prop · H103228d2 · 2014-05-12 00:00:00 — De behöriga myndigheterna ska tillåta instituten att an vända avancerade mätmetoder (internmätningsmetoder) base rade på sina egna mätningsmetoder för operativa risker, om alla kvalitativa och kvantitativa standarder som anges i artik larna 321 respektive 322 uppfylls och om instituten uppfyller de generella riskhanteringsstandarder som anges i artiklarna 74 och 85 i direktiv /36/EU och i avdelning VII kapitel 3 avsnitt II i det direktivet. Instituten ska också ansöka om tillstånd från sina behöriga myndigheter om de vill utvidga och ändra sin internmätnings metod på ett väsentligt sätt. De behöriga myndigheterna ska endast bevilja tillstånd, om instituten fortsätter att uppfylla de standarder som anges i första stycket efter dessa väsentliga ut vidgningar och ändringar. 3.Instituten ska anmäla alla ändringar av modellerna för internmätningsmetoder till de behöriga myndigheterna. 4.EBA ska utarbeta förslag till reglerande tekniska standarder som specificerar a)de metoder som de behöriga myndigheterna använder för att bedöma om institut ska tillåtas att använda internmätnings metoder, b)villkoren för bedömning av hur väsentliga utvidgningarna och ändringarna av internmätningsmetoderna är, c)formerna för den anmälan som krävs enligt punkt 3. ska lägga fram dessa förslag till reglerande tekniska stan darder till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de reglerande tekniska standarder som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Återgång till användning av mindre sofistikerade metoder 1.Institut som använder schablonmetoden får endast återgå till att använda basmetoden om villkoren i punkt 3 är uppfyllda. 2.Institut som använder internmätningsmetoder får endast återgå till att använda schablonmetoden eller basmetoden om villkoren i punkt 3 är uppfyllda. 3.Ett institut får endast återgå till att använda en mindre sofistikerad metod för operativ risk om båda följande villkor är uppfyllda: a)Institutet har på ett tillfredsställande sätt för den behöriga myndigheten visat att användningen av en mindre sofistike rad metod inte föreslås i syfte att sänka kapitalbaskravet för institutets operativa risker, är nödvändig på grund av institu tets egenskaper och komplexitet och inte skulle få någon betydande negativ inverkan på institutets solvens eller dess förmåga att hantera den operativa risken effektivt. b)Institutet har fått förhandstillstånd från den behöriga myn digheten. Kombinerad användning av olika metoder 1.Institut får använda en kombination av metoder, under förutsättning att de får tillstånd för detta av de behöriga myn digheterna. De behöriga myndigheterna ska bevilja ett sådant tillstånd, om de krav som fastställs i punkterna 2–4 i tillämpliga fall är uppfyllda. 2.Ett institut får tillämpa en internmätningsmetod tillsam mans med antingen basmetoden eller schablonmetoden, för utsatt att båda följande villkor är uppfyllda: a)Den kombination av metoder som institutet använder fångar upp institutets samtliga operativa risker och de behöriga myndigheterna har godkänt den metod som institutet ska tillämpa för att täcka olika verksamheter, geografiska lokali seringar, rättsliga strukturer eller andra relevanta indelningar som fastställts internt. Europeiska unionens officiella tidning L 176/195 b)De kriterier som anges i artikel 320 och i de standarder som fastställs i artiklarna 321 och 322 ska vara uppfyllda för den del av verksamheterna som omfattas av schablonmetoden och internmätningsmetoden. Behöriga myndigheter ska införa följande tilläggsvillkor för att ge ett institut tillstånd att tillämpa en internmätningsmetod tillsammans med antingen basmetoden eller schablonmetoden: a)Den dag då en internmätningsmetod börjar tillämpas ska en betydande del av institutets operativa risker kunna fångas upp av denna metod. b)Institutet ska åta sig att gradvis införa internmätningsmeto den för en väsentlig del av verksamheten