prop · H103119 · 2014-03-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:119 Elektronisk kommunikation och andra säkerhetsåtgärder vid psykiatrisk tvångsvård Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås nya bestämmelser som införs i syfte att skapa en trygg och säker vårdmiljö och motverka brottslighet vid sjukvårdsinrättningar för psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård. Ett generellt förbud att inneha annan utrustning för elektronisk kommunikation än sådan som tillhandahålls av vårdgivaren införs för en avgränsad patientgrupp i en ny bestämmelse i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV). Det är fråga om patienter som vårdas med stöd av LRV och som av domstol överlämnats till rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning, anhållna, häktade och patienter som är intagna i eller ska förpassas till kriminalvårdsanstalt. Det generella förbudet får för den avsedda patientgruppen endast förekomma på en sjukvårdsinrättning eller avdelning för vilken en förhöjd säkerhetsklassificering gäller. I propositionen lämnas också förslag på att det i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård införs en ny bestämmelse som uttryckligen anger att beslut om inskränkningar i rätten att använda elektroniska kommunikationstjänster eller beslut om övervakning av försändelser från en patient genom nytt beslut får förlängas högst . Detta anses gälla även , men eftersom det från rättssäkerhetssynpunkt är viktigt att en patient kan förutse vilka beslut som kan komma att fattas bör detta uttryckligen framgå av lagen. Förslag lämnas även på att patienter som vårdas frivilligt enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, vid en sjukvårdinrättning eller avdelning för sluten psykiatrisk tvångsvård inte får inneha sådan egendom som enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård inte 2013/14:119 får innehas av tvångsvårdade patienter. Chefsöverläkaren föreslås också få besluta om kroppsvisitation och ytlig kroppsbesiktning även för dessa patienter under de förutsättningar som anges i lagen. Det är väsentligt att sådana åtgärder kan vidtas för att förhindra att egendom som kan vålla skada eller annars vara till men för vården eller ordningen förs in på sjukvårdsinrättningen. Vidare föreslås att det i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård införs nya bestämmelser som ger vårdgivare möjlighet att fatta beslut om allmän inpasseringskontroll avseende en sjukvårdsinrättning eller avdelning för sluten psykiatrisk tvångsvård och sluten rättspsykiatrisk vård för vilken en förhöjd säkerhetsklassificering gäller. Med undantag av dem som ska närvara vid domstolsförhandling på sjukvårdsinrättningen föreslås åtgärden få vidtas på patienter, utan avgränsning till någon särskild grupp, besökare och personal. Beslut om säkerhetskontroll vid domstolsförhandling på sjukvårdsinrättningen ska fattas i enlighet med den särskilda lagen (1981:1064) om säkerhetskontroll i domstol. Om vårdgivaren fattar beslut om allmän inpasseringskontroll vid viss inrättning eller avdelning, föreslås detta få gälla tills säkerhetsnivån ändras till lägsta nivå. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1128) om 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om 2.3Förslag till lag om ändring i fängelselagen (2010:610) ....................................................................... Förslag till lag om ändring i häkteslagen (2010:611) ...... Ärendet och dess beredning ........................................................... Psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård ........................... Grundläggande fri - och rättigheter ................. Allmänt om elektroniska kommunikationstjänster och Synpunkter .............................på nuvarande lagstiftning Generella inskränkningar i fråga om elektroniska Förlängning av beslut om inskränkning i rätten till elektronisk kommunikation ......och övervakning av försändelser från patient Kroppsvisitation ..................................och ytlig kroppsbesiktning Konsekvenser av ............................................................förslagen Ikraftträdande- och ..................................övergångsbestämmelser 12.1Förslaget till lag om ändring i (1991:1128) om 12.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1129) om 12.3Förslaget till lag om ändring i fängelselagen (2010:610) ....................................................................... 