prop · H103199 · 2014-03-25 00:00:00 — Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978 91 7086 325 7 rir 2013:17 tryck: interntryckeri, 2013 GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? har granskat instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för Regerinskansliet och Arbetsförmedlingen har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och Arbetsförmedlingen. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. Revisionsledare , revisor och programansvarig har medverkat vid den slutliga handläggningen. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Granskningens syfte och revisionsfrågor Etablerings- och integrationspolitik för nyanlända Berättigade till de båda stöden Instegsjobb leder ofta till nystartsjobb 3Leder instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända till Möjligheten att utvärdera stödens arbetsmarknadseffekter Statistisk analys av instegsjobben och nystartsjobben Arbetsgivarnas bedömning av stöden Arbetsförmedlingens uppföljning av stöden 4 Tränger nystartsjobben undan instegsjobb för nyanlända? Skillnader mellan instegsjobben och nystartsjobben Skillnad mellan stödens subventionsgrader – på papperet och i verkligheten Andra förklaringar till att nystartsjobb tränger undan instegsjobb Risker med instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända Risker med överrepresentation och överutnyttjande av stöden i vissa yrken Risker för ineffektiv svenskinlärning Troliga förklaringar till insatskedjans goda arbetsmarknadsresultat Varför skapas det inte fler instegsjobb? Kvalifikationerna hos de berättigade Kvinnor får instegsjobb i lägre utsträckning än män Vissa arbetsgivare använder sig av instegsjobb i liten utsträckning Arbetsförmedlingens kontakter med arbetsgivare Hinder i instegsjobbens utformning ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? Det går inte att utvärdera instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända Arbetsmarknadsanknytning efter instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända Nystartjobben tränger undan instegsjobb Stödens konsekvenser för effektiv svenskinlärning Förutsättningar för fler instegsjobb I rapporten hänvisas till tre bilagor (bilaga A–C). Bilagorna är inte en del av den beslutade rapporten utan en del av den dokumentation som rapporten är baserad på. Dessa bilagor finns att ladda ned från (). Bilagorna kan också begäras från granskningens akt (dnr. 31-2012-0817), genom att man kontaktar registrator. Bilaga A Statistik analys Bilaga B Enkät till arbetsgivare Bilaga C Enkät till arbetsförmedlare GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION har granskat två slags subventionerade anställningar som riktar sig till nyanlända i : instegsjobb och nystartsjobb. övergripande bedömning är att dessa anställningsstöd i stort sett fungerar som avsett, men att det finns möjligheter till förbättringar. För den svenska samhällsekonomin är det viktigt att så många som möjligt kommer i arbete. Instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända förmodas spela en viktig roll för nyanländas arbetsmarknadsetablering. Inga genomgripande utvärderingar har gjorts av hur väl stöden fungerar. Det finns emellertid en målkonflikt mellan att tidigt få arbete via subventionerade anställningar och att snabbt få tillräckliga svenskkunskaper för en långsiktig arbetsmarknadsetablering. Vidare har regeringens ambition om 4 000 instegsjobb inte infriats utan det verkliga antalet har pendlat kring 2 500. Ett skäl tros vara att nystartsjobb tränger undan instegsjobb, det vill säga att arbetsgivare i stället för instegsjobb väljer nystartsjobb. Nystartsjobben innebär i praktiken en nästan lika stor subvention men saknar instegsjobbens krav på sfi-studier och på försäkringar. Syftet med granskningen är att svara på frågan om huruvida instegs- och nystartsjobben medverkar till att förbättra nyanländas arbetsmarknadsetablering. Vi har undersökt om stöden leder till arbete genom att analysera nyanländas resultat på arbetsmarknaden efter instegsjobb och nystartsjobb. Vi har även undersökt om nystartsjobb tränger undan instegsjobb samt analyserat hur stöden, tillsammans och var för sig, verkar för en förbättrad arbetsmarknadsetablering och svenskinlärning. Utöver att instegsjobben trängs undan av nystartjobb har vi även undersökt andra orsaker till att det inte skapas fler instegsjobb. Granskningen har genomförts utifrån ett flertal empiriska metoder. Vi har genomfört enkätundersökningar riktade till arbetsförmedlare samt till arbetsgivare som har haft