enligt en tidsplan som har överlämnats till och godkänts av de behöriga myn digheterna. Ett institut får endast begära tillstånd från den behöriga myndigheten för att tillämpa en kombination av basmetoden och schablonmetoden under särskilda omständigheter, till ex empel vid förvärv av ny verksamhet, som kan kräva en över gångsperiod för införandet av schablonmetoden. En behörig myndighet ska endast bevilja ett sådant tillstånd, om institutet har åtagit sig att tillämpa schablonmetoden enligt en tidsplan som har överlämnats till och godkänts av den behöriga myndigheten. ska utarbeta förslag till reglerande tekniska standarder som specificerar a)de villkor som de behöriga myndigheterna ska tillämpa vid sin bedömning av den metod som avses i punkt 2 a, b)de villkor som de behöriga myndigheterna ska tillämpa när de beslutar huruvida de ska införa de tilläggsvillkor som avses i punkt 3. ska lägga fram dessa förslag till reglerande tekniska stan darder till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de reglerande tekniska standarder som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Enligt basmetoden är kapitalbaskravet för operativ risk lika av det treåriga genomsnittet av den relevanta indika tor som anges i artikel 316. Instituten ska beräkna det treåriga genomsnittet av den rele vanta indikatorn på grundval av de senaste tre tolvmånadersob servationer som gjorts vid räkenskapsårets slut. Om inga revide rade uppgifter finns tillgängliga får instituten använda företagets egna skattningar. 2.Om ett institut har varit verksamt i mindre än , får det använda företagets egna framåtblickande skattningar vid beräkningen av den relevanta indikatorn, förutsatt att institutet börjar använda historiska data så snart de finns tillgängliga. 3.Om ett behöriga myndighet kan visa att användningen av ett treårigt genomsnitt för att beräkna den relevanta indikatorn - på grund av en fusion, ett förvärv eller en försäljning av enheter eller verksamheter - skulle leda till felskattningar av kapitalbaskrav för operativ risk, får den behö riga myndigheten tillåta institutet att ändra beräkningen på ett sätt som skulle ta hänsyn till sådana händelser och ska veder börligen underrätta om detta. Under sådana omständighe ter får den behöriga myndigheten på eget initiativ även kräva att ett institut ändrar beräkningen. 4.Om den relevanta indikatorn är negativ eller noll för en viss observation, ska instituten inte beakta denna uppgift vid beräkningen av det treåriga genomsnittet. Instituten ska beräkna det treåriga genomsnittet som summan av de positiva talen, dividerad med antalet positiva tal. För institut som tillämpar de redovisningsstandarder som införs genom direktiv /635/EEG, baserade på redovisnings kategorierna för resultaträkning för institut enligt artikel 27 i det direktivet, ska den relevanta indikatorn vara summan av de poster som anges i tabell 1 i denna punkt. Instituten ska in kludera varje post i summan med sitt positiva eller negativa tecken. 1.Ränteintäkter och liknande intäkter 2.Räntekostnader och liknande kostnader 3.Intäkter från aktier och andra värdepapper med rörlig/fast avkastning 6.Nettovinst eller nettoförlust av finansiella transaktioner L 176/196 Europeiska unionens officiella tidning Instituten ska anpassa dessa poster så att de avspeglar följande villkor: a)Instituten ska beräkna den relevanta indikatorn före avdrag av avsättningar och rörelsekostnader. Instituten ska till rörel sekostnaderna räkna arvoden för utkontrakterade tjänster som tillhandahållits av tredje part som inte är moder- eller dotterföretag till institutet eller dotterföretag till ett moder företag som också är kreditinstitutets moderföretag. Institu ten får dra av kostnaderna för utkontrakterade tjänster som tillhandahållits av tredje part från den relevanta indikatorn i de fall då de betalas till ett företag som är föremål för bestämmelser i den bemärkelse som avses i denna förord ning. b)Instituten får inte använda följande poster vid beräkningen av den relevanta indikatorn: i)Realiserad vinst/förlust från försäljning av poster utanför handelslagret. ii)Inkomster från extraordinära poster eller poster som inte avser den normala verksamheten. iii)Försäkringsintäkter. c)Om omvärdering av handelsposter ingår i resultaträkningen, får instituten inkludera omvärderingen. Om ett institut till lämpar artikel 36.2 i direktiv /635/EEG, ska det inkludera sådan omvärdering som tas upp i resultaträkningen. 