prop · H103255 · 2014-09-19 00:00:00 — Även andra kostnader, såsom utbildning och övning, ökar för att uppfylla regeringens krav på ökad tillgänglighet och användbarhet. I den försvarspolitiska inriktningspropositionen konstaterade regeringen att ambitionshöjningar inom insatsorganisationen måste mötas med ambitionssänkningar och rationaliseringar. Särskilt områdena materielförsörjning, personalförsörjning, forskning och utveckling, logistik och annat stöd pekades ut som potentiella besparingsområden. kan konstatera att strategin för att nansiera omställningen av försvaret byggde på omfördelning av medel mellan olika verksamheter inom försvaret. En sådan omfördelning medför ett behov av att varaktigt förändra resursförbrukningen i myndigheten. Kostnaden redovisades inte för en fullt uppfylld insatsorganisation Försvarsmaktens ekonomiska beräkningar i beslutsunderlagen inför inriktningspropositionen avsåg i enlighet med regeringens anvisningar perioden fram . De verksamhetsmässiga målen som beskrevs låg dock längre fram i tiden. Till exempel beräknades förband i insatsorganisationen inte bli fullt uppfyllda med personal och materiel . De ekonomiska beräkningarna omfattade en organisation där förband skulle inneha en lägre personaluppfyllnad. Enligt Försvarsmaktens underlag skulle till exempel bara av soldatbefattningarna vara uppfyllda . EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET I samband med inriktningspropositionen 2009 redovisade inte den dåvarande Försvarsberedningen eller regeringen någon beräkning av kostnader för en fullt intagen insatsorganisationen. Regeringen konstaterar, som tidigare nämnts, att ambitionshöjningar inom insatsorganisationen måste mötas av ambitionssänkningar och rationaliseringar inom materielförsörjning, personalförsörjning, logistik och annat stöd. Några ytterligare ekonomiska beräkningar redovisades inte, utan regeringen fastslog att ytterligare utredningsinsatser skulle krävas för att bedöma potentialerna Försvarsmakten hade i underlagen lämnat förslag för en balanserad ekonomi som vilade på omfattande förändringar av grundorganisationen, det vill säga de förband, skolor och centrum där Regeringen och betonade dock att inga sådana förändringar skulle ske , det vill säga . Försvarsmaktens beräkningar utgick från preliminära bedömningar och hanterade inte vissa ekonomiska risker Försvarsmakten lämnade era underlag inför inriktningspropositionen, där myndigheten allteftersom förde fram olika beräkningar och uppskattningar av besparingsförslag. Bedömningen av kostnader grundade sig dock inte i några fastställda förbandsspecikationer med utgångspunkt i de nya kravställningar som skulle följa av omställningen. Det var först som Försvarsmakten fastställde så kallade krigsförbandsspecikationer. Underlaget som Försvarsmaktens beräkningar baserade sig på var i stället preliminära personalramar för verksamheten. Försvarsmakten också på långsiktiga risktaganden inom materielförsörjningen, men utvecklade inte närmare vad detta innebär i ekonomiska termer. Det var vidare inte klarlagt vilken besparingspotential som egentligen var rimlig inom bland annat forskning- och utveckling samt logistik och materielförsörjning. Sammantaget menar att bedömningarna av kostnader och besparingsåtgärder vilade på relativt osäkra antaganden och åtskilliga utredningsinsatser har därför behövts för att komplettera, klarlägga och kvalitetssäkra åtgärderna. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 7.3Begränsat resultat av rationaliseringar som kostnaderna ökar Ambitionshöjningarna har gjorts möjliga genom omfördelningar och anslagssparande Det totala försvarsanslaget har i reala termer i stort sett hållits oförändrat . visar beräkningar att anslaget för förbandsverksamheten tillförts betydande medel utöver den nivå som Försvarsmakten föreslog i underlaget till 2009-års inriktningsproposition. ligger förbandsanslaget högre än vad Försvarsmakten räknade med i sitt underlag till inriktningspropositionen. Delvis beror detta på omfördelningar från andra anslag, delvis på att medel genom anslagssparande kunnat yttas mellan åren. Slutsatsen blir att Försvarsmakten kunnat ekonomiskt balansera förbandsverksamheten inom ramen för tilldelade anslag. Omfördelning av kostnader har skett långsammare än planerat Försvarsmaktens kostnadsutveckling har blivit mer omfattande än vad som ursprungligen antogs. Enligt tolkning av det förslag som Försvarsmakten förde fram inför inriktningspropositionen skulle kostnader för tillväxt inom soldatkategorin i princip kunna balanseras genom en reducering av ocerare och civila, i kombination med minskade hyreskostnader med mera. Utvecklingen blev dock en annan: jämfört med Försvarsmaktens tidigare underlag ökade personalkostnaderna med . ökade också