instegs- och nystartsjobb. Vi har även utifrån data från SCB och Arbetsförmedlingen genomfört statistiska analyser av instegsjobb och nystartsjobb samt jämfört arbetsmarknadsresultat för grupper som har haft instegsjobb eller nystartsjobb (eller både och) med dem som inte har haft något av stöden. Vi har även intervjuat arbetsgivare samt organisationer som företräder både privata och offentliga ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? Därutöver består granskningen av sedvanliga dokumentstudier och intervjuer med berörda myndigheter. övergripande bedömning är att instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända i stort sett fungerar som avsett. En insatskedja bestående av ett instegsjobb följt av ett nystartsjobb leder enligt beräkningar till att nyanlända närmar sig den ordinarie arbetsmarknaden. har dock identifierat flera problem och risker med stödens utformning. bedömer även att Arbetsförmedlingens arbete med stöden kan utvecklas. Granskningen har vidare visat att förklaringarna till att instegsjobben inte har blivit fler kan ligga hos de berättigade, hos vissa arbetsgivargrupper, i Arbetsförmedlingens arbete samt i instegsjobbens regler. Det går inte att utvärdera effekter av instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända Vi har i granskningen kunnat konstatera att instegsjobbare och nystartsjobbare har fått förbättrad arbetsmarknadsstatus efter stöden. Resultaten kan dock, helt eller delvis, bero på att det är de mest resursstarka nyanlända som både har störst chans att få instegsjobb och nystartsjobb och som senare också har störst chans att få ordinarie arbeten. För att avgöra hur mycket instegsjobben respektive nystartsjobben bidragit med måste man jämföra resultaten för dem som haft instegsjobb respektive nystartsjobb med en grupp i övrigt jämförbara individer som inte haft instegjobb eller nystartsjobb. När instegsjobben och nystartsjobben för nyanlända infördes valde regeringen emellertid ett upplägg som innebär att det inte skapas några jämförelsegrupper. Därmed går det inte att beräkna om de två subventionerade anställningarna för nyanlända har någon effekt på individernas arbetsmarknadsresultat och om de i så fall är samhällsekonomiskt effektiva. Arbetsmarknadsanknytning efter instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända Från arbetsmarknadsforskningen vet vi att de arbetsmarknadsinsatser som mest liknar ordinarie arbeten är de mest effektiva för att föra arbetslösa närmare arbetsmarknaden. Förväntningarna på resultaten av instegs- och nystartsjobben bör därför vara höga. statistiska analys visar dock att instegsjobbarna inte hade högre sannolikhet att få ett osubventionerat arbete . Detta kan delvis förklaras av att många instegsjobbare går vidare till ett nystartsjobb och därmed inte hinner få ett osubventionerat arbete . Vår uppföljningsperiod är förmodligen för kort för att göra en rättvisande analys av instegsjobbarnas långsiktiga arbetsmarknadsutfall. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION analys visar att de som haft ett nystartsjobb hade signifikant högre sannolikhet att få ett arbete inom den treåriga uppföljningsperioden än dem som inte haft nystartsjobb. Granskningen visar att instegsjobb ökar sannolikheten för ett nystartsjobb och att nystartsjobb ökar sannolikheten för ett ordinarie arbete. Vi har också sett att bland dem som hade haft ett nystartsjobb gick det signifikant bättre för dem som hade haft ett instegsjobb före nystartsjobbet. Av detta drar vi slutsatsen att en kedja av insatser, först instegsjobb med sfi och sedan nystartsjobb, leder till att den nyanlända närmar sig den ordinarie arbetsmarknaden. kan konstatera att både instegsjobben och nystartsjobben för nyanlända är koncentrerade till ett fåtal branscher och yrken. Detta medför en risk för att många instegs- och nystartsjobb inte ger ökade möjligheter till ordinarie anställning. Arbetsförmedlingen har därför en central roll i att bedöma om varje enskilt instegsjobb kan förmodas vara en effektiv insats för den enskilda. När det gäller nystartsjobben kan vi konstatera att denna möjlighet saknas eftersom de är en rättighet för arbetsgivaren. En relativ stor andel av arbetsgivarna i enkät uppgav att de är missnöjda med instegsjobbarnas och nystartsjobbarnas svenskkunskaper. Den subvention som arbetsgivaren får för att anställa en instegs- eller nystartsjobbare är tänkt att kompensera för en lägre produktivitet, bland annat i form av sämre svenskkunskaper, hos den nyanlända. Arbetsgivarnas höga förväntningar i förhållande