2.Om ett institut omfattas av andra redovisningsstandarder än de som fastställs i direktiv /635/EEG, ska det beräkna den relevanta indikatorn på grundval av de uppgifter som bäst av speglar den definition som anges i denna artikel. 3.EBA ska utarbeta förslag till reglerande tekniska standarder isyfte att fastställa metoden för att beräkna den relevanta in dikator som avses i punkt 2. ska lägga fram dessa förslag till reglerande tekniska stan darder till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de reglerande tekniska standarder som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Enligt schablonmetoden ska instituten dela in sina verk samheter i de affärsområden som anges i tabell 2 i punkt 4 och i enlighet med principerna i artikel 318. 2.Instituten ska beräkna kapitalbaskravet för operativ risk som det treåriga genomsnittet av summan av de årliga kapital baskraven för samtliga de affärsområden som avses i tabell 2 i punkt 4. Det årliga kapitalbaskravet för varje affärsområde är lika med produkten av den motsvarande betafaktor som anges i tabellen och den del av den relevanta indikatorn som har för delats på respektive affärsområde. 3.För ett visst år får instituten utan begränsningar kvitta negativa kapitalbaskrav till följd av en negativ del av den rele vanta indikatorn i ett affärsområde mot positiva kapitalbaskrav inom andra affärsområden. Om det sammanlagda kapitalbas kravet för samtliga affärsområden för ett visst år är negativt, ska instituten ange värdet noll som täljare för . 4.Instituten ska beräkna det treåriga genomsnittet av den summa som avses i punkt 2 på grundval av de senaste tre tolvmånadersobservationer som gjorts vid räkenskapsårets slut. Om inga reviderade uppgifter finns tillgängliga får instituten använda företagets egna skattningar. Om ett behöriga myndighet kan visa att använd ningen av ett treårigt genomsnitt för att beräkna den relevanta indikatorn, på grund av en fusion, ett förvärv eller en försäljning av enheter eller verksamheter, skulle leda till felskattningar av kapitalbaskrav för operativ risk, får den behöriga myndigheten tillåta instituten att ändra beräkningen på ett sätt som skulle ta hänsyn till sådana händelser och ska vederbörligen underrätta om detta. Under sådana omständigheter får den behöriga myndigheten på eget initiativ även kräva att ett institut ändrar beräkningen. Om ett institut har varit verksamt i mindre än , får det använda företagets egna framåtblickande skattningar vid beräk ningen av den relevanta indikatorn, förutsatt att institutet börjar använda historiska data så snart de finns tillgängliga. instrument eller placering av fi nansiella instrument på grundval av ett fast åtagande. Tjänster i samband med garanti Rådgivning till företag i fråga om kapitalstruktur, industriell strategi och närliggande frågor samt råd och tjänster avseende fusioner och Investerings- och finansanalys samt andra former av allmänna rekom mendationer rörande handel med Europeiska unionens officiella tidning L 176/197 Handel för egen räkning. Mottagande och vidarebefordran av order beträffande ett eller flera fi Utförande av order för kunds räk Placering av finansiella instrument utan fast åtagande. Drift av multilaterala handelsplatt Mottagande och vidarebefordran av order beträffande ett eller flera fi Utförande av order för kunds räk Placering av finansiella instrument utan fast åtagande. om klassen för hus Mottagande av