12.4Förslaget till lag om ändring i häkteslagen (2010:611) ....................................................................... Elektronisk kommunikation vid rättspsykiatrisk vård m.m. (Ds 2013:65) ............................................................... Förteckning över remissinstanser avseende vid rättspsykiatrisk vård m.m. Ds 2013:65 .......................... 2013/14:119 Bilaga 4 Lagrådets yttrande ................................................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, 2.lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, 3.lag om ändring i fängelselagen (2010:610), 4.lag om ändring i häkteslagen (2010:611). 2013/14:119 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård dels att 21 och 22 b §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 23 a och 23 b §§, av följande lydelse. En patient får inte inneha 1.narkotika, alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel eller sådana varor som omfattas av lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, 2.sådana medel som avses i lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel, 3.injektionssprutor eller kanyler, som kan användas för insprutning i människokroppen, 4.andra föremål som är särskilt ägnade att användas för missbruk av eller annan befattning med narkotika, eller 5. annan egendom som kan skada honom själv eller någon annan eller vara till men för vården eller ordningen på vårdinrättningen. Påträffas sådan egendom som avses i första stycket, får den omhändertas. 5. annan egendom som kan skada honom eller henne själv eller någon annan eller vara till men för vården eller ordningen på vårdinrättningen. Påträffas sådan egendom som avses i första stycket, ska den omhändertas. Ett beslut enligt 20 a eller 22 a § gäller . När det inte längre finns förutsättningar för beslutet ska chefsöverläkaren genast besluta att inskränkningen eller övervakningen ska upphöra. Frågan om upphörande ska övervägas fortlöpande. beslut förlängas med högst två Inspektionen för vård och om- 1Senaste lydelse 1999:53. 2Senaste lydelse 2012:938. sorg ska utan dröjsmål underrättas om beslut enligt 20 a eller 22 a §. sorg ska utan dröjsmål underrättas om beslut enligt 20 a, 22 a §§ eller enligt andra stycket. Bestämmelserna i 21 och 23 §§ ska gälla alla som vårdas vid en sjukvårdsinrättning eller avdelning för sluten psykiatrisk tvångsvård. Om det är nödvändigt för att säkerheten ska kunna upprätthållas vid en sjukvårdsinrättning eller avdelning för sluten psykiatrisk tvångsvård för vilken en förhöjd säkerhetsklassificering gäller, får vårdgivaren besluta att alla personer som passerar in i inrättningen eller på avdelningen ska kroppsvisiteras (allmän inpasseringskontroll). Syftet med kontrollen ska vara att söka efter föremål som en intagen inte får inneha enligt denna lag eller beslut som har meddelats med stöd av lagen. Skriftliga meddelanden får inte granskas. Kroppsvisitation och undersökning av väskor och andra föremål ska ske genom användande av metalldetektor eller annan liknande anordning eller, om det finns särskilda skäl, på annat sätt. Säkerhetskontroll vid domstolsförhandling på sjukvårdsinrättningen beslutas i enlighet med lagen (1981:1064) om säkerhetskontroll i domstol. Denna lag träder i kraft . 2013/14:119 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård dels att 8 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 8 a och 8 b §§, av följande lydelse. Vid sluten rättspsykiatrisk vård Vid sluten rättspsykiatrisk vård enligt denna lag gäller i tillämpliga enligt denna lag gäller, om inte delar bestämmelserna i 18–24 §§ annat anges i 8 a §, i tillämpliga lagen (1991:1128) om psykiatrisk delar bestämmelserna i 18–24 §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk I fråga om den som är anhållen, häktad eller intagen i eller ska förpassas till kriminalvårdsanstalt får Kriminalvården i särskilda fall, om det behövs från ordnings- eller säkerhetssynpunkt, besluta om särskilda inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, att ta emot besök eller att stå i förbindelse med utomstående genom elektronisk kommunikation. I fråga om den som är intagen i eller ska förpassas till ett särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ungdomsvård enligt 32 kap. 5 § får fatta motsvarande beslut. Försändelser som avses i 3 kap. 6 § häkteslagen (2010:611) från den som är häktad eller anhållen, försändelser som avses i 7 kap. 6 § fängelselagen (2010:610) från den som är intagen liksom brev som avses i 19 § andra stycket lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ska dock alltid vidarebefordras utan föregående granskning. I fråga om