kostnaderna för tjänster. kan även konstatera att omkostnader, det vill säga kostnader som inte direkt kopplas till insatsförbanden eller andra slutprodukter, fortfarande utgör cirka hälften av Försvarsmaktens kostnader för förbandsverksamhet. Både i Försvarsmaktens perspektivstudie och Försvarsberedningens rapport diskuterades behovet att sänka omkostnaderna för att kunna ha råd med satsningarna på förbanden. övergripande nivå förefaller därmed kostnadsstrukturen inom Försvarsmakten kvarstå på en problematisk nivå, sett till en fortsatt omställning. En viktig förklaring till utvecklingen ligger i att Försvarsmaktens ursprungliga förslag om organisationsförändringar skulle sänka kostnaderna genom avveckling av personal och verksamheter inte ledde till några mer omfattande åtgärder. Det som sedermera beslutades innebar att de mer omfattande organisationsförändringarna uteblev och att medel i stället tillfördes från andra verksamheter och anslag. Ökande kostnader nansieras via ett tillskott av medel som oönskade kostnadsstrukturer i Försvarsmakten riskerar att kvarstå. kan konstatera att det är oklart vilka sammantagna EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET ekonomiska e ekter genomförda respektive uteblivna förändringar har haft. Det är dock klart att ambitionen att använda avveckling av personal och nedläggning av verksamheter som ett medel för att uppnå mer omfattande besparingar inom personalområdet inte fungerat. Resultatet av rationaliseringar är mindre än planerat, försenat och i vissa delar oklart Underlaget inför inriktningspropositionen 2009 visade att en rad åtgärder behövdes för att möjliggöra en omställning av försvaret. i det tidigare behövde Försvarsmakten skapa ett ekonomiskt utrymme för en höjd ambition inom insatsverksamheten och för att reformera Ett ertal områden var i fokus för olika besparings- och rationaliseringsåtgärder. kan konstatera att ansträngningar gjorts för att åstadkomma besparingar inom bland annat forskning och utveckling, logistik- och materielförsörjning samt i viss mån grundorganisationen. Resultaten av dessa arbeten har dock varierat. Kostnadsreduceringar har uppnåtts inom framför allt forskning- och utveckling samt inom logistikverksamheten. Försvarsmakten har dock fört fram att det inte är långsiktigt hållbart att reducera mer inom forskning och teknikutveckling. Inom logistikverksamheten har e ektiviseringsresultaten underträ at målen och förskjutits framåt i tiden. Inom grundorganisationen har det skett vissa förändringar, men mer omfattande nedläggningar av verksamhet har uteblivit. Sammantaget konstaterar att antaganden om möjliga besparingar sänkts, men också förskjutits framåt i tiden. Förseningar och risken för mindre besparingar innebär således sämre ekonomiska förutsättningar framöver än planerat. Granskningen har också visat att är svårt att följa hur besparingar och ambitionssänkningar inom stödverksamheten kommer till nytta inom Försvarsmakten. Det beror bland annat på att det ekonomiska resultatet av besparingarna inte har redovisats på ett samlat sätt. Mer rationaliseringar och tillförsel av medel balanserar förbandsanslaget framöver Försvarsmakten har –2013 bedrivit verksamheten inom tilldelade anslag. har ekonomin i princip kunnat balanseras med hjälp av anslagsomfördelningar. För att möjliggöra en fortsatt utveckling av insatsorganisationen kommer det utöver anslagsförstärkningar även att behövas ytterligare fokus på rationaliseringar i verksamheten. Det handlar bland annat om besparingar inom personalområdet. vill i sammanhanget betona de brister som iakttagits i granskningen av förmågan till uthålliga insatser (RiR 2013:22) och i GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA granskningen av marinens och ygvapnets bemanning (RiR 2012:18). I dessa granskningar konstaterades betydande brister på personal och förbandsenheter. Det är därmed viktigt att rationaliseringar inom personalområdet noggrant vägs av mot behovet av tillgänglig och kompetent personal som kan göra insatser i den omfattning och med den inriktning som och regeringen har beslutat. Det framtida materielbehovet behöver hanteras På materielsidan har Försvarsmakten bedömt att det nns en obalans mellan anslagsramar och det operativa behovet. Försvarsmakten har upprepat hävdat att en ekonomisk balans på anslagen för anskaning av materiel har åstadkommits genom att anskaningar skjutits framåt i tiden, reducerats eller förskjutits utanför planeringsperioden. Försvarsmakten har beräknat att det saknas 3––2023 för att täcka det anskaningsbehov som följer av myndighetens bedömning av de operativa kraven. Enligt Försvarsmakten innebär bristerna inom materielförsörjningen att insatsorganisation 2014 inte kan realiseras. Enligt myndigheten innebär en oförändrad