insättningar och andra återbetalningspliktiga medel. Mottagande av insättningar och andra återbetalningspliktiga medel. om klassen för hus Utställande och administration av Förvaring och handhavande av fi nansiella instrument för kunders räkning, bland annat värdepap persförvaring och liknande tjänster, exempelvis handhavande av kon tanta medel/finansiella säkerheter. Principerna för fördelning i affärsområden 1.Instituten ska utveckla och dokumentera särskilda riktlin jer och kriterier för fördelning av den relevanta indikatorn på berörda affärsområden och aktiviteter inom den standardiserade ram som anges i artikel 317. De ska se över och anpassa dessa riktlinjer och kriterier i tillämpliga delar till nya eller förändrade affärsverksamheter och risker. 2.Instituten ska tillämpa följande principer för fördelning i affärsområden: a)Instituten ska fördela alla aktiviteter i affärsområden utan överlappning, så att de täcker hela affärsområdet. b)Instituten ska allokera alla aktiviteter som inte lätt kan pla ceras inom affärsområdesramen, men som utgör en stöd jande verksamhet till en verksamhet inom ramen, som till hörande det affärsområde som aktiviteten stöder. Om mer än ett affärsområde stöds av den stödjande verksamheten, ska instituten använda objektiva fördelningskriterier. c)Om en aktivitet inte kan placeras in i ett visst affärsområde, ska instituten använda det affärsområde som har den högsta procentsatsen. Detsamma gäller också för en stödjande verk samhet med koppling till verksamheten. d)Institut har möjlighet att använda interna prissättningsmeto der för att fördela den relevanta indikatorn på olika affärs områden. Kostnader som genererats inom ett affärsområde men som kan tillskrivas ett annat affärsområde får omför delas till det affärsområde som de tillhör. e)Fördelningen av aktiviteter i affärsområden för kapitalkrav för operativ risk ska överensstämma med de kategorier som instituten använder för kredit- och marknadsrisker. f)Den verkställande ledningen ska ansvara för riktlinjerna för fördelning i affärsområden under överinseende av institutets ledningsorgan. g)Instituten ska låta fördelningen i affärsområden genomgå oberoende översyn. 3.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för ge nomförande i syfte att fastställa tillämpningsvillkoren för de principer för fördelning i affärsområden som anges i denna artikel. ska överlämna sina förslag till tekniska standarder för ge nomförande till kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. Enligt den alternativa schablonmetoden ska instituten till lämpa följande för affärsområdena "hushållsbank" och "stor kundsbank": a)Den relevanta indikatorn ska vara en standardiserad in täktsindikator som är lika med det nominella beloppet av lån och förskott, multiplicerat med 0,035. b)Lån och förskott består av de totala utnyttjade beloppen i motsvarande kreditportföljer. För affärsområdet "storkunds bank" ska instituten också inbegripa värdepapper utanför handelslagret i det nominella beloppet av lån och förskott. L 176/198 Europeiska unionens officiella tidning För att få använda den alternativa schablonmetoden ska institutet uppfylla följande villkor: a)Institutets hushålls- och/eller storkundsbankverksamheter ska svara för av intäkterna. b)En väsentlig andel av institutets hushålls- och/eller stor kundsbankverksamhet ska innefatta lån där sannolikheten för fallissemang (PD) är hög. c)Den alternativa schablonmetoden ska vara en lämplig grund för beräkning av institutets kapitalbaskrav för operativ risk. De kriterier som avses i artikel 312.1 första stycket är följande: a)Ett institut ska ha ett väldokumenterat bedömnings- och hanteringssystem för operativ risk med tydlig ansvarsfördel ning. Det ska identifiera sina exponeringar mot operativ risk och spåra relevanta data om operativ risk, däribland data om betydande förluster. Detta system ska vara föremål för regel bunden och oberoende översyn, som ska