prop · H103100 · 2014-04-09 00:00:00 — Givet den låga inflationen i många avancerade ekonomier är risken för att inflationsimpulsen ska mötas av en kraftfull penningpolitisk åtstramning inte överhängande. Det skulle dock försvåra den penningpolitiska avvägningen för många centralbanker. Strukturella problem kan hämma återhämtningen i exporten Svensk export har under framför allt utvecklats svagare än efterfrågeutvecklingen bland svenska handelsländer. Det är svårt att bedöma hur stort inslaget av strukturella förklaringsfaktorer är bakom den svaga exportutvecklingen. Om t.ex. konkurrenskraften bland svenska företag är sämre än vad den bedöms vara i prognosen, finns en risk att exporttillväxten inte stiger i den omfattning som förutses i prognosen, trots att en internationell återhämtning ändå kommer till stånd. Bostadspriser och skuldsättning utgör en risk På utgör även bostadsprisernas utveckling och hushållens jämförelsevis höga skuldsättning en risk. Bostadspriserna och hushållens skuldsättning har ökat och har nått mycket höga nivåer. I prognosen förutsätts bostadspriserna fortsätta öka i en måttlig takt . För att motverka de risker som är förknippade med kraftigt ökade bostadspriser och skuldsättning, och förhindra att den ekonomiska politiken måste ges en långt mer åtstramande inriktning, har regeringen tillsammans med berörda myndigheter vidtagit ett antal åtgärder. Dessa åtgärder syftar, förutom till att minska riskerna förknippade med bostadspris- och skuldutveckling, även till att öka robustheten i banksystemet. Om priser och skuldsättning fortsatt utvecklas på ett sätt som skapar spänningar i ekonomin väntas den ekonomiska politiken bli mer återhållande och därmed dämpa tillväxten något. Risk för en lägre produktivitetstillväxt Den genomsnittliga produktivitetstillväxten har varit låg sedan finanskrisens utbrott , och förefaller även ha påverkat den trendmässiga produktivitetsutvecklingen. I prognosen förutsätts dock den potentiella produktiviteten stiga , men det finns en risk att den potentiella produktiviteten stiger långsammare än i prognosen. Detta skulle exempelvis kunna ske genom att utveckling och införande av ny teknologi bromsas upp ytterligare, i kombination med att den långa perioden efter finanskrisen med låga investeringar har fått en mer långtgående effekt på utnyttjandet av framför allt kapitalvaror. Därtill kan en strukturomvandling innebära att en allt större andel av produktionen i de mindre produktiva tjänstebranscherna påverkar den genomsnittliga produktivitetstillväxten negativt. I alternativscenario 2 redovisas en mer detaljerad analys av hur en lägre potentiell produktivitet skulle påverka den svenska ekonomins utveckling. Högre tillväxt i omvärlden Den ekonomiska återhämtningen i omvärlden kan bli starkare än väntat. I euroområdet kan en sådan utveckling kopplas till reformarbetet med bankunionen, där större framgångar än väntat kan förbättra förtroendet för bankerna och därigenom möjliggöra ett större genomslag för expansiva penningpolitik, samt större tillgång till och lägre kostnad för kapital. Högre tillväxt i svensk export och i hushållens konsumtion En ekonomisk återhämtning innebär även att investeringstillväxten bland handelsländer tar fart. I ett sådant läge befinner sig svenska exportföretag i en gynnsam position, med sin tyngdpunkt på insats- och investeringsvaror. Det finns en möjlighet att den internationella återhämtningen i högre grad än förväntat bidrar till en högre efterfrågan på svenska exportvaror. Det skulle innebära en högre exporttillväxt än den i prognosen. De vidare effekterna av en sådan utveckling redovisas i alternativscenario 3. Starka förtroendeindikatorer, en rekordhög sparkvot och förhållandevis höga reallöneökningar talar för en stabil och hög konsumtionstillväxt. Sparkvoten bedöms dock vara , vilket är högre än genomsnittet , som ligger på strax . Givet den förhållandevis höga nivån på sparandet finns det därmed ett utrymme för en