till stödjobbarnas faktiska språkkunskaper skulle kunna bero på att syftet med anställningsstöden inte framgått. Arbetsförmedlingen har här en viktig uppgift i att informera arbetsgivare om stödens funktion. Nystartsjobben tränger undan instegsjobben Granskningen visar att nystartsjobben i väsentlig utsträckning tränger undan instegsjobben. Stödens subventionsnivåer fungerar som drivkrafter för arbetsgivare att anställa nyanlända med olika förutsättningar på arbetsmarknaden. På pappret är subventionsnivån för instegsjobb betydligt högre än för nystartsjobb, men instegsjobbens relativt låga takbelopp samt försäkringskravet gör att det för vanliga lönenivåer är ganska små skillnader i faktisk subvention mellan ett instegsjobb och ett nystartsjobb. Undanträngningen kommer också av att nystartsjobben berättigar till arbetslöshetsersättning efter avslutad anställning, vilket exempelvis leder till att vissa kommuner väljer nystartsjobb framför instegsjobb för att hålla kostnaderna för försörjningsstöd nere. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? Stödens konsekvenser för effektiv svenskinlärning Granskningen visar att de instegsjobb som skapats har höga tjänstgöringsgrader. Vid sidan om instegsjobbet ska den nyanlända även läsa sfi. En tänkbar konsekvens av att den anställda har åtaganden på mer än heltid är att sfi-studierna blir lidande. Som redan nämnt tränger nystartsjobb ibland undan instegsjobb. För nyanlända som varit i behov av ett instegsjobb men istället fått nystartsjobb kan det bli särskilt svårt att studera svenska. Med tanke på de långsiktiga fördelarna med att ha läst sfi kan detta negativt påverka den nyanländas utsikter till arbetsmarknadsetablering och till integration i samhället. Förutsättningar för fler instegsjobb Utöver att nystartsjobben tränger undan instegsjobben finns en rad andra förklaringar till att instegsjobben inte blir fler. Granskningen indikerar att det bör finnas en potential för fler kvinnor att ta del av instegsjobben. Större arbetsgivare i såväl privat som offentlig sektor är inte lika känsliga för den ekonomiska stimulans som ett instegsjobb innebär och har därför erbjudit få instegsjobb. Även regelverket begränsar antalet instegsjobb som skapas. till arbetsgivare att stödets korta längd samt kraven på sfi och försäkringar hindrar arbetsgivare från att utnyttja stödet. bedömer att om fler instegsjobb ska skapas är Arbetsförmedlingens arbete med att kontakta arbetsgivare av central betydelse. Myndigheten bör främst fokusera sitt arbete på att nå arbetsgivargrupper som inte utnyttjat instegsjobb. Arbetsförmedlare uppger också att deras arbete med att kontakta arbetsgivare hindras av brist på tid och resurser, något som även påvisats i tidigare granskningar. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Utforma arbetsmarknadspolitiska insatser så att effektutvärderingar möjliggörs. Upprätthåll en skillnad i faktiskt subventionsgrad mellan stöden, exempelvis genom att ställa samma krav på förmåner och försäkringar på båda stöden och/ eller genom en höjd taknivå för instegsjobben. Undvik att söka skapa fler instegsjobb genom generösare regler. Om regeringen önskar öka antalet instegsjobb krävs det enligt bedömning ett mer aktivt och riktat arbete hos Arbetsförmedlingen för att nå fler arbetsgivare. Ett sådant arbete kräver med största sannolikhet mer resurser. Ändra återrapporteringskraven för uppföljningen av instegsjobb och nystartsjobb så att den visar arbetsmarknadsresultatet efter avslutat stöd. i uppdrag att följa upp och utvärdera risker som är förknippade med att instegsjobb och nystartsjobb koncentreras till vissa yrken och branscher, och återför kunskapen till berörda arbetsförmedlare. i uppdrag att närmare undersöka flödena förknippade med insatskedjan instegsjobb–nystartsjobb och det vidare flödet till reguljära jobb, i syfte att undersöka vilka egenskaper i kedjan av åtgärder som är särskilt gynnsamma. i uppdrag att följa upp instegsjobbarnas sfi-studier under och efter avslutat instegsjobb. Inom ramen för befintligt uppdrag; undersök möjligheterna till att effektivisera arbetet med arbetsgivarkontakter. Gör inga undantag från sfi-kravet för att få till stånd fler instegsjobb. Förtydliga och förankra en samsyn i myndigheten kring vikten av svenskstudier och av parallella etableringsaktiviteter för nyanlända. Utveckla och förtydliga handläggarstödet till följd av detta. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? Instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända Instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända är två subventionerade anställningar som infördes . Båda stöden ges till nyanlända som är anmälda hos Arbetsförmedlingen och som beviljats uppehållstillstånd eller uppehållskort på grund av flyktingskäl eller i egenskap av anhöriginvandrare från tredje land. För instegsjobb får arbetsgivaren av lönekostnaden återbetald, med ett takbelopp på per dag. Anställningen ska kombineras med att den nyanlända studerar svenska för invandrare (sfi). För nystartsjobb får arbetsgivaren en återbetalning (i form av en skattekreditering) med dubbla arbetsgivaravgiften för den anställda vilket för personer motsvarar av lönekostnaden. Nystartsjobben skiljer sig från instegsjobben på så sätt att de inte räknas som ett arbetsmarknadspolitiskt program, och till skillnad från instegsjobben ställs inga krav på att anställningen ska omfatta försäkringar och förmåner likvärdiga med kollektivavtal. Nystartsjobben berättigar dessutom till statlig arbetslöshetsersättning. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Målet för integrationspolitiken har justerats , men målet om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund har i stort sett varit oförändrat . har ställt sig bakom regeringens uttalande om att integrationspolitikens mål främst ska uppnås genom generella insatser som når hela befolkningen, oavsett födelseland eller etnisk bakgrund. Dessa ska vid behov kompletteras med riktade insatser för att stödja och underlätta nyanländas etablering i Sverige.1 har granskat två slags subventionerade anställningar som riktar sig till nyanlända2 i : instegsjobb och nystartsjobb. Instegsjobben är tänkta att ge arbetsmarknadserfarenhet parallellt med nyanländas svenskstudier medan nystartsjobbens syfte är att underlätta vägen in på arbetsmarknaden för de nyanlända som av olika skäl står lite närmare arbetsmarknaden än dem som har instegsjobb. Granskningens inriktning har varit att bedöma effektiviteten hos dessa arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt att bedöma varför det bildas förhållandevis få instegsjobb. För den svenska samhällsekonomin är det viktigt att så många som möjligt kommer i arbete, särskilt som demografiska prognoser för visar att relativt färre i arbetsför ålder ska försörja allt fler äldre. En snabb och effektiv arbetsmarknadsetablering av invandrare är därför en samhällsekonomisk angelägenhet. För den enskilda invandraren är det också centralt med en egen försörjning och därmed en ökad möjlighet att bli integrerad i det samhälle där man lever. Forskning visar också tydligt att föräldrars arbetsmarknadsetablering och integration minskar risken för att deras barn ska hamna i utanförskap. Utrikes födda kvinnor har länge haft lägre sysselsättning än andra grupper. Detta är en följd av att etablering och integration av denna grupp har fungerat sämre än för män.3 1Regeringens skrivelse 2008/09:24, bet. 2008/09: AU1, rskr. 2008/09:155. 2Enligt regelverken för instegsjobb och nystartsjobb räknas en person som nyanländ från tidpunkten för uppehållstillstånd och 36 månader framåt. 3Se till exempel slutbetänkande, SOU 2012:69. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? För att snabba på och effektivisera nyanländas arbetsmarknadsetablering har regeringen de senaste två mandatperioderna genomfört ett antal genomgripande åtgärder. Två nya former av subventionerade anställningar, instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända, har introducerats och förmodas spela en viktig roll i detta sammanhang. Men man har inte gjort några grundliga utvärderingar av hur väl stöden fungerar för nyanlända. Det har dock funnits indikationer på ett antal problem med stöden. Det är till exempel troligt att det finns en konflikt mellan målet att tidigt få arbete via subventionerade anställningar och målet att snabbt få tillräckliga svenskkunskaper. Vidare har regeringens ambition om 4 000 personer i pågående instegsjobb inte infriats; det verkliga antalet har pendlat kring 2 500.4 Några faktorer som man tror har bidragit till att stödet inte fått den framgång regeringen räknat med är administrativt krångel, krav på att arbetsgivaren ska ha försäkringsskydd för de anställda och krav på att den anställda ska studera svenska för invandrare, sfi, parallellt med sitt arbete. Ytterligare ett skäl tros vara att arbetsgivare i stället för instegsjobb kan välja stödet nystartsjobb, som innebär en nästan lika stor subvention men som saknar krav på sfi och försäkringar och som därför upplevs som mindre krångligt. uppgick statens sammanlagda kostnad