genomföras av en intern eller extern part med den kunskap som krävs för att genomföra en sådan översyn. b)Ett instituts klassificeringssystem för operativ risk ska vara nära integrerat med institutets riskhanteringsprocesser. Resul taten ska utnyttjas som en del av processen för övervakning och kontroll av institutets riskprofil avseende operativ risk. c)Ett institut ska upprätta ett system för rapportering till den verkställande ledningen som förser relevanta verksamhets områden inom instituten med rapporter avseende operativ risk. Ett institut ska ha rutiner för att kunna vidta lämpliga åtgärder utifrån uppgifterna i rapporterna. De kvalitativa standarder som avses i artikel 312.2 är följande: a)Ett instituts interna metod för mätning av operativa risker ska vara nära integrerad med dess dagliga riskhanteringspro cesser. b)Ett institut ska ha en oberoende riskhanteringsfunktion för operativa risker. c)Ett institut ska regelbundet rapportera om exponeringar mot operativa risker och om förluster och ha rutiner för att kunna vidta lämpliga korrigerande åtgärder. d)Ett instituts riskhanteringssystem ska vara väl dokumenterat. Institutet ska ha rutiner för att säkerställa överensstämmelse med dokumentationen och riktlinjer för hantering av situa tioner, då riskhanteringen inte överensstämmer med doku mentationen. e)Ett instituts processer för hantering av operativa risker och mätsystem ska vara föremål för regelbunden översyn av in terna eller externa revisorer. f)Ett instituts interna valideringsprocesser ska fungera sunt och tillfredsställande. g)Dataflödena och processerna förknippade med ett instituts riskmätningssystem ska vara transparenta och tillgängliga. 1.De kvantitativa standarder som avses i artikel 312.2 om fattar standarder för processer, intern och extern data, scenario analys, affärsmiljö samt interna kontrollsystem, enligt vad som anges i punkterna 2–6. 2.Följande standarder avser processer: a)Vid beräkning av kapitalbaskrav ska ett institut beakta både förväntade och ej förväntade förluster, såvida inte förväntad förlust fångas upp på lämpligt sätt i dess interna affärspraxis. Måttet på operativ risk ska fånga upp extrema händelser som kan ge allvarliga följder och uppnå en statistisk säkerhetsnivå som är jämförbar med ett konfidensintervall på un der en ettårsperiod. b)Ett instituts mätningssystem för operativa risker ska innefatta användning av intern och extern data, scenarioanalys och faktorer som avspeglar affärsmiljön samt interna kontroll system enligt vad som anges i punkterna 3–6. Ett institut ska ha en väldokumenterad metod för att väga in använd ning av dessa fyra delar i det övergripande riskmätnings systemet för operativa risker. c)Ett instituts riskmätningssystem ska fånga upp de avgörande riskfaktorer som påverkar formen av fördelningskurvans yt terområden för den estimerade fördelningen av förluster. d)Ett institut får bara åberopa antaganden om korrelationer beträffande förluster för operativa risker som är hänförliga till olika händelsetyper om dess system för mätning av kor relationer är sunda, genomförda med integritet och beaktar den osäkerhet som omger alla sådana korrelationsskattning ar, särskilt under kritiska perioder. Ett institut ska validera sina korrelationsantaganden genom att använda lämpliga kvantitativa och kvalitativa metoder. e)Ett instituts riskmätningssystem ska vara inbördes kon sekvent och undvika dubbelräkning av kvalitativa estimat eller riskreducerande åtgärder som godkänts inom andra om råden i denna förordning. Europeiska unionens officiella tidning L 176/199 3.Följande standarder avser interna data: a)Ett institut ska basera sina internt framtagna riskmått för operativ risk på en minimihistorisk observationsperiod på När ett institut tillämpar en internmätningsmetod, får en historisk period godtas. b)Ett institut ska kunna hänföra sina data om historiska in terna förluster på de affärsområden som definieras i arti kel 