högre konsumtionstillväxt än den i prognosen utan att sparkvoten når onormalt låga nivåer. Produktivitetstillväxten kan bli högre Det råder ofta stor osäkerhet om den framtida produktivitetsutvecklingen. Det är också möjligt att de senaste årens dämpade produktivitetsutveckling främst är en temporär effekt av att investeringar och den teknologiska utvecklingen har varit dämpade under den utdragna När konjunkturen förbättras är det således möjligt att införande av bl.a. ny teknologi tilltar med högre produktivitetstillväxt än vad som antas i huvudscenariot. Alternativscenario 1: Svagare internationell utveckling. I detta scenario antas den politiska och ekonomiska återhämtningen i omvärlden bli svagare än i huvudscenariot. I euroområdet kan en sådan utveckling t.ex. kopplas till att arbetet mot högre finansiell integration inte blir lika framgångsrikt som det antas i huvudscenariot. Sådana svårigheter skulle försämra förtroendet för bankerna och därigenom medföra ett mindre genomslag för expansiva penningpolitik samt en mindre tillgång till och högre kostnad för kapital. Geopolitiska risker som t.ex. utvecklingen i kan också få långtgående konsekvenser för möjligheterna till ekonomisk återhämtning. Ett upptrappat politiskt läge med sanktioner mot skulle kunna medföra att utbudet av vissa råvaror, som t.ex. rysk gas, minskar hastigt, med högre energipriser och dämpad produktion till följd. I alternativscenario 1 antas att återhämtningen i världsmarknadsefterfrågan dröjer jämfört med huvudscenariot, vilket medför en lägre efterfrågan på svenska exportprodukter 2014– 2016 (se tabell 3.9). Konsumtionstillväxten blir lägre än i huvudscenariot till följd av att arbetsmarknaden utvecklas svagt med en arbetslöshet som ligger kvar på (se tabell 3.9 och diagram 3.28). Den lägre exporttillväxten medför även att investeringstillväxten dämpas. Reporäntan sänks 2014 och är sedan lägre än i huvudscenariot , vilket bidrar till att motverka den negativa effekten på svensk export. I samband med att återhämtningen i euroområdet tydligare tar fart 2016 så ökar exporttillväxten. Inhemsk efterfrågan utvecklas starkt 2017 och 2018 och arbetslösheten börjar falla något. Resursutnyttjandet, mätt med BNP- gapet, blir lägre . Tabell 3.9 Alternativscenario 1: Svagare internationell utveckling Prognos enligt huvudscenariot inom parentes Årlig procentuell förändring om annat ej anges (2,7) (3,3) (3,5) (2,5) (2,3) (3,5) (5,5) (6,5) (5,7) (5,4) (7,7) (7,3) (6,7) (6,3) (5,9) (2,7) (2,9) (3,2) (3,4) (3,5) (0,8) (1,5) (1,7) (1,9) (2,0) (0,75) (1,50) (2,25) (2,75) (3,25) -3,1 -2,9 -2,4 -1,4 -0,7 (-2,4) (-1,5) (-0,5) (-0,2) (0,0) -1,7 -0,7 -0,4 (-1,6) (-0,3) (0,2) (0,7) (1,2) 2Procent av arbetskraften. 3Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 5Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 6Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. Den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP försämras med som mest jämfört med i huvudscenariot. Det beror i huvudsak på att den svagare efterfrågan i ekonomin och den högre arbetslösheten leder till att lönesumman utvecklas långsammare än i huvudscenariot. Dessutom blir mervärdesskatteintäkterna lägre eftersom hushållens konsumtion ökar långsammare än i huvudscenariot. Bland utgifterna är det främst arbetslöshetsersättningen som ökar. Diagram 3.28 Arbetslöshet 2012–2018 Källor: och egna beräkningar. Alternativscenario 2: Svagare produktivitet Den genomsnittliga produktivitetstillväxten har varit låg sedan finanskrisens utbrott och regeringen gör bedömningen att detta även påverkat tillväxten i den potentiella produktiviteten. Tillväxten i potentiell produktivitet bedöms 2013 vara lägre än den genomsnittliga faktiska produktivitetstillväxten som för perioden –2013 uppgår till i näringslivet. I prognosen antas dock den potentiella produktivitetstillväxten stiga mot den genomsnittliga nivån. I detta alternativscenario bedöms den potentiella produktiviteten i