsområdet anordnades en konferens om jämställdhet i förskolor och skolor med utgångspunkt i en studie av situationen i . stod också värd för ett ministermöte som bl.a. behandlade vikten av nordiskt samarbete vid internationella arenor. I EU deltar aktivt i kommissionens högnivågrupp för jämställdhet, i den rådgivande kommittén och i förhandlingar i rådet om uppföljningen av handlingsplattformen från fjärde världskonferensen om kvinnor i . verkar också aktivt för att säkerställa jämställdhetsintegrering i övriga relevanta processer, t.ex. inom ramen för 2020. deltog i FN:s kvinnokommissions årliga möte . Huvudtemat för sessionen var utmaningar och framsteg för kvinnor och flickor vid genomförandet av FN:s millenniemål. Flera av och EU:s prioriteringar återspeglas i slutsatserna från mötet. Regeringen bedömer att de insatser som har genomförts under föregående mandatperioder har bidragit till att utveckla arbetet inom flera områden i jämställdhetspolitiken. Trots flera positiva insatser har dock jämställdhetsarbetet utvecklats för långsamt och mycket återstår att göra för att uppnå målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Löne- och inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män består. Den psykiska ohälsan bland unga kvinnor är ett växande problem och även det ett uttryck för bristande jämställdhet. Insatserna för att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i myndigheter, i regioner och i kommuner har varit viktiga, men bedrivits i för begränsad omfattning. Utmaningen framöver är att myndigheter och organisationer på den lokala, regionala och nationella nivån införlivar de kunskaper och metoder som har utvecklats i särskilda projekt, till att bli en del av den ordinarie verksamheten. Engagemang och arbete inom det civila samhällets organisationer är en betydelsefull förutsättning för att utveckla jämställdhetspolitiken och stimulera den politiska debatten. Den samlade kvinnorörelsen spelar en särskilt viktig roll för främjandet av en levande diskussion i samhället om jämställdhet och kvinnors rättigheter. Genomförandet av konferensen 2014 är ett gott exempel på detta. Arbetet för att påskynda utvecklingen mot jämställdhet i företagens styrelser och ledning måste intensifieras. Regeringen bedömer att genomförda satsningar för att förebygga och förhindra mäns våld mot kvinnor bör följas upp med en nationell strategi för arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor som ska syfta till att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i insatserna på området. är en feministisk regering. Hämmande könsroller och strukturer ska bekämpas. Målet är att kvinnor och män har samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhetspolitiken syftar till att flickor och pojkar, kvinnor och män ska ges förutsättningar att utvecklas utan att hindras av strukturer, fördomar och stereotypa föreställningar. På så sätt kan samhället och den enskilda människan nå sin fulla potential. Jämställdhetsarbetet ges en större tyngd i . fortsätter regeringen reformarbetet för att påskynda utvecklingen inom områden som är strategiskt viktiga för jämställdhetspolitiken. genomgång av politikområden bör göras utifrån arbetet med jämställdhetsintegrering. Mot bakgrund av erfarenheter från tidigare jämställdhetssatsningar är det en central uppgift att skapa långsiktighet och att säkerställa hållbarheten i de åtgärder som har genomförts. avser regeringen att utveckla långsiktiga, strukturella förutsättningar för genomförandet av jämställdhetspolitiken samt att fortsätta stödja särskilda jämställdhetsinsatser. Först när jämställdheten är en naturlig del av det ordinarie arbetet kommer långsiktigt bestående förändring att åstadkommas. Insatser för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck kommer fortsatt att ha hög prioritet. Jämställdhet i arbetslivet och näringslivet samt kvinnors och mäns, flickors och pojkars, rätt till utbildning på lika villkor är andra viktiga områden. överlämnades betänkandet Män och jämställdhet (SOU 2014:6) till regeringen. Betänkandet utgör ett kunskapsunderlag för förändring och utveckling av både jämställdhetspolitiken och andra politik-områden. En slutsats i betänkandet är att normer för maskulinitet påverkar individer och samhället och att detta behöver uppmärksammas i arbetet för jämställdhet i större utsträckning. Det handlar om effekten av manliga maktstrukturer i samhället men också om mäns