prop · H103253 · 2014-09-04 00:00:00 — Av och dokumentation inom framgår bland annat vikten av att en enskild informeras om vad en utredning av det egna ärendet innebär och vilka regler som styr utredningsarbetet.108 understryker också betydelsen av att den enskilde informeras om sina rättigheter under ärendets handläggning, till exempel rätten att ta del av och yttra sig över utredningen innan beslut och möjligheten att överklaga ett avslagsbeslut. Andelen kommuner som har genomfört en klientundersökning inom verksamheten med ekonomiskt bistånd har ökat.109 Samtliga fem kommuner110 som har intervjuat under granskningen genomför med viss regelbundenhet brukarundersökningar, huvudsakligen genom att en enkät delas ut till besökare på . 104Intervjuer med omprövningsenheter i respektive , 2013- 02-06 respektive . 105Exempel på blankett (daterad ) har inhämtats från omprövningsenhet i . 1062 e-postbrev från daterade . 107Exempel på bekräftelsebrev (daterat ) har via e-post inhämtats från omprövningsenhet i . 108Handläggning och dokumentation inom , 2010. 109Öppna jämförelser av ekonomiskt bistånd 2013, . 110De fem kommunerna är , , , och . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Kommunerna menar att resultaten överlag är positiva när det gäller information och bemötande. Rikligt med information till den som söker ekonomiskt bistånd Enligt företrädare för de fem kommuner som vi har intervjuat ges information både inledningsvis när en enskild ansöker om ekonomiskt bistånd och vid avslag. Informationen ges alltid skriftligt men ofta även muntligt i samband med avslag på ansökan. Flera kommuner har också sagt att de vid behov hjälper till med överklagande av beslutet. En kommun har lyft fram att det från sökande ibland upplevs som att det ges för mycket information, framför allt i samband med ett avslag, och att det är en utmaning att ge den information man är skyldig att ge och se till att mottagaren verkligen tar till sig informationen, exempelvis om möjligheten att överklaga. JO får enligt uppgift en del klagomål från enskilda som handlar om brister i information i samband med handläggningen av ärenden om ekonomiskt bistånd. Enligt JO har dock kommunerna generellt sett tillfredsställande rutiner för att lämna information om möjligheten att klaga på beslut om ekonomiskt bistånd.111 Flera kommuner berättar att det är en utmaning att ge information till personer med annat språk än svenska som modersmål. Det finns informationsmaterial på många olika språk och tolk används i den muntliga kommunikationen, men det handlar också om att mottagaren ska förstå och acceptera processen. Även kommuner och landsting (SKL) framhåller att det ligger en stor utmaning i hur kommunerna ska kommunicera med dem som söker ekonomiskt bistånd och har bristande kunskaper i svenska språket.112 5.2Klagande får lite information under processen i förvaltningsrätt Jag fick ingen information alls, det hade underlättat.113 Förvaltningsrätterna ger mycket lite information till den klagande målet handläggs, till skillnad från och kommunerna. Ingen av de förvaltningsrätter som intervjuat skickar ut en bekräftelse på att överklagandet mottagits och det ges heller inte någon information om till exempel beräknad handläggningstid. 111Intervju med tjänstemän vid JO . 112Intervju med SKL . 113Citat från de öppna svaren i telefonintervjuundersökning. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA har genomfört en telefonintervjuundersökning till 350 personer som fick en dom i sitt mål eller . Av dessa har 300 haft ett mål om sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning och 50 personer ett mål om ekonomiskt bistånd. Svarsfrekvensen för gruppen med mål om sjukpenning eller sjuk- aktivitetsersättning är . från personer som överklagat ekonomiskt bistånd ska betraktas som exempel.114 Samtliga förvaltningsrätter ingick i urvalet. Bakgrund om de som svarat på enkäten Av de svarande som överklagat ett beslut om sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning var 205 kvinnor och 95 män. Av de svarande var eller äldre och var . Nästan hälften av intervjupersonerna har gymnasial utbildning som högsta avslutade utbildning, dryga hade högskoleutbildning och grundskoleutbildning. Av dem som överklagat ett beslut om ekonomiskt bistånd var 25 kvinnor och 25 män och hälften var . Utbildningsgraden var något lägre i denna grupp. I enkäten har vi även frågat om intervjupersonen haft ett ombud. Cirka en tredjedel (97 personer) med socialförsäkringsmål har haft ett ombud, varav 51 personer haft ett juridiskt ombud och övriga 46 ett annat ombud (till exempel en anhörig, bekant, god man etc). För dem med mål om ekonomiskt bistånd (50 personer) hade 2 personer haft juridiskt ombud och 8 personer annat ombud. För att få en bättre förståelse för den kontext som intervjupersonen befann sig i samband med processen i förvaltningsrätt efterfrågades om personen tidigare överklagat ett beslut till förvaltningsrätten. Cirka en tredjedel, 95 personer, av dem som haft ett socialförsäkringsmål i förvaltningsrätten hade tidigare erfarenhet av att ha överklagat ett beslut. Motsvarande för dem med ekonomiskt bistånd var 20 personer. Vi var också intresserade av att få reda på om förvaltningsrätten varit i kontakt med den klagande genom att denna blivit ombedd att komplettera sitt ärende eller fått möjlighet att yttra sig. Av dem med socialförsäkringsmål svarade nej, svarade ja och övriga visste inte/var tveksamma. En något högre andel svarade ja bland dem med mål om ekonomiskt bistånd. 114 För mer information om undersökningen, till exempel urval och formulär, se bilaga 1 och 3. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 5.2.2Klagande vill ha mer information från förvaltningsrätten Stor brist på information. Jag visste till exempel inte ens om min överklagan kommit fram.115 Av de förvaltningsrätter som intervjuat skickar ingen ut information i form av till exempel ett bekräftelsebrev i samband med att överklagandet inkommer till domstolen. Några domstolar skickar dock ut brev med information om förenklad delgivning i samband med att överklagandet kommer in till domstolen. Brevet beskriver endast hur domstolen kommer att skicka handlingar till den klagande, och det finns ingen ytterligare information om till exempel hur processen i förvaltningsrätt går till. innebär detta att den klagande får ett livstecken från domstolen. Det har i samband med intervjuer under granskningen framförts till att brevet med information om förenklad delgivning kan vara svår för en enskild att förstå. Till exempel kan den klagande tro att den måste agera med anledning av brevet eller att den missat något i sitt ärende. I enkäten uppgav en övervägande majoritet, , av gruppen med socialförsäkringsmål och drygt hälften av dem med mål om ekonomiskt bistånd, att de fått information om förenklad delgivning. En relativt stor andel svarade att de inte visste om de fått detta brev eller inte. Av gruppen med socialförsäkringsmål svarade att det var svårt eller ganska svårt att förstå informationen, men svarade hälften att det var lätt eller ganska lätt. Av gruppen med mål om ekonomiskt bistånd svarade hälften att det var svårt eller ganska svårt. Svårigheter att få information i samband med överklagandet Ingen information skickas ut i samband med att överklagandet kommer in till förvaltningsrätten. har därför frågat intervjupersonerna hur lätt eller svårt det var att få reda på vissa mer eller mindre grundläggande uppgifter om det egna ärendet i samband med att överklagandet inkommit till förvaltningsrätten. I nedanstående tabell redovisas frågorna och svaren för gruppen med socialförsäkringsmål. 115 Citat från de öppna svaren i telefonintervjuundersökning. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Tabell 5.1 Uppfattning om information i samband med överklagandet för gruppen med socialförsäkringsmål, antal och andelar Hur lätt eller svårt tycker du att det var att få reda på ...vilken förvaltningsrätt som skulle handlägga ditt ärende? Vet ej/tveksam ...att förvaltningsrätten mottagit din överklagan? Vet ej/tveksam ...kontaktuppgifter till domstolen? Vet ej/tveksam GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Hur lätt eller svårt tycker du att det var att få reda på ...hur handläggningen av ditt ärende förväntades ta? Vet ej/tveksam ...vad som förväntades av dig under processens gång? Vet ej/tveksam Att få reda på vilken förvaltningsrätt som handlägger ens ärende och att överklagandet har mottagits, kan betraktas som grundläggande information. av gruppen med socialförsäkringsmål tyckte att det var svårt eller ganska svårt att få reda på vilken förvaltningsrätt som skulle handlägga ärendet. Knappt en fjärdedel uppgav att det var svårt eller ganska svårt att få reda på att överklagandet mottagits av förvaltningsrätten. Bland de intervjuade som överklagat ett beslut om ekonomiskt bistånd var bilden densamma. En tredjedel av dem med ekonomiskt bistånd uppgav till exempel att de tyckte att det var svårt eller ganska svårt att få reda på vilken förvaltningsrätt som skulle handlägga ärendet. Nästan hälften, , i gruppen med socialförsäkringsmål uppgav att det var svårt eller ganska svårt att få reda på vad som förväntades av den klagande under processens gång. En nästan lika stor andel av dem med ekonomiskt bistånd har också uppgett detta. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Det som framför allt upplevdes som svårt att få reda på var hur handläggningen förväntades ta. Av dem med socialförsäkringsmål tyckte att det var svårt eller ganska svårt att få reda på när de kunde räkna med en dom i målet. Relativt få har svarat att det varit lätt eller ganska lätt att ta reda på dessa saker. av dem med socialförsäkringsmål svarade att det hade underlättat i stor eller ganska stor utsträckning att få skriftlig information om ovanstående i samband med att processen startade. Drygt hälften av gruppen med mål om ekonomiskt bistånd tyckte att det hade underlättat att få skriftlig information av förvaltningsrätten. Analysen visar att det inte upplevs lättare för personer med tidigare erfarenhet av att överklaga, att få reda på vilken förvaltningsrätt som skulle handlägga ärendet. Det uppfattades inte heller lättare att få reda på vad som förväntades av den enskilde under processens gång. Det är till och med en högre andel i gruppen med tidigare erfarenhet som ansåg att det var svårt att veta vad som förväntades, jämfört med dem utan tidigare erfarenhet. Intervjupersonerna med mål om ekonomiskt bistånd följer samma mönster. Resultatet visar också att utbildningsgraden inte påverkar uppfattningen i särskilt stor utsträckning. Till exempel ansåg strax över hälften av dem med högskoleutbildning inom socialförsäkringsgruppen att det var svårt eller ganska svårt att få reda på vad som förväntades under processens gång. Motsvarande andel för dem med grundskoleutbildning var . Brister under själva processen Intervjupersonerna fick också möjlighet att framföra övriga synpunkter på förvaltningsrättens handläggning av ärendet. Svaren kategoriserades i ett antal förvalda alternativ. Svaren från gruppen med socialförsäkringsmål fördelades på följande sätt: GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Tabell 5.2 Övriga synpunkter från gruppen med socialförsäkringsmål, antal och andel.116 Det tog att avgöra ärendet Respondenten fick aldrig möjlighet att inkomma med Det var svårt att få besked om hur det gick med ärendet Informationen (både muntlig och skriftlig) från förvaltningsrätten var svår att förstå Som framgår av tabellen är det framför allt synpunkter om att handläggningstiden är för lång som tas upp av dem som svarat. Nära två tredjedelar hade synpunkter om detta. Detta stämmer också överens med resultatet av Brottsförebyggande rådets (Brå) intervjuundersökning, där synpunkter på den långa handläggningstiden framkommer i flera sammanhang under intervjuerna och enligt Brå tycks vara en av de mer påtagliga erfarenheterna av förvaltningsrätten.117 Även i de svar som kategoriserats som annat kretsar många svar kring den långa handläggningstiden och konsekvenser av denna (mer om konsekvenser redovisas i avsnitt 4.5 nedan). Det är också relativt många i socialförsäkringsgruppen, 82 personer eller , som tycker att det var svårt att få besked om hur det gick i ärendet. 