näringslivet inte stiga i enlighet med prognosen. I stället antas den växa i en takt som i genomsnitt är lägre än i huvudscenariot. Den lägre potentiella produktiviteten i näringslivet medför att företagen investerar i en mindre utsträckning jämfört med i huvudscenariot (se tabell 3.10). Den lägre produktiviteten innebär också att enhetsarbetskostnaden blir högre vilket medför försämrad konkurrenskraft och lägre exporttillväxt jämfört med i prognosen. Den lägre produktiviteten leder även till att reallönen växer långsammare, vilket i sin tur bidrar till att också konsumtionen utvecklas svagare. Den svagare efterfrågan leder 2016–2018 till en sämre utveckling på arbetsmarknaden (se tabell 3.10 och diagram 3.28). Högre enhetsarbetskostnader medför en högre inflation. KPIF ökar därmed något snabbare än i prognosen. börjar höjas 2014 och är som mest högre än i prognosen. Tabell 3.10 Alternativscenario 2: Svagare potentiell produktivitet Prognos enligt huvudscenario inom parentes Årlig procentuell förändring om annat ej anges (2,7) (3,3) (3,5) (2,5) (2,3) (2,6) (3,7) (3,4) (2,8) (2,5) (4,7) (7,4) (6,5) (4,5) (4,2) (3,5) (5,5) (6,5) (5,7) (5,4) (1,2) (1,2) (1,2) (1,0) (0,9) (7,7) (7,3) (6,7) (6,3) (5,9) (2,7) (2,9) (3,2) (3,4) (3,5) (0,8) (1,5) (1,7) (1,9) (2,0) (0,75) (1,50) (2,25) (2,75) (3,25) -2,3 -1,5 -0,6 -0,3 (-2,4) (-1,5) (-0,5) (-0,2) (0,0) -1,6 -0,4 -0,1 (-1,6) (-0,3) (0,2) (0,7) (1,2) 2Procent av arbetskraften. 3Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 5Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 6Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. Sammantaget växer BNP med i genomsnitt 2014–2018 jämfört i genomsnitt i prognosen (se tabell 3.10 och diagram 3.29). Resursutnyttjandet i ekonomin som helhet, mätt med BNP-gapet, är i balans . Den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP försämras med som mest jämfört med i huvudscenariot. Det beror i huvudsak på att den svagare efterfrågan i ekonomin och den högre arbetslösheten leder till att lönesumman utvecklas långsammare än i huvudscenariot. Dessutom blir mervärdesskatteintäkterna lägre eftersom hushållens konsumtion ökar långsammare än i huvudscenariot. Bland utgifterna ökar arbetslöshetsersättningen något. Diagram 3.29 BNP-tillväxt 2012–2018 Källor: och egna beräkningar. Alternativscenario 3: Exporten förstärker återhämtningen Exportens utveckling är i prognosen svag jämfört med andra konjunkturåterhämtningar. I detta alternativscenario antas en starkare ekonomisk utveckling i omvärlden och att det finns ett större behov av investeringar i de avancerade ekonomierna jämfört med i prognosen. Sammantaget medför detta att omvärldsefterfrågan utvecklas starkare och att den internationella investeringscykeln tar fart mer markant. Detta ökar omvärldens efterfrågan på de insats- och investeringsvaror som dominerar svensk export. Exporttillväxten i alternativscenariot blir därmed högre än den i prognosen 2014 och 2015 (se tabell 3.11). antas dock att exporttillväxten klingar av när resursutnyttjandet blir mindre negativt i omvärlden och tillväxten i världsmarknadsefterfrågan dämpas. Den högre exporttillväxten 2014 och 2015 medför att BNP-tillväxten blir högre (se tabell 3.11 och diagram 3.29). Den medför också att företag behöver utöka personalstyrkan mer än i huvudscenariot. Arbetslösheten börjar därför sjunka 2014 och blir (se tabell 3.11 och diagram 3.28). Sammantaget blir arbetslösheten i snitt lägre än i prognosen. Det förbättrade läget på arbetsmarknaden medför att lönerna utvecklas starkare samt att inflationstrycket blir högre. Reporäntan börjar höjas 2014 och är som mest högre än i prognosen. Tabell 3.11 Alternativscenario 3: Exporten förstärker återhämtningen Prognos enligt huvudscenariot inom parentes Årlig procentuell förändring om annat ej anges (2,7) (3,3) (3,5) (2,5) (2,3) (3,5) (5,5) (6,5) (5,7) (5,4) (1,2) (1,2) (1,2) (1,0) (0,9) (7,7) (7,3) (6,7) (6,3) (5,9) (2,7) (2,9) (3,2) (3,4) (3,5) (0,8) (1,5) (1,7) (1,9) (2,0) (0,75) (1,50) (2,25) (2,75) (3,25) -1,8 -0,2 (-2,4) (-1,5) (-0,5) (-0,2) (0,0) -1,4 -0,1 (-1,6) (-0,3) (0,2) (0,7) (1,2) 2Procent av arbetskraften. 3Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 5Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 7Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. Den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP förbättras med som mest jämfört med i prognosen. Det beror i huvudsak på att lönesumman utvecklas snabbare till följd av att antalet arbetade timmar och löner ökar. Bland utgifterna är det främst arbetslöshetsersättningen som minskar. 3.6Huvudsakliga revideringar sedan budgetpropositionen I blev BNP-tillväxten högre än förväntat . Därtill reviderades BNP-tillväxten för upp i samband med att nationalräkenskaperna publicerades . Det medför att BNP är något högre i nivå än väntat, vilket delvis bidrar till att årsmedelvärdet för tillväxten 2014 blir något högre. BNP-tillväxten har reviderats ned 2015–2017 (se tabell 3.12). Fasta bruttoinvesteringar förväntas växa något snabbare både 2014 och 2015. förväntas lagerinvesteringar bidra mer till efterfrågetillväxten 2014 efter det överraskande starka lagerbidraget . reviderade nationalräkenskaperna –2013 . Som en följd av detta har regeringen reviderat bedömningen av potentiell produktivitet och antalet potentiellt arbetade timmar i ekonomin (se fördjupningsrutan Revideringar av potentiella variabler). Sammantaget medför detta en lägre nivå på potentiell BNP över hela prognosperioden jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Resursutnyttjandet –2017 bedöms bli högre i den nuvarande prognosen. skattehöjningarna har detta lett till en ökning i de kommunala skatteintäkterna, vilket har genererat fler arbetade timmar och högre sysselsättning i kommuner och landsting. Följaktligen har antalet arbetade timmar och sysselsättning i hela ekonomin reviderats upp. Vidare har den oväntat starka utvecklingen i sysselsättningen inneburit en lägre nivå på arbetslösheten 2013, vilket påverkar prognoserna . Den rådande bilden av arbetsmarknaden är att den kommer att fortsätta att utvecklas något starkare än vad som förväntades i budgetpropositionen . Sammantaget resulterar detta i en nedreviderad arbetslöshet för hela prognosperioden. Den faktiska förändringstakten i timlön enligt konjunkturlönestatistiken beräknas bli lägre jämfört med den prognos som gjordes i budgetpropositionen. Det beror på att restposten, dvs. skillnaden mellan avtalad och slutgiltig löneökning, förväntas bli något lägre än enligt den bedömning som gjordes . Av samma anledning har prognosen reviderats ned . Efter att sänkte reporäntan har också dess bana för hela prognosperioden sänkts. Den förändrade reporäntebanan och avtagande förändringstakter i KPI bidrar till att förändringstakten i KPI har reviderats ned . Inflationen, mätt som KPIF, blev lägre än förväntat . Det medför att prognosen för KPIF har reviderats ned . Tabell 3.12 Regeringens prognoser ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen Prognos enligt budgetpropositionen inom parentes Procentuell förändring om annat ej anges (1,2) (2,5) (3,6) (3,9) (2,9) Potentiell BNP1,2 (2,0) (2,2) (2,3) (2,4) (2,4) -2,9 -2,4 -1,5 -0,5 -0,2 (-3,5) (-3,0) (-2,1) (-1,0) (-0,2) (0,3) (0,5) (1,1) (1,6) (1,5) (0,8) (0,8) (1,0) (1,3) (1,3) (8,2) (8,1) (7,8) (7,0) (6,4) (2,7) (2,8) (2,9) (3,2) (3,4) (1,00) (1,00) (1,75) (2,75) (3,25) (0,1) (0,9) (1,7) (2,7) (3,2) (1,0) (1,3) (1,5) (1,7) (1,9) 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Procent av arbetskraften. 6Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. Källor: , , och egna beräkningar. Oberoende prognoser från externa aktörer är ett viktigt inslag i det offentliga samtalet och bidrar till en högre kvalitet i de ekonomiska bedömningarna. Genom att redovisa jämförelser med andra bedömare, och motivera större avvikelser, ökar transparensen för de prognoser och de bedömningar som regeringen gör. I detta delavsnitt återfinns jämförelser med andra bedömares prognoser av variablerna BNP, arbetslöshet, inflation och BNP-gap. Avvikelser mot och Europeiska kommissionens prognoser kommenteras särskilt.42 I avsnitt 7.4 redovisas prognosjämförelser för det finansiella och strukturella sparandet i den offentliga sektorn. BNP-prognosen i linje med andra bedömares Regeringens prognos för svensk BNP-tillväxt 2014 och 2015 är nära flera andra bedömares prognoser (se tabell 3.13). Tabell 3.13 Prognosjämförelse: BNP 2014 och 2015 1 Kalenderkorrigerad data. Anm.: Av de olika bedömarna är det endast regeringen och som har beaktat nationalräkenskaperna för , som publicerades . Källor: , Europeiska kommissionen, , , () och egna beräkningar. och Europeiska kommissionen bedömer att BNP-tillväxten 2014 blir aningen lägre än regeringen. har regeringen och kommissionen samma prognos för BNP-tillväxten, medan gör bedömningen att BNP stiger marginellt långsammare. 42 Se fördjupningsrutan Jämförelse med andra bedömares prognoser för svensk ekonomi i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor). tillväxten 2015 ser olika ut. bedömer att hushållens konsumtion blir svagare än regeringen. Det förklaras delvis av ett antagande om svagare utveckling av hushållens disponibla inkomster , jämfört med regeringens bedömning. I stället växer investeringar och offentlig konsumtion snabbare i prognos. Små skillnader i prognoserna för arbetslösheten Regeringens prognos för arbetslösheten ligger nära andra bedömares prognoser (se tabell 3.14). Europeiska kommissionen och regeringen gör samma bedömning av arbetslösheten både 2014 och 2015. prognos för arbetslösheten är något högre som en följd av en lägre prognos för sysselsättningstillväxten. Tabell 3.14 Prognosjämförelse: Arbetslöshet 2014 och 2015 Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: , Europeiska kommissionen, , , () och egna beräkningar. Vissa skillnader i inflationsprognoserna Regeringens prognos för den underliggande inflationens utveckling, mätt som KPIF, är i linje med bedömning både 2014 och 2015 (se tabell 3.15). Regeringen antar emellertid att första räntehöjning kommer medan bedömer att en höjning kommer först . Regeringens prognos för KPI 2015 är därför något högre än prognos. Tabell 3.15 Prognosjämförelse: Inflation 2014 och 2015 Procentuell förändring, årsgenomsnitt Källor: , Europeiska kommissionen, och egna beräkningar. Europeiska kommissionen gör inte prognoser på KPI eller KPIF utan på harmoniserat index för konsumentpriser (HIKP). Regeringens prognos för HIKP är något lägre än Kommissionens för både 2014 och 2015. Detta kan förklaras av att Kommissionen bedömer att resursutnyttjandet är högre än vad regeringen gör. Skilda bedömningar av BNP-gapet Liksom regeringen bedömer andra prognosmakare att det finns lediga resurser i svensk ekonomi. Skillnaderna i bedömningen av resursutnyttjandet och 2015, mätt med BNP-gapet, är dock stora (se tabell 3.16). Tabell 3.16 Prognosjämförelse: BNP-gap 2014–2018 Procentuell avvikelse från potentiell BNP-nivå -2,4 -1,5 -0,5 -0,2 -1,3 -0,7 -0,2 -1,6 -0,5 -0,9 -2,8 -2,3 -0,8 Källor: (), Europeiska kommissionen, , , () och egna beräkningar. Skillnaderna i bedömning av BNP-gapet härrör antingen från olika syn på nivå och tillväxttakt för potentiell BNP, eller från olika prognoser på faktisk BNP-tillväxt. Metoderna för att beräkna potentiell BNP skiljer sig åt – exempelvis gör Europeiska kommissionen en mer modellbaserad beräkning än regeringen. och regeringen använder likartade metoder43, men gör olika bedömningar av nivån på potentiell BNP (se fördjupningsrutan Revideringar av potentiella variabler). Det beror främst på skilda bedömningar av jämviktsarbetslöshetens nivå. , regeringens och kommissionens prognoser för den faktiska BNP-tillväxten är mycket lika för både 2014 och 2015. 