riskbeteenden och sårbarhet. Dessutom finns tydliga hierarkier mellan olika grupper av män och i betänkandet betonas betydelsen av att uppmärksamma skilda förutsättningar som kommer sig av bl.a. socioekonomiska faktorer. Barns rätt till båda sina föräldrar måste stärkas. En ökning av mäns föräldraledighet kan leda till ett mer jämställt föräldraskap, och stärker mäns ansvar för och kontakt med sina barn. Utredningen visar att män som varit föräldralediga i mindre utsträckning genomgår vårdnadstvister. Det finns forskningsresultat som pekar på att uttag av föräldraledighet kan bidra till minskad dödlighet och positiva hälsoeffekter för män. Regeringens jämställdhetspolitik ligger väl i linje med Europeiska kommissionens strategi för jämställdhet 2010–2015. har, på uppdrag av Europeiska kommissionen, utarbetat Gender Equality Index. I indexet bedöms kvinnors och mäns villkor i medlemsländerna utifrån kategorier som arbete, pengar, kunskap, tid, makt och hälsa. Index 100 innebär att ett land är jämställt. har det bästa resultatet med 74,3 följt av och . Genomsnittet i EU ligger på 54. kommer utveckling av jämställdhetsintegrering som strategi vara en av de viktigaste prioriteringarna för jämställdhetspolitiken. För att förvalta kunskap från tidigare satsningar på jämställdhetsintegrering samt för att växla upp det arbete som har inletts kan det finnas behov av en effektivare styrning. Arbetet med jämställdhetsintegrering ska stärkas och utvecklas på alla departement och berörda myndigheter. Utredningen av utvecklingen mot jämställdhet samt jämställdhetspolitikens genomförande och effektivitet (dir. 2014:55) ska lämna sitt betänkande . Utredarens förslag kommer att ligga till grund för regeringens ställningstagande i fråga om jämställdhetspolitikens mål och genomförande. Webbportalen Jämställ.nu sprider goda exempel från det arbete som har bedrivits av myndigheter och organisationer på lokal, regional och central nivå. Webbportalen utgör ett viktigt verktyg i genomförandet av jämställdhetsintegrering. Regeringens strategi för jämställdhetsintegrering i löper ut (U2012/1388/JÄM). Genomförande och resultat ska utvärderas och ligga till grund för utformningen av det fortsatta arbetet. Departementens arbete med jämställdhets-integrering är centralt för genomförandet av jämställdhetspolitiken. Regeringen avser att även fortsättningsvis ge SCB i uppdrag att följa upp arbete. Jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter Myndigheterna bidrar till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen genom att integrera ett jämställdhetsperspektiv i relevanta delar av sina verksamheter. Regeringen kommer att förtydliga myndigheternas roll och ansvar i jämställdhetspolitikens genomförande samt följa upp de resultat som myndigheterna uppnår. Lärdomarna från Jämställdhetsintegrering i myndig- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 heterna, JiM, där arton pilomyndigheter har fått uppdrag att gå före och utveckla planering och genomförande av jämställdhetsintegrering, ska spridas till övriga myndigheter (U2013/377/JÄM), (U2013/7805/JÄM). Jämställdhetsintegrering på regional nivå Länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsinte- grering i länen är ett betydelsefullt stöd till de regionala aktörernas arbete med jämställdhet. Arbetet bedrivs utifrån de strategier för jämställdhetsintegreringsarbete som respektive länsstyrelse har tagit fram. Regeringen ser ett fortsatt behov av en samordnande aktör på regional nivå för att stödja genomförandet av länsstyrelsernas strategier. Jämställdhetsintegrering internationellt och i EU De mål som gäller för jämställdhetspolitiken i gäller också som mål för vad regeringen vill uppnå inom EU. kommer fortsatt att driva ett starkt jämställdhetsperspektiv i relevanta EU-processer, t.ex. inom ramen för den pågående halvtidsutvärderingen av arbetet med EU:s sysselsättnings- och tillväxtstrategi, 2020. Regeringen kommer också att verka aktivt för att jämställdhet och kvinnors egenmakt ska bli ett fristående mål i FN:s nya agenda för hållbar utveckling, liksom för att den ska jämställdhetsintegreras. En jämn fördelning av makt och inflytande Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Det gäller både formella politiska rättigheter och fördelningen av den makt som ligger utanför det som vanligen räknas till det demokratiska styrelseskicket. Arbetet för att uppnå detta mål genomsyrar många politikområden, som