den som ges rättspsykiatrisk vård efter beslut av domstol eller som är intagen i kriminalvårdsanstalt får regeringen i särskilda fall, om det behövs med hänsyn till rikets säkerhet eller till risken för att denne under vistelsen på sjukvårdsinrättningen medverkar till terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott, besluta om särskilda inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, ta emot besök eller stå i förbindelse med utomstående genom elektronisk kommunikation. Den som ges rättspsykiatrisk vård med beslut om särskild utskrivningsprövning och som vårdas på en sjukvårdsinrättning eller avdelning för vilken en förhöjd säkerhetsklassificering 1 Senaste lydelse 2010:622. gäller, får endast använda sådan teknisk utrustning för elektroniska kommunikationstjänster som tillhandahålls av vårdgivaren. Detsamma gäller den som är anhållen, häktad eller intagen i eller ska förpassas till kriminalvårdsanstalt. Vårdgivaren ska, i syfte att säkerställa patientens rätt att stå i förbindelse med annan person, tillhandahålla sådan utrustning som avses i första stycket. Om patienten innehar annan utrustning för elektroniska kommunikationstjänster än sådan som tillhandahålls av vårdgivaren, ska den omhändertas patienten vårdas på en inrättning eller avdelning som avses i första stycket. Chefsöverläkaren får besluta om kroppsvisitation eller ytlig kroppsbesiktning för kontroll av att patienten inte bär på sig sådan utrustning som avses i tredje stycket. Om det är nödvändigt för att säkerheten ska kunna upprätthållas vid en sjukvårdsinrättning eller avdelning för sluten rättspsykiatrisk vård för vilken en förhöjd säkerhetsklassificering gäller, får vårdgivaren besluta att alla personer som passerar in i inrättningen eller på avdelningen ska kroppsvisiteras (allmän inpasseringskontroll). Syftet med kontrollen ska vara att söka efter föremål som en intagen inte får inneha enligt denna lag eller beslut som har meddelats med stöd av lagen. Skriftliga meddelanden får inte granskas. Kroppsvisitation och undersökning av väskor och andra föremål ska ske genom användande av metalldetektor eller annan liknande anordning eller, om det finns särskilda skäl, på annat sätt. ningen beslutas i enlighet med lagen (1981:1064) om säkerhets- kontroll i domstol. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i fängelselagen Härigenom föreskrivs att 9 kap. 2 § fängelselagen (2010:610) ska ha Bestämmelser om psykiatrisk tvångsvård för den som är intagen finns i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. 18–24 §§ 18–24 §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård samt bestämmelserna i tvångsvård samt bestämmelserna i lagen om rättspsykiatrisk vård om lagen om rättspsykiatrisk vård om och regeringen att besluta om sär- och regeringen att besluta om skilda restriktioner för en viss särskilda restriktioner för en viss intagen ska tillämpas på en intagen intagen och i 8 a § ska tillämpas som för frivillig psykiatrisk vård på en intagen som för frivillig har förts över till en sådan sjuk- psykiatrisk vård har förts över till avses i 6 § första stycket lagen om rätts- avses i 6 § första stycket lagen om Denna lag träder i kraft . 2013/14:119 2.4 Förslag till lag om ändring i häkteslagen Härigenom föreskrivs att 5 kap. 2 § häkteslagen (2010:611) ska ha Bestämmelser om psykiatrisk tvångsvård av den som är intagen finns i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Om en intagen har förts över till en sjukvårdsinrättning eller en undersökningsenhet som avses i 6 § lagen om rättspsykiatrisk vård, gäller denna lag endast i fråga om restriktioner enligt 6 kap. 18–24 §§ i 18–24 §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård samt bestämmelserna i tvångsvård samt bestämmelserna i 8 § andra stycket lagen om rätts- 8 § andra stycket lagen om rätts- psykiatrisk vård om befogenhet för psykiatrisk vård om befogenhet för särskilda restriktioner för en viss särskilda restriktioner för en viss intagen ska tillämpas på en intagen intagen och i 8 a § ska tillämpas som för frivillig psykiatrisk vård på en intagen som för frivillig psykiatrisk vård eller rättspsykia- har förts över till en sådan sjuk- trisk undersökning har förts över ningsenhet som avses i andra avses i andra stycket. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV) samt lämna förslag till ny lagstiftning på området (dir. 2008:93). Utredningen antog namnet . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2009:93) för utredningen. överlämnade betänkandet Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd (SOU 2012:17). Betänkandet, som bereds inom , innehåller omfattande förslag vad gäller den psykiatriska tvångsvårdslagstiftningen. betänkande har remissbehandlats. Remissvaren och en sammanställning av dessa finns tillgängliga på (dnr S2012/2766/FS). Inom har därefter promemorian Elektronisk kommunikation vid rättspsykiatrisk vård m.m. (Ds 2013:65) utarbetats. I promemorian föreslås, delvis med utgångspunkt från betänkande, vissa ändringar angående rätten att använda elektroniska kommunikationstjänster och rörande kroppsvisitation. Förslagen i promemorian som behandlas ska ses som ett fristående komplement till förslag och syftar till att öka säkerheten på sjukvårdsinrättningarna samt till att förhindra skada och brottslighet inifrån sjukvårdsinrättningarna under pågående tvångsvård. Departementspromemorians författningsförslag finns i bilaga 1. Departementspromemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren och en sammanställning av dessa finns tillgängliga på (S2013/7322/FS). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har följt de förslag som Lagrådet lämnat. Lagrådets synpunkter kommenteras i avsnitt 6, 8 och 9 samt i författningskommentaren till de lagrum vars utformning Lagrådet lämnat synpunkter på. I förhållande till lagrådsremissen har därutöver vissa redaktionella ändringar gjorts. 2013/14:119 4 Grundläggande fri- och rättigheter I 2 kap. 1 § regeringsformen (RF) regleras de s.k. positiva opinions- Var och en är gentemot det allmänna bl.a. tillförsäkrad yttrandefrihet och informationsfrihet. Yttrandefriheten innebär frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Informationsfriheten ger frihet att inhämta och ta emot upplysningar samt att i övrigt ta del av andras Grundlagen ger i 2 kap. 8 § RF, gentemot det allmänna, ett skydd mot RF innehåller också ett skydd för den kroppsliga integriteten och rörelsefriheten. Var och en är gentemot det allmänna, enligt 2 kap. 6 § första stycket RF, skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp, kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse och mot hemlig avlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annat förtroligt I andra stycket, samma bestämmelse, ges ett skydd mot betydande intrång i den personliga integriteten om det sker utan sam- tycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes Uttrycket personliga förhållanden avses ha samma innebörd som i tryckfrihetsförordningen och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Skyddet i ovan nämnda relativa rättigheter får enligt 2 kap. 20 § RF begränsas genom lag under förutsättning att det, enligt 2 kap. 21 § RF, görs för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsikts- bildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. göras enbart på grund av politisk, religiös eller annan sådan åskådning. Vad särskilt gäller de positiva opinionsfriheterna, yttrandefriheten och informationsfriheten, får dessa enligt 2 kap. 23 § första stycket RF begränsas med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ord- ning och säkerhet, enskildas anseende, privatlivets helgd eller före- byggandet och beivrandet av brott. Vidare får friheten att yttra sig i I övrigt får begränsningar av yttrande- friheten och informationsfriheten göras endast om särskilt viktiga skäl Ett krav på att säkerställa skyddet för grundläggande fri- och rättig- heter följer av flera internationella överenskommelser som anslutit sig till. Störst betydelse för utvecklingen av skyddet torde ha haft, inte minst efter inkorporeringen i svensk I artikel 8 stadgas att var och en har rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. spondens avses inte endast befordran av brev och andra försändelser med post utan också kommunikation med t.ex. telefon samt överförande av meddelanden med hjälp av radio och datorer. Skyddet för privat- och Prop. 2013/14:119 familjeliv innebär också ett skydd mot åtgärder som kränker den fysiska integriteten såsom kroppsvisitation. Inskränkningar i denna rätt får endast göras med stöd av lag och om det i ett demokratiskt samhälle är nödvändigt med hänsyn till statens säkerhet, den allmänna säkerheten, landets ekonomiska välstånd eller till förebyggande av oordning eller brott eller till skydd för hälsa eller moral eller för andra personers fri- och rättigheter. Av artikel 10 framgår att var och en har rätt till yttrandefrihet. Denna rätt innefattar åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och sprida uppgifter och tankar utan offentlig myndighets inblandning och oberoende av territoriella gränser. Inskränkningar