prop · H103104 · 2014-03-11 00:00:00 — som är föräldraledig på och har en etableringsplan med aktiviteter på av heltid under t.ex. , kan få sin etableringsplan förlängd med en månad med heltidsinsatser. En nyanländ som har haft en etableringsplan med aktiviteter på deltid i olika omfattning kan få sin plan förlängd enbart med tid som motsvarar tiden för vård av barn med föräldrapenning, då han eller hon haft aktiviteter på av heltid. Detta innebär att en nyanländ som är föräldraledig på och har en etableringsplan med aktiviteter på och som därefter är föräldraledig på och har aktiviteter på , endast kan få en förlängning av etableringsplanen motsvarande den tid då han eller hon haft en plan med Förslaget behandlas i avsnitt 4.2. I paragrafen anges under vilka förutsättningar en etableringsplan upphör att gälla. I punkten 4, som är ny, anges att etableringsplanen ska upphöra att gälla om den nyanlände utan godtagbart skäl avvisar ett erbjudet lämpligt arbete, om han eller hon har arbete eller arbetssökande Prop. 2013/14:104 som huvudsaklig aktivitet i etableringsplanen. avses att den nyanländes insatser till mer än hälften ska bestå av arbete eller arbetssökande. För bedömningen av om ett arbete ska anses som lämpligt, kan 44 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och de föreskrifter som Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har meddelat om bl.a. kompetens, medicinska hinder och geografiskt begränsat sökområde tjäna som vägledning liksom den rättspraxis som utvecklats gällande detta begrepp. Vad som ska anses utgöra godtagbart skäl får avgöras från fall till fall. Ledning för bedömningen bör emellertid hämtas från den praxis som finns inom arbetslöshetsförsäkringen om godtagbart skäl att avvisa ett erbjudet lämpligt arbete och utifrån syftet med etableringslagen. En utgångpunkt är vad som kan anses vara bäst för den nyanländes etablering i arbetslivet på lång sikt. Vid bedömningen kan hänsyn exempelvis tas till den nyanländes kunskaper i svenska. Om den nyanlände har stora brister i svenska språket skulle det i ett enstaka fall kunna vara befogat att avvisa ett erbjudet lämpligt arbete för att han eller hon ska kunna delta i utbildning i svenska för invandrare. Detta bör dock bara gälla om han eller hon inte bedöms kunna få praktisk språkträning genom det erbjudna arbetet, och inte heller bedöms kunna fullfölja utbildning i svenska för invandrare parallellt med arbetet. Det kan också utgöra ett godtagbart skäl att avvisa ett erbjudet arbete om den nyanlände kort efter erbjudandet om ett arbete ska påbörja högskolestudier som kan leda till ett arbete. Förslaget behandlas i avsnitt 4.2. Paragrafen har delats upp i två punkter, varav den andra punkten är ny. I paragrafens första punkt finns en upplysning om regeringens möjlighet enligt 8 kap. 7 § regeringsformen, att meddela närmare föreskrifter om etableringsplaner. I paragrafens andra punkt finns en upplysning om regeringens möjlighet enligt 8 kap. 7 § regeringsformen att meddela föreskrifter om godtagbart skäl och lämpligt arbete. Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. I paragrafen har möjligheten att överklaga ett beslut om att etableringsplanen ska upphöra på grund av att en nyanländ utan godtagbart skäl har avvisat ett erbjudet lämpligt arbete lagts till. En språklig justering har även skett i första stycket. 2013/14:104 13.2 Förslaget till lag om upphävande av lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska Bestämmelsen om upphävande av lag Förslaget behandlas i avsnitt 6.2. Lagen upphör att gälla vid utgången av . Förslaget behandlas i avsnitt 11.2. Övergångsbestämmelsen föreskriver att den upphävda lagen fortfarande gäller för den som har avslutat sin utbildning . Detta innebär att en nyanländ som har deltagit i utbildning i svenska för invandrare har möjlighet att ansöka om sfi-bonus till och med . För utbetald sfi-bonus gäller även fortsatt att den inte ska beaktas vid tillämpning av 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Utbetald sfi-bonus ska inte heller beaktas vid tillämpningen av den upphävda lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar som fortfarande gäller för utlänningar som inte omfattas av punkten 2 i ikraftträdandebestämmelserna till lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 13.3Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 11 kap. 34 § Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. Paragrafen, som reglerar vilka ersättningar i samband med studier som ska respektive inte ska tas upp till beskattning, ändras på så sätt att tredje stycket som gäller ersättning enligt lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare upphävs vid utgången av . Förslaget behandlas i avsnitt 11.3. I punkten 2 anges att bestämmelsens äldre lydelse fortfarande gäller för ersättning som lämnats enligt den upphävda lagen om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare. Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:156) Prop. om samhällsorientering för vissa nyanlända Förslaget behandlas i avsnitt 7. Det införs en ny sjätte punkt i första stycket som innebär att en familjemedlem till den som har ett s.k. EU-blåkort och som har beviljats uppehållstillstånd med stöd av 6 a kap. 10 § utlänningslagen (2005:716) omfattas av lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 13.5Förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Förslaget behandlas i avsnitt 8. Paragrafen, som reglerar en förälders rätt att vara helt ledig från sin anställning för vård av barn, förtydligas genom att de särskilda bestämmelserna för adoptivföräldrar flyttas från tredje till första stycket. Det innebär att samtliga bestämmelser om hel föräldraledighet utan föräldrapenning samlas i första stycket. På det sättet tydliggörs att särregleringen för adoptivföräldrar endast avser sådan ledighet som inte är beroende av att föräldrapenning betalas ut. Föräldraledighet med föräldrapenning regleras som tidigare i andra stycket. Övriga ändringar i paragrafen är av redaktionell art. 13.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:565) om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete Förslaget behandlas i avsnitt 9. I andra stycket har en ändring gjorts som innebär att regleringen inte avviker från vad som gäller i socialförsäkringsbalken. I den nya lydelsen av andra stycket görs en hänvisning till 27 kap. 51 § socialförsäkringsbalken. Ändringen innebär att dagar i sjukperioder ska läggas samman, om färre än har förflutit mellan sjukperioderna. Vid beräkning av antalet dagar ska det bortses från dagar under vilka den försäkrade har deltagit i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion och fått aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. 2013/14:104 Övergångsbestämmelsen Förslaget behandlas i avsnitt 11.6. Övergångsbestämmelsen innebär att ändringen ska tillämpas första gången när en sjukperiod har påbörjats eller . Vid bedömningen av om dagar i ska läggas samman med dagar i en tidigare sjukperiod, ska även beaktas sjukperioder som har infallit före ikraftträdandet. Sammanfattning av betänkande Med rätt att delta – nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden (SOU 2012:69) i den del som avser ökade möjligheter till deltagande i insatser på deltid för småbarnsföräldrar Nyanlända invandrare som inleder sin tid i med att vårda barn riskerar en utdragen och mindre effektiv etablering. Det är därför viktigt att hemmavarande småbarnsföräldrar ges möjligheter att delta i insatser både under och efter föräldraledigheten. Därför föreslås i betänkandet att en nyanländ person som deltar på av heltid på grund av vård av barn med föräldrapenning ska kunna få förlängd tid med etableringsplan med ytterligare högst . Förteckning över remissinstanser (SOU 2012:69) Remissinstanser som har gett in yttrande Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , Inspektionen för socialförsäkringen, i , i , i län, i , i , i , Statskontoret, , , , , , , , , , , utvärdering, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , i län, , i län, , , i , , akademikers centralorganisation, Kommuner och Landsting, , Föreningen , i , , Samarbetsorgan för etniska organisation i , Sociala Missionen, Svenska Röda korset, kvinnolobby, kvinno- och tjejjourers riksförbund. Remissinstanser som har inbjudits men som inte har gett in yttrande , , kommun, , Blå vägen och . Sammanfattning av promemorian Förlängd etableringsplan efter föräldraledighet på deltid och ändring i lagen om samhällsorientering (Ds 2013:69) I promemorian föreslås att en ny bestämmelse införs i etableringslagen som innebär en möjlighet till förlängd etableringsplan efter föräldraledighet på deltid. Förslaget överensstämmer med ett förslag som har lämnats av utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare, AKKA- utredningen (SOU 2012:69 Med rätt att delta – nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden), som har remitterats. Utredningen föreslog emellertid en ändring i förordning i stället för i lag. I promemorian föreslås vidare att lagen om samhällsorientering ändras så att målgruppen för samhällsorientering även omfattar nyanlända invandrare som har beviljats uppehållstillstånd som familjemedlemmar till en utlänning som har beviljats arbets- och uppehållstillstånd för högkvalificerad anställning, s.k. EU-blåkort. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Promemorians lagförslag (Ds 2013:69) Förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Härigenom föreskrivs att 7 och 8 §§ lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska ha följande lydelse. Etableringsplanen ska utformas tillsammans med den nyanlände och i samverkan med berörda kommuner, företag och organisationer. Planen ska omfatta högst 24 Planen ska minst innehålla månader och minst innehålla 1.utbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning för den som har rätt att delta i sådan utbildning enligt skollagen (2010:800) 3.aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering Av etableringsplanen ska det framgå den gäller, vilka aktiviteter som ingår i insatserna och de olika aktiviteternas omfattning och längd. Aktiviteterna i planen ska tillsammans motsvara verksamhet på heltid om det inte föreskrivs något annat. Planen ska vid behov revideras av Arbetsförmedlingen. En etableringsplan ska omfatta högst 24 månader. Aktiviteterna i planen ska tillsammans motsvara verksamhet på heltid om det inte föreskrivs något annat. En plan får förlängas utöver 24 månader om den nyanlände i stället för att delta i aktiviteter på heltid har deltagit i aktiviteter till av heltid på grund av vård av barn med föräldrapenning enligt 12 kap. socialförsäkringsbalken. Planen får förlängas med den tid som sammantaget motsvarar tiden för vård av barn, dock högst . Av etableringsplanen ska det framgå den gäller, vilka aktiviteter som ingår i insatserna och de olika aktiviteternas omfattning och längd. Planen ska vid behov revideras av Arbetsförmedlingen. Denna lag träder i kraft . Förslag till ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ska ha följande lydelse. Lagen gäller för nyanlända invandrare som har fyllt 18 men inte , är folkbokförda i en kommun och har beviljats 1.uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 § första stycket utlänningslagen (2005:716), 2.uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 a § första stycket 1–3, andra eller tredje stycket utlänningslagen, 3.uppehållskort efter ansökan enligt 3 a kap. 10 § andra stycket utlänningslagen, 4. uppehållstillstånd på grund av 4. uppehållstillstånd på grund av stark anknytning enligt 5 kap. 15 stark anknytning enligt 5 kap. 15 familjemedlem eller anhörig enligt familjemedlem eller anhörig enligt med stöd av 5 kap. 23 § andra, med stöd av 5 kap. 23 § andra, familjemedlem enligt 6 a kap. 10 § Lagen gäller dock inte nyanlända som går i gymnasieskola eller är medborgare i ett land som är anslutet till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i . Denna lag träder i kraft och tillämpas på nyanlända som folkbokförs i en kommun efter utgången av . Förteckning över remissinstanser (Ds 2013:69) Remissinstanser som har gett in yttrande Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , i , , , kommun, , kommun, och Kommuner och Landsting. Remissinstanser som har inbjudits men som inte har gett in yttrande Sammanfattning av promemorian Ökat fokus på arbete för vissa nyanlända invandrare och avveckling av sfi-bonus (Ds 2013:61) I promemorian föreslås att en nyanländ invandrare som deltar i insatser enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och utan godtagbart skäl avvisar ett erbjudet lämpligt arbete inte ska ha rätt till fortsatta insatser enligt lagen. Detta ska gälla under förutsättning att han eller hon har arbete eller arbetssökande som huvudsaklig aktivitet enligt sin etableringsplan. Lagändringen föreslås träda i kraft . I promemorian föreslås också att lagen (2009:657) om försöksverksamhet med prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare och lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare ska upphöra att gälla . Promemorians lagförslag (Ds 2013:61) Förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Härigenom föreskrivs att 9 och 10 §§ lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska ha följande lydelse. Etableringsplanen upphör att gälla när 1. tiden för etableringsplanen har löpt ut, förvärvsarbete på heltid minst sex förvärvsarbete på heltid minst sex 3. den nyanlände påbörjar en (1999:1395). (1999:1395), eller erbjudet lämpligt arbete om han eller hon har arbete eller aktivitet enligt sin etableringsplan. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet meddelar närmare föreskrifter om 2. föreskrifter om vad som ska anses utgöra godtagbart skäl och lämpligt arbete enligt 9 § 4. Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna i 9 § i sin äldre lydelse gäller dock fortfarande för sådant förhållande som inträffar före lagens ikraftträdande. Förslag till lag om upphävande av lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare Härigenom föreskrivs att lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare ska upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för den som har avslutat utbildning i svenska för invandrare . Förslag till lag om upphävande av lagen (2009:657) om försöksverksamhet med prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare Härigenom föreskrivs att lagen (2009:657) om försöksverksamhet med prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare ska upphöra att gälla vid utgången av . Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 11 kap. 34 § (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Följande ersättningar i samband med studier ska tas upp: 1.utbildningsbidrag för doktorander, och 2.ersättningar till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF). Studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) ska inte tas upp. 1.statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten för - kortare studier om funktionshinder, - kortare studier på grundskole- och gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionshinder, och - studier inom särskild utbildning för vuxna, eller 2.statsbidrag som administreras av för kortare studier i alfabetisering i samiska. Ersättning enligt lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare ska inte tas upp. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1Lagen omtryckt 2008:803. 2Senaste lydelse 2010:874. Ändringen innebär att tredje stycket upphävs. Förteckning över remissinstanser (Ds 2013:61) Remissinstanser som har gett in yttrande Kammarrätten i , , , , i , i , i , Statskontoret, , , , , utvärdering, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, Kommuner och Landsting, Kvinnolobby, i , akademikers centralorganisation och . Remissinstanser som har inbjudits men som inte har gett in yttrande , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, och Samarbetsorganet för etniska organisationer i . Sammanfattning av promemorian Förändrade åldersgränser och ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen (Ds 2013:36) I denna promemoria föreslås att föräldrapenning efter barnets fyraårsdag ska kunna lämnas med . Förslaget är en del av de åtgärder som planeras för att förstärka incitamenten för nyanlända utrikes födda kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden. nuvarande konstruktion medför att föräldrar som kommer till med barn som inte har fyllt kan få föräldrapenning även om barnet har fyllt t.ex. redan vid ankomsten hit. varigt uttag av föräldrapenning när barnet är äldre kan dock motverka ambitionen att nyanlända föräldrar bör delta i arbetsförberedande insatser som kan föra dem närmare arbetsmarknaden. också att huvuddelen av föräldrapenningen bör användas när barnet är litet och behovet av omvårdnad från föräldrarna är som störst. Finns det vid fyraårsgränsen fler än kvar för föräldrarna gemensamt ska de fördelas mellan dem så att vardera för- äldern får behålla lika stor andel av dagarna som han eller hon hade kvar I promemorian föreslås att föräldrapenning för tid efter fyraårsgränsen i första hand lämnas på sjukpenning- eller grund- nivå, vilket följer det uttagsmönster av föräldrapenning som redan finns i För att tillgodose föräldrars behov av ledighet från arbete även för äldre barn, exempelvis under lov och studiedagar eller deltagande i skolans verksamhet föreslås att åldersgränsen för att ta ut föräldra- penning höjs så att förmånen kan lämnas till dess att barnet har fyllt tolv I och med att antalet ersättningsdagar enligt förslaget kan behöva reduceras och fördelas om vid fyraårsgränsen uppstår ett behov av att begränsa möjligheten att ansöka om föräldrapenning retroaktivt. föreslås att föräldrapenning inte lämnas tillbaka än den nittionde dagen före den dag då ansökan om föräldrapenning kom in till Vidare föreslås i promemorian att tidsperioden för tillfällig föräldra- penning i samband med att ett barn avlidit förlängs så att förmånen kan tas i fram till den efter barnet avlidit. bedömer även att det bör införas harmonierande bestämmelser inom I promemorian föreslås även ett förtydligande av De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft och ska tillämpas på föräldrapenning för ett barn som är fött efter