5.2.3Förvaltningsrätterna är delvis medvetna om bristerna De intervjuade förvaltningsrätterna är i stort sett överens om att det finns ett behov av mer information till de klagande. Flera förvaltningsrätter har framfört att det skulle kunna gå ut någon form av informationsbrev i samband med att överklagandet kommer in till domstolen och att informationen kunde inkludera beräknad handläggningstid. En förvaltningsrätt har framfört att de diskuterade möjligheten att skicka informationsbrev till klagande i samband med överklagandet. Projektet genomfördes dock inte eftersom kansliet ansåg att det skulle leda till för mycket administration samt att förvaltningsrätten hade svårigheter att utforma informationen i brevet. Till exempel var det svårt att utforma informationen om möjligheten att begära 116De svarande kan ha lämnat synpunkter som kategoriserats på flera svarsalternativ, vilket gör att antal svar per delfråga inte summerar till antal svarande. 117Bemötande i domstol, Rapport 2013:11, Brå, s 59. Se kapitel 2 för mer information om denna undersökning. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Tre av de intervjuade förvaltningsrätterna menar att det borde vara en uppgift för att ta fram ett informationsbrev som kan skickas ut i samband med att överklagandet kommer in. Förvaltningsrätterna är försiktiga i bedömningen av beräknad handläggningstid I samband med aktstudien kunde vi se att det inte var ovanligt att klagande hade hört av sig till förvaltningsrätten för att fråga när målet skulle avgöras. Svaren som gavs varierade mellan förvaltningsrätterna. En förvaltningsrätt uppgav till exempel att de inte kunde ge besked om detta och en uppgav den genomsnittliga handläggningstiden för den aktuella måltypen. I intervjuerna betonar flera av förvaltningsrätterna att man bör vara försiktig med utfästelser om hur målet kommer att ta, eftersom det är svårt att veta om de klarar att hålla beräknad handläggningstid. De flesta har ändå uppgett att de ger någon typ av indikation om hur det kommer att ta, oftast med utgångspunkt i den genomsnittliga handläggningstiden. Klagandes kontakt med förvaltningsrätten På de förvaltningsrätter som besökt är det i huvudsak domstolssekreterarna som tar emot och besvarar samtal från klagande om pågående mål. I andra hand är det en handläggare. Enligt Brå upplevde intervjupersonerna i deras studie, att kontakten med förvaltningsrätten var korthuggen och informationslös och att domstolssekreteraren inte kan säga så mycket om ärendet.118 En generell iakttagelse som gör baserat på både aktstudie och uppföljande intervjuer, är att ledningen inte alltid tycks vara insatt i omfattningen av de frågor som kommer in till förvaltningsrätten via främst telefonsamtal från klagande. 5.3Långa handläggningstider och brister i information får negativa konsekvenser för många klagande Vi har i kapitel 3 och i ovanstående avsnitt kunnat konstatera att handläggningstiderna ofta är och upplevs som långa och att det går ut lite information till den klagande. har undersökt vilka konsekvenser detta kan få för den klagande både för försörjningen och för förståelsen för processen. 118 Intervju med Brå . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 5.3.1Många klagande har reducerad försörjning då målet handläggs Handläggningstiden var lång och fick stora konsekvenser ekonomiskt för mig.119 De måltyper som ingår i granskning tillhör de vanligaste bland förvaltningsrätternas mål, och rör ofta den enskildes försörjning och privatekonomi. Det är därför viktigt för de klagande att förvaltningsrätten avgör målet , oavsett om förvaltningsrätten bifaller överklagandet eller inte. Avsnitt 5.2.2 visade att många upplevde det som svårt att få reda på hur handläggningen förväntades ta. Konsekvensen av brister i information om handläggningstid kan bli att den klagande får svårare att planera sin ekonomi och försörjning. har frågat intervjupersonerna om hur de försörjde sig då förvaltningsrätten handlade överklagandet. Resultatet redovisas i tabell 5.3 nedan. Tabell 5.3 Den klagandes försörjning då förvaltningsrätten handlade överklagandet för gruppen med socialförsäkringsmål, antal och andel Hade en reducerad egen försörjning ärendet Blev helt eller delvis försörjd av någon anhörig 119 Citat från de öppna svaren i telefonintervjuundersökning. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Fick ta av sina besparingar Fick sälja personliga ägodelar Fick låna pengar ärendet pågick Tre fjärdedelar av personerna i socialförsäkringsgruppen uppgav att de haft en reducerad egen försörjning då ärendet handlades i förvaltningsrätten. De flesta, , uppger att de har fått ta av sina Många, , har också uppgett att de blivit helt eller delvis försörjda av någon anhörig ärendet pågick. , uppgav också att de behövt låna pengar. Fördelningen ser lite annorlunda ut för gruppen med mål om ekonomiskt bistånd. Här uppgav mer än hälften, 30 personer, att de hade en reducerad försörjning förvaltningsrätten handlade överklagandet. Resultatet från intervjuundersökningen bekräftar den bild som har framkommit från andra håll. I Brå:s rapport framgick att många klagande lever under svåra ekonomiska omständigheter då man inväntar en dom. Enligt företrädare för LO-TCO Rättsskydd hade cirka en tredjedel av de 350 personer som företräddes av organisationen ett akut försörjningsbehov då målet handlades i förvaltningsrätten.120 120 Intervju med LO-TCO Rättsskydd . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 5.3.2Brister i förståelsen av processen Dåligt att de inte kontaktade mig och att jag inte fick yttra mig i ärendet. Är efter mitt ärende inte så mycket klokare på förvaltningsrätten som myndighet.121 När en enskild överklagar ett beslut till förvaltningsrätten blir myndigheten som fattat beslutet motpart till den klagande. Granskningen visar att detta inte alltid är tydligt för den som överklagat, vilket kommer till uttryck på flera sätt. Brå lyfter i sin rapport fram att flertalet av dem som intervjuats uttrycker en ovisshet inför hur förvaltningsrätten ska hantera det överklagade beslutet.122 Detta beror framför allt på att intervjupersonerna inte vet vad de ska förvänta sig av förvaltningsrätten, eftersom de saknar referensramar. Det handlar till exempel om kunskap om vem eller vilka som handlägger målet, om man skickat in tillräckligt med underlag och om det går att påverka domstolens bedömning och i så fall hur. Flera förvaltningsrätter som intervjuat uppger att klagande inte alltid förstår förvaltningsrättsprocessen och sin egen roll i denna. Två av de kommuner som vi har intervjuat har också framfört att klagande inte alltid förstår att kommunen är motpart efter det att beslutet har överklagats.123 En del tror också att kommunen och förvaltningsrätten står på samma sida. En av kommunerna berättar även att de får många samtal om hur det ska ta att få ett avgörande från domstolen. Även företrädare för processjuridiska enheter i respektive säger att de klagande inte alltid förstår processen i förvaltningsrätten.124 Det gäller framför allt i samband med att den klagande får möjlighet att kommentera ett yttrande från . Den klagande kan då höra av sig till och undra vad det är för skrivelse jag har fått av dig. Den klagande tror att yttrandet är riktat till den klagande själv och inte till förvaltningsrätten. Dessutom vet inte den klagande hur yttrandet ska tolkas och vad man ska göra i samband med att man får detta. Den klagande förstår inte att vad det innebär att vara part i ett mål och vad det innebär att är motpart. får då förklara för den klagande hur handläggningen går till och att det är förvaltningsrätten som äger frågan. Yttrandet från kan också uppfattas som 121Citat från de öppna svaren i telefonintervjuundersökning. 