317 och på de typer av händelser som definieras i ar tikel 324 och på begäran lämna dessa data till de behöriga Under särskilda omständigheter får ett insti tut föra förlusthändelser som påverkar hela institutet till ett "företagsövergripande poster". institut ska ha dokumenterade och objektiva kriterier att hänföra förluster till Ett institut ska registrera de förluster till följd av operativa risker som avser kreditrisker och som har inkluderats i de interna databaserna för kreditrisk i databaserna för operativ risk och identifiera dessa separat. Sådana förluster ska inte omfattas av kapitalkrav för opera tiva risker, så länge som institutet måste fortsätta att be handla dem som kreditrisker vid beräkningen av kapitalbas kraven. Ett institut ska innefatta de förluster till följd av operativa risker som avser marknadsrisker i kapitalbaskravet för operativ risk. c)Institutets data om interna förluster ska vara heltäckande, så att de fångar in alla väsentliga verksamheter och expone ringar från alla lämpliga undersystem och geografiska loka liseringar. Ett institut ska kunna motivera att alla utelämnade verksamheter eller exponeringar, både enskilt och tillsam mans, inte skulle ha fått någon väsentlig effekt på de över gripande riskskattningarna. Ett institut ska fastställa lämpliga minimiförlusttrösklar för insamling av data om interna för luster. d)Utöver information om bruttoförlustbelopp ska ett institut samla information om datum för händelserna, eventuella återvinningar av bruttoförlustbelopp, samt beskrivande infor mation om de bakomliggande faktorerna eller orsakerna till förlusten. e)Ett institut ska ha särskilda kriterier för att fördela förluster som uppstått till följd av en förlusthändelse inom en central funktion eller en verksamhet som omfattar mer än ett affärs område samt till följd av därtill relaterade förlusthändelser . f)Ett institut ska ha dokumenterade rutiner för bedömning av registrerade förlustdatas löpande relevans, däribland situatio ner då individuella bedömningar, upptäckning av belopp och andra justeringar får tillämpas, i vilken utsträckning de får användas och vem som har tillåtelse att fatta sådana beslut. 4.Följande kvalificeringsstandarder avser externa data: a)Ett instituts mätningssystem för operativ risk ska utnyttja relevanta externa data, särskilt när det finns anledning att tro att institutet är utsatt för ovanliga, men potentiellt all varliga, förluster. Varje institut ska ha en systematisk process för fastställande av i vilka situationer extern data ska använ das och för att avgöra vilka metoder som ska användas för att föra in data i riskmätningssystemet. b)Ett institut ska regelbundet se över och dokumentera villkor och rutiner för användning av extern data samt låta dem bli föremål för återkommande oberoende översyn. 5.Ett institut ska använda scenarioanalyser som bygger på expertutlåtanden tillsammans med externa data för att utvärdera exponering mot extrema händelser. Institutet ska kontinuerligt validera och omvärdera sådana bedömningar genom jämförelse med faktiska förluster för att säkerställa att de är rimliga. 6.Följande kvalificeringsstandarder avser affärsmiljö och in terna kontrollfaktorer: a)Ett instituts interna riskklassificeringsmetod ska fånga upp den centrala affärsmiljön och interna kontrollfaktorer som kan förändra institutets riskprofil med avseende på operativ risk. b)Ett institut ska motivera valet av varje faktor som betydelse full riskfaktor baserat på erfarenhet och expertutlåtanden om de berörda affärsområdena. c)Ett institut ska inför de behöriga myndigheterna kunna mo tivera riskskattningarnas känslighet för förändringar av fak torerna och den relativa vikten för de olika faktorerna. Ut över att fånga upp förändringar i risk till följd av förbättrad riskkontroll ska institutets riskmätningsramverk även fånga upp potentiell ökningar av risk till följd av verksamhetens ökade komplexitet eller ökad omsättning.