anslagsnivå att uppgifter och ambitionsnivå måste ses över. har inom ramen för denna granskning inte kunnat granska konsekvenserna för försvarets förmågor. Dock har i en annan granskning (RiR 2013:22) konstaterat brister på tillgången på viktig materiel i insatsorganisationen som riskerar att begränsa möjligheterna till att genomföra insatser. Regeringen har vidtagit vissa åtgärder. En särskild utredare har tillsatts för att föreslå förändringar i processen för regeringens styrning av investeringar i försvarsmateriel. Regeringen har också beslutat om vissa tillskott av anslagsmedel med anledning av anskaning av medeltungt helikoptersystem samt utveckling och anskaning av E. förändrar dock regeringens åtgärder inte läget i grunden, utan problemen inom materielförsörjningen återstår att hantera. En återgång till gamla kostnadsstrukturer sammanställning av olika bedömningar om det ekonomiska läget i Försvarsmakten pekar mot en kostnadsstruktur som liknar den som fanns innan reformarbetet inleddes. Försvarsmaktens bedömningar av framtida behov innebär att materielanslagen återgår till en relativt sett hög nivå. Uthålligt sänkta kostnader för materielen är något som tidigt förts fram som en viktig planeringsförutsättning för omställningen av försvaret. Exempelvis tog Försvarsberedningen i sin rapport upp olika faktorer som talade för att materielförsörjningen var ineektiv, bland annat att andelen av försvarsbudgeten som går till materiel är hög i internationell jämförelse. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Förvisso kan det antas att denna fördelning mellan anslagen är förenade med en försvarsmakt med en betydligt högre tillgänglighet och förmåga än vad som var fallet innan. Dock ligger kostnaden för detta långt över de bedömningar som gjordes inför inriktningspropositionen. detta på att det inte funnits en tillräcklig samsyn mellan Försvarsmakten och regeringen om vilka behov som följer av inriktningen. Försvarsmakten är mitt uppe i en stor omställningsprocess. Regeringens och Försvarsmaktens kontroll över processen brister i vissa grundläggande avseenden. För att stärka kontrollen och därmed förbättra förutsättningarna för att uppnå målen för omställningen lämnar följande rekommendationer: Regeringen bör utveckla sin ekonomiska uppföljning av kostnadsstrukturen inom Försvarsmakten. Den ekonomiska uppföljningen bör samlat omfatta dels den planering som gäller för rationaliseringar och besparingar, dels uppnådda resultat. Mål och resultat bör också analyseras och förklaras. Det bör också göras en uppföljning av kostnader för förband i relation till annan verksamhet inom Försvarsmakten. Regeringen bör redovisa ekonomiska konsekvenser till i samband med större strategiska beslut om försvaret. Även om exempelvis ett inriktningsbeslut för försvaret normalt omfattar sikt kan konsekvenserna av beslutet sträcka sig över betydligt . Redovisningen bör utgå från de mål som regeringen föreslår, exempelvis för förmåga, uppgift och organisation. Regeringen bör utreda förutsättningarna att på lång sikt uppfylla materielbehoven. Denna utredning bör omfatta hur kopplingen kan stärkas mellan förmåga, ambitionsförändringar och ekonomi. Detta hindrar inte att Försvarsmakten redan nu utvecklar en tydligare redovisning av spårbarheten mellan olika uppgifter och materielbehov. Redovisningen bör medge att ekonomiska konsekvenser av olika ambitionsnivåer kan särskiljas. Försvarsmakten bör vidareutveckla sin uppföljning av resultaten av genomförda rationaliseringar och besparingar. Den modell och de erfarenheter som gjorts inom ramen för reformeringen av försvarslogistiken kan användas i det fortsatta arbetet. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Bilaga 1 Föreslagna organisationsförändringar Stridsvagnsverksamheten koncentreras till färre platser Utbildning av planerade åtta manöverbataljoner föranleder ett behov av fyra plattformar som utbildar och vidmakthåller dessa. En plattform skulle således avvecklas. Utbildningen av ingenjörsförband koncentreras från två till en plats Ett mindre verksamhetsställe omlokaliseras Överödiga etablissemang för förläggning och förplägnad avvecklas och Ett ygplatsområde lämnas . Stridslednings- och luftbevakningsbataljonen med tillhörande utbildningsbataljon överförs till annan organisationsenhet . Stödet till frivilligverksamheten i Flygvapnet centraliseras. grundläggande soldatutbildning till en plats påbörjas . Stridsskolan har kvar antingen en starkt minimalistisk struktur på nuvarande verksamhetsställe eller överförs till ett annat verksamhetsställe i En av dagens utbildningsplattformar avvecklas med början 2012. En av ygets skolor omlokaliseras med början 2012 Delar ur transport- och specialygenheten påbörjar en föryttning som innebär att förbandet samlas till färre geograska platser. Helikopterottiljen påbörjar en centraliseringsprocess. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET GLC/NOC utvecklas med start Antalet sjölägescentraler reduceras från fem till två, för att slutligen helt Reformerad försvarslogistik kommer leda till reduceringar genom OPS- lösningar, eektivare planering och ledning samt genom införande av gemensamma processer på Teknikkontoren Reduceringar i antalet utbildningsgrupper I bör en garnisonsort kunna lämnas. rationaliseringsmöjligheter kopplad till en militärhögskola. Bilaga 2: Anslagssammanställning 6.1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande Överföring till/från anslag 1.1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. Överföring till/från anslag –2 568 165 193Härledningen för anslagen 1.3 samt 1.4 för kommer från Det svenska försvarets anslagsutveckling, FOI-R-2694-SE. Övriga uppgifter från respektive års budgetproposition. FÖRMÅGA FÖRSVARETS :GRANSKAR 2013/14:255 .Skr 1.2 Försvarsmaktens insatser internationellt Överföring till/från anslag 1.3 ningAnska av materiel och anläggningar 193 Överföring till/från anslag –7 809 137 –1 722 057 –8 420 357 Överföring till/från anslag –1 491 104 2013/14:255 .Skr 3 Bilaga FÖRSVARET AV OMSTÄLLNING FORTSATT EN FÖR 6.2 Materiel och anläggningar Överföring till/från anslag Överföring till/från anslag Överföring till/från anslag FÖRMÅGA FÖRSVARETS :GRANSKAR 2013/14:255 .Skr EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Bilaga 3 Kostnader inom Försvarsmakten Tabell Verksamhetens kostnader 2006–2013 (, löpande priser) 194Uppgifterna för är prognos för året enligt 2013, , HKV 23386:61111. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Bilaga 4 Anslagsjusteringar inom förbandsanslaget i budgetpropositionen 2014 Belopp (mnkr) Stöd till den fortsatta reformeringen av det militära försvaret Stöd i form av medeltung helikopterkapacitet till polisens Nationella insatsstyrka och vissa andra polisiära enheter Justering av beräkningsmodellen avseende särutgifter för Beloppet beräknas istället under anslaget 1:2 –1,6 För att säkerställa kompetensförsörjningen Till följd av minskade utbildningsvolymer och För nansiering av driften av medeltungt helikoptersystem Med anledning av den nya personalförsörjningen med färre kontraktsanställda i internationella insatser I syfte att nansiera en ökning av anslaget 1:8 Försvarets –20,7 På grund av minskad verksamheten inom statsyget Till följd av e–ekter av den kostnadsmässiga avräkningen –31,5 Beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Alla tidigare utgivna rapporter nns tillgängliga på Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot Bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till pensionärer – når förmånerna fram? EnergieŠektivisering inom industrin – eŠekter av statens insatser i – eŠektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för oŠentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Eekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Försvarsmakten genomgår en omfattande reformering som kräver att ambitions- och kostnadsökningar måste balanseras mot rationaliseringar och sänkta ambitioner. har granskat om tillräckliga åtgärder har vidtagits för att skapa ekonomiska förutsättningar för att uppnå målen för försvarets framtida inriktning. Granskningen omfattar också en bedömning av vilken roll frågor om den långsiktiga ekonomiska planeringen har spelat vid viktiga beslut om försvarets framtida inriktning. Granskningen visar att de åtgärder som genomförts för att åstadkomma ekonomiska förutsättningar för omställningen av försvaret inte är tillräckliga. Även om Försvarsmakten bedrivit sin verksamhet inom tilldelade ekonomiska ramar och att betydande åtgärder har vidtagits för att sänka kostnaderna kommer det även fortsättningsvis att krävas rationaliseringar i verksamheten. Dessutom återstår att hantera de grundläggande problemen inom materielförsörjningen. Vidare bedömer att den långsiktiga ekonomiska planeringen har haft en underordnad roll i de olika underlag som togs fram inför inriktningsbeslutet . rekommenderar regeringen att utveckla den ekonomiska uppföljningen av kostnadsstrukturen inom Försvarsmakten samt redovisa ekonomiska konsekvenser till i samband med större strategiska beslut om försvaret. Regeringen bör dessutom utreda förutsättningarna att på lång sikt uppfylla materielbehoven. Försvarsmakten bör utveckla en tydligare redovisning av spårbarheten mellan olika uppgifter och materielbehov samt vidareutveckla sin uppföljning av genomförda rationaliseringar och besparingar. 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , Hatt, Ek, , , , Regeringen beslutar skrivelse rapporter om regeringens och Försvarsmaktens genomförande av beslut om försvaret