för instegsjobb till och kostnaden för nystartsjobben för nyanlända uppgick till 410 miljoner kronor.5 1.2Granskningens syfte och revisionsfrågor Syftet med granskningen är att svara på frågan om huruvida instegs- och nystartsjobben medverkar till att förbättra nyanländas Nyanländas resultat på arbetsmarknaden efter instegsjobb och nystartsjobb studeras och vi analyserar hur stöden samspelar för en förbättrad arbetsmarknadsetablering och svenskinlärning. Eftersom regeringens förväntningar om 4 000 instegsjobb långt ifrån infriats, fokuserar granskningen främst på detta stöd. 5E-post, Arbetsförmedlingen, . Kostnadsuppgiften för instegsjobb () överensstämmer inte med den kostnadsuppgift som angavs i den arbetsmarknadspolitiska årsrapporten . Enligt var uppgiften i årsrapporten ett tryckfel, se e-post, Arbetsförmedlingen, . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION I granskningen besvaras följande revisionsfrågor: 1.Leder instegjobb och nystartsjobb för nyanlända till förbättrad arbetsmarknadsanknytning? 2.Tränger nystartsjobb ut instegsjobb för nyanlända? 3.Varför skapas det inte fler instegsjobb? Kunskapen om stödens sysselsättningseffekter på individnivå (programeffekter) för nyanlända har varit mycket begränsad. och Arbetsförmedlingen har i intervjuer talat om en tänkt naturlig kedja av integreringsaktiviteter: från praktik via instegsjobb och/eller nystartsjobb till målet om en osubventionerad anställning. Fyller stöden sin roll här och leder stöden till att deltagarna närmar sig den reguljära arbetsmarknaden? De båda stöden riktar sig till olika målgrupper inom den övergripande gruppen av berättigade arbetslösa nyanlända. De möjliga nystartsjobbarna förmodas stå närmare den ordinarie arbetsmarknaden än de arbetslösa som bör komma ifråga för ett instegsjobb. Vi undersöker därför om stöden tillsammans ger arbetsgivarna tillräckliga drivkrafter för att använda stöden till respektive målgrupp eller om nystartsjobben i själva verket tränger undan en del instegsjobb, vilket det finns indikationer på. Vi studerar även om stöden, tillsammans, verkar för en effektiv svenskinlärning för nyanlända. Trots en hög subventionsnivå har arbetsgivarnas efterfrågan på instegsjobb varit låg. Utöver att instegsjobben alltså möjligen trängs ut av nystartjobben, finns ett antal hypoteser om ytterligare förklaringar till detta. att det helt enkelt inte finns fler kvalificerade nyanlända arbetssökande. Andra hypoteser betonar omfattande administration, krav på kostsamma försäkringar och inte minst kravet på att den anställda ska läsa sfi parallellt med anställningen. Slutligen är det också möjligt att Arbetsförmedlingens arbete med att förmedla stödet inte är effektivt. Utrikes födda möter särskilda svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Studier visar att positionen på arbetsmarknaden förbättras för den som vistats i , men skillnader kvarstår ändå. Teoretiskt kan den lägre sysselsättningen för utrikes födda förklaras av faktorer hos individen (utbudssidan) och av faktorer hos de rekryterande arbetsgivarna (efterfrågesidan). Diskriminering anses också försvåra arbetsmarknadsetableringen för nyanlända. Instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända kan kompensera för den diskriminering som följer av arbetsgivarens osäkerhet om hur produktiv den anställda kan vara. Stöden i sig verkar dock ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? inte mot den typ av diskriminering som grundar sig i rent negativa attityder mot personer som invandrat. Denna typ av diskriminering är vidare en förklaring till varför vissa arbetsgivare inte är villiga att anställa nyanlända, vare sig med eller utan anställningsstöd. Det krävs särskilda metoder för att utreda diskriminering resultaten blir ofta osäkra; i den här granskningen har vi därför avgränsat oss från området. Vi riktar vi istället in oss på att undersöka arbetsmarknadsanknytningen med hänsyn till statistiskt mätbara faktorer såsom utbildningsbakgrund, ålder, kön med flera. Det har länge funnits problem med sfi. Studieformen har under granskningens gång varit föremål för en statlig utredning, , i syfte att den ska kunna göras mer effektiv.6 har inte tagit ställning till eventuella brister med dagens sfi. Under granskningens gång har vi istället betraktat sfi som givet, det vill säga som det sätt som nyanlända ska tillägna sig det svenska språket på. Det krävs dessutom att man studerar sfi för att få ett instegsjobb. Att en nyanländ har fått ett jobb innebär inte nödvändigtvis att det är rätt jobb för individen.