122Bemötande i domstol, Rapport 2013:11, Brå, s 58. 123Intervjuer med företrädare för i och i . 124Intervjuer med processjuridiska enheten i respektive i (via telefon) . ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA själva domen av den enskilde. LO-TCO Rättsskydd får enligt uppgift en hel del telefonsamtal från klagande som frågar om just detta.125 har i genomgången av akter på förvaltningsrätterna också kunnat konstatera att den klagande inte alltid förstår vad yttrandet från motparten egentligen innebär. Klagande väntar på att bli kontaktade Många klagande saknar referensramar när det kommer till domstolsprocessen i förvaltningsrätt. Två av de intervjuade förvaltningsrätterna framför att de har erfarenhet av att klagande väntar på att bli kallade till rättegång eller i varje fall på att bli kontaktade av domstolen. De blir förvånade när det i stället kommer en dom via posten. Även JO har förstått av enskilda som hört av sig att de hade förväntat sig att bli kallade till muntlig förhandling, och att de sedan blir överraskade när det kommer en dom i brevlådan.126 I telefonintervjuundersökning uppgav av personerna i socialförsäkringsgruppen att de inte hade fått möjlighet att inkomma med kompletterande underlag till förvaltningsrätten. Det framfördes också av flera intervjupersoner i de öppna svaren i telefonintervjuundersökningen att förvaltningsrätten inte kontaktat dem och att de inte fått yttra sig. Detta tyder på att information om hur processen går till och möjligheten för den klagande att själv skicka in underlag till förvaltningsrätten, inte når fram. 5.3.3Domarna är inte alltid begripliga En person i förvaltningsrätten kunde uttrycka sig så man förstod och beskriva lite bättre hur man har kommit fram till domen.127 Om en klagande ska förstå hur rätten kom fram till sitt beslut är det viktigt att kunna läsa och förstå domen. Det ger också förståelse för beslutet, vilket kan vara särskilt viktigt om överklagandet inte får bifall i förvaltningsrätten. En välformulerad, begriplig dom kan möjligen också leda till en mindre benägenhet hos klagande att överklaga domen till kammarrätten. 125Intervju med LO-TCO Rättsskydd . 126Intervju med tjänstemän vid JO . 127Citat från de öppna svaren i telefonintervjuundersökning. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Var domen begriplig? I telefonintervjuundersökning ställdes frågan om domen var skriven på ett begripligt sätt, det vill säga om intervjupersonen förstod hur förvaltningsrätten kommit fram till beslutet. Drygt hälften av personerna i socialförsäkringsgruppen svarade att domen var skriven på ett begripligt sätt. uppgav att de inte ansåg att domen var skriven på ett begripligt sätt. Samma mönster går igen bland dem vi intervjuat som haft ett mål om ekonomiskt bistånd. Intervjupersonernas utbildning tycks inte spela någon avgörande roll för resultatet. Av dem med grundskoleutbildning har svarat nej på frågan. Motsvarande siffra är för dem med högskoleutbildning. Det verkar alltså inte vara lättare för den med högre utbildning att förstå domen. Svårigheter med att förstå domen tas också upp av många av dem som lämnat övriga synpunkter. De har synpunkter på både språk och att det inte är tydligt hur förvaltningsrätten kommit fram till domslutet. I sammanhanget är det dock viktigt att påpeka att det på olika sätt framgår att flera av dessa även är missnöjda med vad förvaltningsrätten kommer fram till, det vill säga utgången i målet. Detta kan ha färgat av sig på intervjupersonernas uppfattning om domen var begriplig. Synpunkter från professionella parter i processen De processjuridiska enheterna på företräder i förvaltningsrätterna i samband med att ett beslut i en socialförsäkringsförmån överklagas.