43 Se promemoria Metod för beräkning av potentiella variabler på samt promemoria Hur beräknar potentiell BNP på . Se även fördjupningsrutan Jämförelse med andra bedömares prognoser för svensk ekonomi i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor). Utvärdering av prognoser för BNP-tillväxten Regeringens prognoser utgör underlag för statens budget och för regeringens utformning av den ekonomiska politiken. Det är därför viktigt att prognoserna har en hög precision. Här utvärderas prognoser för BNP-tillväxt utfärdade –2013 av några av stora prognosinstitut, däribland regeringen.44 Motsvarande utvärdering av prognoser på arbetslöshet och inflation samt metodik presenteras i promemoria Utvärdering av makroekonomiska prognoser som publiceras på regeringens hemsida, . Utvärderingen baseras på prognosernas medelkvadratfel (MKF) och medelabsolutfel (MAF).45 Dessutom används metod för horisontjustering som tar hänsyn till att prognoserna har publicerats vid olika tidpunkter.46 Horisontjusteringen sker dels gentemot absoluta prognosfel (HAF), dels gentemot kvadrerade prognosfel (HKF). Eftersom MKF och HKF använder kvadrerade prognosfel straffas stora fel hårdare med dessa mått än med MAF och HAF. I jämförelsen delas prognosfelen in i de fel som tillhör prognoser publicerade året innan utfall och de fel som tillhör prognoser publicerade som utfall. Resultatet visas i tabell 3.17, där instituten rangordnas i fallande ordning. För prognoser utfärdade som utfall rangordnas regeringen på femte plats både med MAF och med MKF. Med horisontjusteringen höjs rangordningen till andra plats med HAF, medan rangordningen är oförändrad med HKF. För prognoser utfärdade året innan utfall rangordnas regeringen bland den lägre hälften. I allmänhet vilar rangordningarna på små skillnader i utvärderingsmåtten, och inga test utförs för att påvisa att dessa skillnader är statistiskt signifikanta. 44För regeringens del utvärderas endast prognoser som publicerats i budget- och vårpropositioner. 45Medelkvadratfelet är medelvärdet av de kvadrerade prognosfelen. Medelabsolutfelet är medelvärdet av de absoluta prognosfelen. 46Se och , Prognosmakares förmåga – vad brukar vi utvärdera och vad vill vi utvärdera? Penning och Valutapolitik 2009:3, . ordningarna bör därför värderas med viss försiktighet. Tabell 3.17 Rangordning för prognoser för BNP-tillväxten gjorda 1994–2013 Medelabsolutfel (MAF), horisontjustering mot absoluta prognosfel (HAF), medelkvadratfel (MKF), samt horisontjustering mot kvadrerade prognosfel (HKF) Utfärdade året innan utfall Anm.: Prognosmakarna är regeringen (), (), (), (), (), Svenskt näringsliv (SN), Nordea (NO), (), () och . Källor: och egna beräkningar. Ingen signifikant bias i regeringens prognoser Regeringen testar för systematisk snedvridning (bias) i prognoserna. Tabell 3.18 visar medelprognosfel (MPF) tillsammans med p-värden för hypotesprövningen att medelprognosfelet är noll, dvs. att det inte finns någon bias. Tabell 3.18 Genomsnittliga prognosfel för prognoser för BNP-tillväxten 1994–2013 Medelprognosfel (MPF), p-värde (p) och antal observationer (T) Utfärdade året innan utfall -0,09 -0,09 Anm.: Prognosmakarna är regeringen (), (), (), (), (), Svenskt näringsliv (SN), Nordea (NO), (), () och . Källor: och egna beräkningar. För prognoser utfärdade som utfall har samtliga prognosinstitut ett positivt genomsnittligt prognosfel. De har således i genomsnitt underskattat BNP-tillväxten för utvärderingsperioden. Resultatet är dock inte signifikant vid 10 procents signifikansnivå för något av prognosinstituten. Valet av signifikansnivå motiveras av att testet, vid de givna stickprovsstorlekarna och skattade medelprognosfelen, har låg styrka, dvs. låg sannolikhet att förkasta en falsk nollhypotes. Slutsatsen att det inte finns någon bias bör dras med viss försiktighet. Den låga styrkan säger att en sådan slutsats i detta fall är lätt att dra även om det finns en bias i storleken av de skattade medelprognosfelen. Små skillnader i prognoser Prognoser är per definition osäkra och osäkerheten blir större med prognoshorisonten.