t.ex. socialpolitiken, utbildningspolitiken, regionalpolitiken, utrikespolitiken, kulturpolitiken och arbetsmarknadspolitiken. Regeringens arbete med diskriminerings- och demokratifrågor är också centralt när det gäller att uppfylla målet om en jämn fördelning av makt och inflytande. Män innehar i större utsträckning än kvinnor chefspositioner och dominerar också i börsbolagens styrelser och ledningsgrupper. Regeringen anser att det är angeläget att åstadkomma en 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 jämnare könsfördelning både i styrelser och på ledande befattningar. En förebild är staten som genom att ta sitt ägaransvar åstadkommit en jämn könsfördelning i de statliga helägda företagen, något som även andra ägare, liksom förtroendevalda i kommuner och landsting bör kunna åstadkomma. Regeringen avser att skynda på utvecklingen mot att börsbolagens styrelser består av kvinnor. Om inte detta mål är uppnått till 2016 avser regeringen att föreslå lagstiftning om kvotering i börsnoterade företag. I väntan på att målet uppfylls kommer en proposition att förberedas. På EU-nivå deltar i bl.a. förhandlingarna om ett direktiv om jämnare könsfördelning i börsbolagens styrelser. Förhandlingsarbetet drivs med beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Statligt stöd till jämställdhetsprojekt Civilsamhället spelar en viktig roll i att driva på utvecklingen för ett jämställt samhälle. Regeringen avser att även fortsättningsvis uppdra åt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor att fördela bidrag för projekt som bedrivs av organisationer som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Arbete och utbildning är grunden för kvinnors och mäns möjligheter att utvecklas och försörja sig. Trots ett mångårigt arbete för att stärka förutsättningarna för jämställdhet råder det fortfarande olika villkor för kvinnor och män för att komma ut, stanna kvar och utvecklas i arbetslivet samt att förena arbete och familj. Löne- och inkomstskillnader, ojämställda karriärmöjligheter, skillnader i sjukskrivningar och i användande av föräldrapenningdagar samt underrepresentation av kvinnor i ledande befattningar är till stor del uttryck för att kvinnors och mäns villkor i arbetslivet alltjämt skiljer sig åt. Ojämställdheten på arbets-marknaden och i arbetslivet får stora kon-sekvenser även efter arbetslivets slut, vilket resulterar i att kvinnor i genomsnitt får lägre pensioner än män. kommer regeringen att arbeta strategiskt för att närma sig målet om ekonomisk jämställdhet och för att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Löne- och inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. Ett angeläget steg är att återinföra kravet på årliga lönekartläggningar. Kvinnor och män ska ha samma sysselsättningsgrad. är kvinnors sysselsättningsgrad medan mäns är . Heltid ska vara norm på arbetsmarknaden och deltid ska vara en möjlighet. För att fler ska orka arbeta heltid behövs breda insatser som syftar till att förbättra särskilt kvinnors arbetsmiljö, kvinnors hälsa och kvinnors villkor i arbetslivet. Att stärka resurserna till arbetslivsforskningen utgör en av flera viktiga pusselbitar. Delegationen för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80) ska redovisa sitt uppdrag (tilläggsdirektiv 2014:71). Delegationens analyser och förslag kommer att ligga till grund för regeringens överväganden på området. har haft ett särskilt uppdrag om förebyggande insatser för kvinnors arbetsmiljö, som avslutas . Regeringen avser att förlänga och förstärka uppdraget . Se vidare utg.omr. 14, avsnitt 5.7.1. Jämställdhet i skolan och högskolan Utbildningspolitiken är central för jämställdhetsutvecklingen. Verksamheten i förskola, skola och högre utbildning har strategisk betydelse för kvinnors och mäns, flickors och pojkars, möjligheter att växa upp fria från begränsningar av könsstereotyper och fördomar. har haft en rad uppdrag (U2011/7067/S och U2012/3983/S) för att främja jämställdheten inom skolväsendet enligt skollagen (2010:800). Arbetet har bl.a. syftat till att ge förskolechefer, rektorer, förskollärare, lärare och fritidspedagoger ökad kunskap om hur undervisningen, sociala relationer och de arbetssätt som används i lärandet kan påverka flickors och pojkars resultat. Uppdraget ska slutredovisas . Obetalt hem- och omsorgsarbete Målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet innebär att kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Det