får göras om de är föreskrivna i lag och om de i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till vissa i artikeln angivna ändamål, t.ex. för att förebygga oordning eller brott, till skydd för hälsa eller moral eller för annans goda namn och rykte eller rättigheter. Var och en, vars i konventionen angivna fri- och rättigheter kränkts, ska enligt artikel 13 ha tillgång till ett effektivt rättsmedel inför en nationell myndighet och detta även om kränkningen förövats av någon under utövning av offentlig myndighet. Lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, förkortad LPT, och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, förkortad LRV, infördes . LPT innehåller föreskrifter om psykiatrisk vård som är förenad med frihetsberövande och annat tvång (tvångsvård). LRV reglerar tvångsvård beträffande psykisk störda lagöverträdare och gäller sålunda, enligt 1 § andra stycket, den som 1)efter beslut av domstol ska ges rättspsykiatrisk vård, 2)är anhållen, häktad eller intagen på en enhet för rättspsykiatrisk undersökning, 3)är intagen i eller ska förpassas till kriminalvårdsanstalt eller 4)är intagen i eller ska förpassas till ett särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ungdomsvård enligt 32 kap. 5 § . Både LPT och LRV ger lagstöd för att begränsa den enskildes fri- och rättigheter genom frihetsberövandet i sig, men även genom att det i respektive lag ges utrymme för att under särskilda förutsättningar vidta också annat tvång under frihetsberövandet som ytterligare inkräktar på fri- och rättighetsskyddet i RF och . En viktig utgångspunkt för LPT och LRV är att de utgör ett komple- ment till den grundläggande regleringen i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL. Det erinras också i LPT:s inledande bestämmelse om att föreskrifterna i HSL gäller all psykiatrisk vård, vilket gäller vid såväl psykiatrisk tvångsvård i enlighet med bestämmel- serna i LPT som vid rättspsykiatrisk vård som närmare regleras i LRV. Syftet med bestämmelsen är att ge HSL:s principer ökat genomslag på området för psykiatrisk tvångsvård. Genom stadgandet markeras att även tvångsvården omfattas av bestämmelserna i och de grundläggande 2013/14:119 kraven på hälso- och sjukvården, bl.a. att vården ska vara av god kvalitet, vara lätt tillgänglig och tillgodose patientens behov av säkerhet i vården. Bakgrunden till uppdelningen i en allmän reglering i LPT och en särskild reglering i LRV är att det befunnits angeläget att försöka undvika att lagstiftningen genom sin grundläggande uppbyggnad bidrar till att vissa grupper av patienter med inbördes mycket olika vårdbehov I propositionen Psykiatrisk tvångsvård m.m. (prop. 1990:91:58) ansåg regeringen det finnas vägande skäl för att inte reglera vården av de psykiskt störda lagöverträdarna samlat med annan psykiatrisk tvångsvård, vilket främst hängde samman med att omgiv- ningsskyddet kräver särskilt beaktande i anslutning till att psykiskt störda personer har begått vissa typer av brott, i första hand brott mot liv och Fundamentalt för tillämpningen av alla tvångs- och kontrollåtgärder enligt LPT och LRV är att proportionalitetsprincipen i 2 a § i respektive lag ska beaktas. Tvångsåtgärder vid vård enligt dessa lagar får användas endast om de står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. åtgärder tillräckliga, ska de användas. Tvång ska utövas så skonsamt som möjligt och med största möjliga hänsyn till patienten. De tvångsåtgärder som under särskilda förutsättningar får vidtas inom den slutna psykiatriska tvångsvården regleras i huvudsak i 18–24 §§ Det är fråga om viss användning av tvång bl.a. för att upprätthålla ordningen eller säkerheten på vårdinrättningen (18 §), kortvarig fast- spänning (19 §), vistelse i avskildhet (20 §), inskränkningar i rätten att (20 a §), förbud innehav av viss egendom (21 §), försändelsekontroll (22 §), försändelse- övervakning (22 a §) och kroppsvisitation eller ytlig kroppsbesiktning (23 §). Det råder i princip ingen skillnad mellan vilka tvångsåtgärder som får vidtas beträffande patient som vårdas med stöd av LPT respektive Enligt 8 § första stycket LRV gäller i tillämpliga delar dessa bestämmelser även vid sluten rättspsykiatrisk vård. regleringen i 8 § andra och tredje stycket som gäller i särskilda fall. Beträffande de tvångsåtgärder som är föremål för förslag i denna proposition får enligt nuvarande reglering i 20 a § första stycket LPT chefsöverläkaren besluta att inskränka en patients rätt att använda elektroniska kommunikationstjänster, om det är nödvändigt med hänsyn