ikraft- Vid adoption ska detta gälla när den som har adopterat barnet har fått barnet i sin vård efter ikraftträdandet. Den nya bestämmelsen om ansökningsfrist för föräldrapenning ska dock tillämpas första gången på föräldrapenning som avser tid . Bestämmelsen om tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn har avlidit ska enligt förslaget däremot tillämpas från och med ikraft- Den ändrade bestämmelsen i föräldraledighetslagen tillämpas från och med ikraftträdandet. Promemorians lagförslag i den del som avser föräldraledighetslagen (Ds 2013:36) Härigenom föreskrivs att 5 § föräldraledighetslagen (1995:584) ska ha följande lydelse. En förälder har rätt till hel En förälder har rätt till hel ledighet för vård av barn till dess ledighet för vård av barn till dess barnet är oavsett om arbetstagare som har adopterat ett barn eller tagit emot ett barn i avsikt att adoptera det ska tiden 18 månader i stället räknas från den tidpunkt då arbetstagaren fått barnet i sin vård och rätten till ledighet upphöra när barnet fyllt eller vid den senare tid- punkt då barnet har avslutat det Är det fråga om adoption av arbetstagarens makes barn eller av eget barn, har arbetstagaren inte rätt till ledighet utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade ägt rum. En förälder har därutöver rätt till hel ledighet medan föräldern får hel föräldrapenning enligt 12 kap. socialförsäkringsbalken. För en arbetstagare som har adopterat ett barn eller tagit emot ett barn i avsikt att adoptera det ska tiden 18 månader i stället räknas från den tidpunkt då arbetstagaren fått barnet i sin vård. Är det fråga om adoption av arbetstagarens makes barn eller av eget barn, har arbetstagaren inte rätt till ledighet utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade ägt rum. Rätten till ledighet för adoptivföräldrar upphör när barnet fyllt eller vid den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:1263. Förteckning över remissinstanser (Ds 2013:36) Remissinstanser som har gett in yttrande Ombudsmän, i , Förvaltningsrätten i , , , , Myndigheten för internationella adoptionsfrågor, , Inspektionen för socialförsäkringen, , , , , , , , utvärdering, Kommuner och Landsting, , , akademikers centralorganisation, i , , föräldrar, för valfrihet, jämställdhet och föräldraskap, Rädda barnen, kvinnolobby, och . Remissinstanser som har bjudits in men som inte har gett in yttrande – Studentråd, Barnen framför allt – adoptioner, Män för jämställdhet och Samarbetsorganet för etniska organisationer i . Promemorians lagförslag (Ändring i lagen om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete) Förslag till lag om ändring i lagen (2008:565) om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete Härigenom föreskrivs att lagen (2008:565) om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete ska ha följande lydelse. Som villkor för rätt till ledighet gäller att arbetstagaren på grund av sjukdom 1.har haft nedsatt arbetsförmåga i förhållande till sitt vanliga arbete, eller till annat lämpligt arbete som arbetsgivaren tillfälligt erbjudit arbetstagaren, om minst , och 2.har ingått ett anställningsavtal med en annan arbetsgivare från och med dag 91 till och med dag 180 av sjukperioden. När det beräknas hur arbetstagaren har haft nedsatt arbetsförmåga enligt första stycket ska dagar i sjukperioder läggas samman, om arbetstagaren 1.har förvärvsarbetat mellan sjukperioderna, eller 2.inte har förvärvsarbetat alls mellan sjukperioderna. När det beräknas hur arbetstagaren har haft nedsatt arbetsförmåga enligt första stycket ska dagar i sjukperioder läggas samman enligt vad som följer av 27 kap. 51 § socialförsäkringsbalken. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 2 § andra stycket i sin nya lydelse tillämpas första gången när en sjukperiod har påbörjats efter ikraftträdandet. Vid bedömningen av om dagar i ska läggas samman med dagar i en tidigare sjukperiod, ska även beaktas sjukperioder som har infallit före ikraftträdandet. Förteckning över remissinstanser (Ändring i lagen om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete) Remissinstanser som har gett in yttrande Arbetsdomstolen, Arbetsförmedlingen, , , , akademikers centralorganisation, Kommuner och Landsting och . Remissinstanser som har inbjudits men som inte har gett in yttrande Företagarna och i . Lagrådsremissens lagförslag (Vissa ändringar i etableringslagen m.m.) Förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Härigenom föreskrivs att 7–10 och 17 §§ lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska ha följande lydelse.