obetalda arbetet omfattar omsorgen om barn, äldre och andra närstående samt hemarbetet. Föräldraförsäkringen, barn-omsor- gen och äldreomsorgen är därför strategiskt viktiga områden för jämställdhetspolitiken. Målet för den ekonomiska familjepolitiken föreslås i denna proposition få ett starkare jämställdhetsfokus, på så sätt att den ekonomiska familjepolitiken även ska bidra till ett jämställt föräldraskap, något som i sin tur är viktigt för att öka jämställdheten på arbetsmarknaden. Som ett steg mot ett jämställt uttag av föräldrapenning ska en tredje månad reserveras för vardera föräldern inom föräldrapenningen. Jämställdhetspolitiken ska vara anpassad till att alla familjer inte ser likadana ut. Regeringen vill även se över möjligheterna att underlätta för stjärnfamiljer att använda föräldraförsäkringen. Regeringen avser att avskaffa det kommunala vårdnadsbidraget (se vidare utg. omr. 12 avsnitt 3.6. Regeringen avser också att vidta åtgärder för att stärka kvaliteten i barn- och äldreomsorgen, för att åstadkomma en jämnare fördelning av det obetalda omsorgsarbetet, som till stor del utförs av kvinnor. Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer Att förebygga och motverka våld och andra former av övergrepp mot kvinnor har hög prioritet i regeringens jämställdhetsarbete. Mäns fysiska, sexuella och psykiska våld mot kvinnor är ett allvarligt hinder för jämställdhet och kvinnors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter. En utredare har fått i uppdrag att föreslå en samlad nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (dir. 2014:25). Strategin ska bidra till att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i insatserna på området. Utredningsuppdraget omfattar både våld som drabbar kvinnor i nära relationer och våld som utövas mot kvinnor av bekanta eller helt okända män. Utredaren ska också uppmärksamma homosexuella, bisexuella och transpersoners utsatthet för våld i nära relationer. Vidare ska utredaren analysera och bedöma behovet av att inom befintlig myndighetsstruktur samla och sprida kunskap och erfarenheter av arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor samt att ge konsultativt stöd till myndigheter och andra relevanta aktörer på området. Utredarens förslag, som ska redovisas 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 , kommer att ligga till grund för regeringens överväganden. Kriminalvården och har viktiga roller när det gäller insatser riktade mot våldsutövare. har i uppdrag att utveckla bedömningsinstrument och stödinsatser för personer utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående. Uppdraget ska slutredovisas . Förstärkt stöd till kvinnor som utsatts för våld Det är viktigt att det civila samhällets organisationer får stöd för att utföra sin verksamhet. De ideella kvinnojourerna utför ett betydelsefullt arbete med stöd och skydd till kvinnor som har utsatts för våld. Regeringen avser därför att avsätta ytterligare för att stärka de ideella kvinnojourernas arbete. Stödet ska bidra till ökad långsiktighet och bättre planeringsförutsättningar för de aktuella kvinnojourerna. Regeringen avser att se över konstruktionen av stödet till de ideella kvinnojourerna. Fortsatt stöd till länsstyrelserna Länsstyrelserna har genomfört flera uppdrag som syftat till att stödja och utveckla samordningen av det lokala och regionala arbetet för att motverka mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, prostitution och människohandel samt att barn bevittnar våld. Länsstyrelserna redovisar och följer upp utvecklingen av anmäld misshandel mot kvinnor i respektive län. Regeringen avser att fortsätta stödja länsstyrelsernas arbete med att motverka mäns våld mot kvinnor, att barn bevittnar våld, hedersrelaterat våld och förtryck, prostitution och människohandel samt att unga blir gifta mot sin vilja. Det fortsatta stödet bör tydligare inriktas mot förebyggande insatser och situationen för unga kvinnor och män bör uppmärksammas. Hedersrelaterat våld och förtryck i har i uppdrag att utveckla ett nationellt kompetensteam mot tvångsäktenskap och barnäktenskap samt hedersrelaterat våld. i och fick 2013 i uppdrag att arbeta förebyggande mot kvinnlig könsstympning. Uppdragen omfattar åtgärder riktade mot hälso- och sjukvården samt en studie i syfte att få kunskap om hur många som riskerar att bli utsatta för kvinnlig könsstympning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13