prop · H2031d24 · 2014-10-23 00:00:00 — Det krävs fortsatta insatser av olika slag och ett långsiktigt arbete för att ska kunna fortsätta att stärka sin position i internationella jämförelser. Tillgång till bredband är en grundförutsättning för att vara digitalt delaktig men i allt högre grad handlar det om användbarhet och tillgänglighet till tjänster där människors delaktighet i alla aspekter av informationssamhället måste stå i fokus samt en ökad kompetens hos användarna. Ett näringsliv som speglar samhället är ett lönsamt näringsliv, vilket även gäller it- och telekombranschen. Unga kvinnor är aktiva användare av smarta telefoner och mer aktiva än män på sociala medier och bloggar. It-sektorn borde därför bättre ta vara på kraften i kvinnors delaktighet och kunskap särskilt mot bakgrund av att it-branschen är under stark utveckling och att är världsledande på området. För att fler kvinnor ska välja it-yrken, behöver intresset för it och it-relaterade studier öka. En förutsättning för detta är att redan i genomföra insatser som uppmuntrar och stödjer flickors intresse för naturvetenskap, matematik och tekniska ämnen. behöver it- branschen skapa goda karriärmöjligheter för kvinnor. Det behövs också synliga förebilder och utökade samarbeten mellan lärosäten och näringsliv. Regeringen uppmuntrar fortsatta regionala och lokala initiativ som genomförs på området. It har en stor potential för småföretag i termer av administrativa och verksamhetsmässiga 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 fördelar och för innovation och utveckling av nya affärsmodeller. På lokal och regional nivå bör it:s roll för företagens utvecklingsmöjligheter, innovationsförmåga och konkurrenskraft uppmärksammas. Utvecklingen av molntjänster8 bedöms kunna öka förutsättningarna för småföretag att använda digitala lösningar i verksamheten då det krävs mindre investeringar i hård- och mjukvara. har goda förutsättningar att bli ett globalt föregångsland med bättre miljö och snabbt minskande klimatutsläpp. It har en viktig roll i att bidra till den nödvändiga samhällsomställningen. Både privata och statliga aktörer behöver i högre utsträckning tillvarata de möjligheter som finns att med hjälp av it bidra till ett miljöanpassat samhälle. Statlig miljöbelastning ska minska genom användning av miljöanpassad it. Myndigheternas utveckling mot en mer miljömässigt hållbar förvaltning följs utifrån områdena anskaffning av it, drift av it samt resfria möten bl.a. inom ramen för myndigheternas årliga redovisningar enligt förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter (miljöledningsförordningen). Inom ramen för arbetet med att se över miljöledningsförordningen avser regeringen att även behandla området it för miljön. I i staten 2013 framgår att e-förvaltningsarbetet ofta tas upp som exempel i myndigheternas redovisning av den direkta miljöpåverkan, t.ex. teknik för resfria möten och ökad andel elektroniska utskick. Frågan om resfria möten är naturligtvis viktig för miljön men har också betydelse också ur ett e-förvaltningsperspektiv. Det handlar om den statliga förvaltningens effektivisering och hushållningen av statliga medel, bl.a. en potential att minska myndigheternas resekostnader med hjälp av teknik för digitala möten. 8 Molntjänster är nätverksburna it-resurser (t.ex. programvara, servrar, lagring) som företaget kan använda efter behov och där användningen debiteras efter utnyttjad kapacitet. Det är viktigt att den kompetens och de erfarenheter som upparbetats bland myndigheter inom (se avsnitt 5.4.2 Resultat, It-politik) tas om hand även i fortsättningen. Arbetet med att modernisera och effektivisera den offentliga sektorn för att ge bättre service åt medborgarna till en lägre kostnad är viktigt. En ökad samordning utgör en av de stora utvecklingspotentialerna i den offentliga förvaltningen. Stora delar av det offentliga åtagandet är komplexa samhällsuppdrag som inte kan avgränsas till enskilda myndigheter. Ofta styrs emellertid verksamheten utifrån mer avgränsade synsätt. Styrningen av offentlig förvaltning kan utvecklas ytterligare genom att främja digital samverkan över myndighetsgränserna. En sådan samverkan utgör således en viktig del i arbetet med att utveckla samarbete och rutiner mellan statliga myndigheter till gagn för enskilda individer som annars riskerar att hamna mellan stolarna eller bollas fram och tillbaka mellan myndigheter. En bristande samverkan mellan myndigheter skapar inte bara problem för enskilda medborgare och företagare som kommer i kontakt med det offentliga. Det kan även medföra onödiga kostnader för staten. Regeringen förstärker därför styrningen och samordningen av övergripande it-användning i statsförvaltningen genom en satsning –2018. Digitaliseringen av den svenska offentliga förvaltningen ska stimuleras. Digitaliseringen ska också stödja myndigheternas samverkan med motsvarigheter i andra länder, framför allt inom EU. Satsningen ska bidra till att nå målen för e-förvaltning samt främja utvecklingen och användningen av gemensamma lösningar. Regeringen vill se en ökad samordning och utveckling av informationsutbytet mellan myndigheter. Det är också centralt att utveckla samarbetet mellan och övriga myndigheter. Detta ska leda till en förstärkning av den gemensamma e-förvaltningen i staten i syfte att effektivisera myndigheternas verksamhet och förbättra service och tillgänglighet för medborgare. Satsningen syftar till att förbättra de statliga myndigheternas möjligheter att genomföra effektiviseringar utifrån en helhetsanalys, dvs. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 initiera, utveckla, införa och förvalta gemensamma e-förvaltningslösningar samt förbättra regeringens förmåga att styra, samordna och följa upp de statliga myndigheternas arbete med att digitalisera förvaltningen. –2018 avsätts för främjandet av investeringar i innovativa och samverkande digitala lösningar. Satsningen omfattar insatser samlade under fem områden: Ett: Bättre service till medborgare och företag till en lägre kostnad Regeringen avser att uppdra åt ett antal statliga myndigheter att vara utvecklingsmyndigheter och genomlysa utpekade områden ur ett digitaliseringsperspektiv. Följande områden ska prioriteras : –digitala lösningar för ökat bostadsbyggande, –bättre utnyttjande av miljöinformation speciellt geografisk miljöinformation, gemensamma statliga e-förvaltningstjänster och grunddata. Två: Tydligare styrning vid införande av förvaltningsgemensamma lösningar För att statliga myndigheter ska kunna utveckla medborgarcentrerade lösningar krävs att ett antal gemensamma digitala funktioner utvecklas och införs i hela statsförvaltningen. Myndigheterna ska i större utsträckning tillsammans utveckla och dela digitala lösningar som skapar en enklare, öppnare och effektivare förvaltning till nytta för medborgare och företag. Regeringen kommer i större utsträckning styra myndigheternas anslutning till gemensamma tjänster. Målet är att Svensk e-legitimation ska vara infört och att mellanstora och större myndigheter ska ha anslutit relevanta meddelandeflöden till Mina meddelanden . Införandet bör dock ske med hänsyn tagen till myndigheternas förutsättningar. Regeringen kommer att överväga fler områden där det kan vara aktuellt med styrning för att åstadkomma en snabbare utveckling och ökad användning av –förutsättningar för tillväxt i hela gemensamma digitala lösningar t.ex. resfria –förenklat företagande samt –en mer ändamålsenlig informations- hantering i vården som underlättar personalens arbete samt förenklar situationen för patienten. Dessa myndigheter ska framför allt identifiera möjligheter att med hjälp av samverkande och innovativa digitala lösningar förbättra servicen och frigöra resurser. Därtill ska en myndighet få i uppdrag att analysera hur ärendehantering och uppgiftslämnande för företag i ökad grad kan digitaliseras och automatiseras, samt överväga om obligatorium bör användas för statliga myndigheters anslutning till och för användning av vissa e-tjänster. Regeringen avser också att ge ett antal statliga myndigheter i uppdrag att identifiera möjligheter till effektiviseringar i de statliga myndigheternas it-hantering: it-drift och datorhallar, användning av it-konsulter m.m. Regeringen överväger att utreda besparingspotentialen i ökad digital samverkan och hur förutsättningarna kan förbättras för att främja ökad interoperabilitet och informationsutbyte. Regeringen överväger också att utreda nya finansieringsmodeller för möten och e-arkiv. Tre: Långsiktigt förvaltningsansvar för gemensamma digitala lösningar Regeringen avser att peka ut ett förvaltningsansvar för de gemensamma lösningar och förmågor som krävs för en digitalt samverkande förvaltning. I ett första steg ska ansvar pekas ut för följande områden: –E-handel i staten, –det samlade digitala mötet, –it-drift, it-projekt, och digital samverkan. Förvaltningsansvaret innebär bl.a. att inom statsförvaltningen samla och dela kunskap, tillhandahålla expertis om metoder och lösningar, verka för gemensamma lösningar och i vissa fall tillhandahålla gemensamma lösningar samt att löpande genomlysa nuläge och identifiera potential för samverkan. kommer regeringen att initiera ett förvaltningsgemensamt digitalt utvecklingsinitiativ kallat Mitt . Syftet är att stötta innovation och deltagande genom att främja ett aktivt deltagande av enskilda, organisationer och näringsliv i utvecklingen av morgondagens mobila e-tjänster. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Fyra: Förstärkt uppföljning av myndigheternas it- användning Regeringen avser att uppdra åt ESV att stötta regeringen i att följa upp statsförvaltningens digitalisering. ESV ska i samverkan med en grupp myndigheter utarbeta förslag till regeringen på hur mätning och rapportering av de statliga myndigheternas it-användning kan utvecklas. Detta kan bl.a. omfatta hur statliga myndigheter ska mäta och rapportera effektiviteten i användningen av it, it-kostnader, strategiska it-projekt och projekt med hög risk. Fem: Förstärkt förmåga att styra, leda och samordna en digitalt samverkande statsförvaltning Regeringen kommer att inrätta ett strategiskt råd i syfte att biträda , där myndighetschefer som har nyckelroller i genomförandet av satsningen ingår. förmåga att samordna och bereda frågor som rör myndighets- och departementsövergripande e-förvaltningsfrågor ska öka. ESV kommer att få i uppdrag att stötta regeringen i genomförandet av satsningen. ESV ska följa upp effektrealisering av gemensamma satsningar, stötta myndigheterna under de olika faserna i utvecklingsprocessen, följa upp effekterna av den samlade e-förvaltningsutvecklingen, identifiera behov och besparingspotentialer av gemensamma e-förvaltningslösningar samt följa upp effektiviteten i myndigheternas användningen av it och it-kostnader. kommer regeringen att inleda en dialog med Kommuner och Landsting om förutsättningarna för hur digital samverkan med kommuner och landsting kan utvecklas och förutsättningarna kan förbättras för lösningar som är anpassade för hela landet. E-delegationen har spelat en betydelsefull roll för utvecklingen av svensk e-förvaltning. E-delegationens ursprungliga uppdrag löper ut . fattade regeringen beslut om att förlänga E-delegationens uppdrag till och med (dir 2014:37). E-delegationen kommer att ha en viktig roll i att skapa goda förutsättningar för den nya organiseringen av det gemensamma e-förvaltningsarbetet och de insatser som genomförs inom ramen för detta. Fonden för ett sammanlänkat Inom ramarna för Fonden för ett sammanlänkat (CEF) har fördelats inom telekommunikationssektorn. Medlen ska till största delen användas till digitala tjänster. Pengarna ska säkerställa interoperabilitet och täcka kostnaderna för att driva den infrastruktur på europeisk nivå som kopplar samman medlemsstaternas infrastrukturer. Inom e-förvaltningsområdet kommer medlen att användas för att bekosta ny infrastruktur för e-legitimation, e-upphandling, elektroniska patientöversikter, e-recept, Europeana, e-juridik och tullrelaterade tjänster. Det är viktigt att deltar aktivt i sökandet av medel från budgeten för CEF. E-legitimationer är en viktig förutsättning för att medborgare på ett säkert sätt ska kunna identifiera sig elektroniskt i de offentliga myndigheternas e-tjänster. Detta skapar förutsättningar för offentlig sektor att ta fram mer avancerade e-tjänster som underlättar och stödjer medborgaren i sin dialog med myndigheterna. Regeringen bedömer att anslutning av myndigheter och utfärdare till Svensk e-legitimation är en framgångsfaktor för att myndigheterna fortsatt ska kunna tillhandahålla enkla, trygga och säkra digitala tjänster, men även att nya e-tjänster utvecklas. Anslutningstakten behöver öka och regeringen kommer därför att se över möjligheten att uppdra åt statliga myndigheter med behov av säker identifiering att ansluta sig till Svensk e-legitimation. Regeringen kommer att följa upp och utvärdera de statliga myndigheternas införande av Svensk e-legitimation. och rådets förordning nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG har publicerats. Förordningen ställer krav på att e-legitimationer som utfärdats i medlemsstaterna och som anmälts till kommissionen enligt ett visst förfarande ska ömsesidigt erkännas och accepteras av medlemsstaterna. Anpassningen av svenska regler till förordningen är en prioriterad fråga för regeringen. Det är angeläget att varje medlemsland bidrar till att underlätta gränsöverskridande elektronisk identifiering. Utländska personer ska på ett tillförlitligt sätt kunna använda sitt lands godkända e-legitimation vid användning av svenska tjänster, givet att det finns ett regelverk som garanterar säkerhetsnivå och ansvar. Internets utveckling ska karaktäriseras av öppenhet, frihet och säkerhet, till gagn för medborgare, företag, organisationer och offentlig sektor. Målet är ett globalt, tillgängligt, öppet och robust internet som präglas av frihet och respekt för mänskliga rättigheter och personlig integritet. Flerpartssamverkan i olika fora ska stärkas. För att bibehålla ett globalt och robust internet som präglas av frihet och öppenhet behöver det svenska engagemanget i bl.a. () och for Assigned Names and Numbers (ICANN) fortgå (se även avsnitt 5.4.2 Resultat, It-politik, Internets förvaltning). Det är viktigt att fortsatt driva positionen att modellen med flerpartsforum bevaras och att den statliga styrningen av internet inte ökar. Detta då det i allt kraftfullare termer framgår att det finns länder runt om i världen som vill se en statsledd förvaltning av internet, vilket står i kontrast till den svenska synen på flerpartssamverkan kring internets förvaltning. bör fortsätta att engagera sig internationellt, samarbeta med branschen, civilsamhället och med andra länder för att därigenom påverka utvecklingen för att internet fortsatt ska vara en öppen decentraliserad plattform för kommunikation. kommer fortsatt vara aktivt inom relevanta internationella fora. bör arbeta för att fler länder ansluter sig till GAC (Governmental Advisory Committée) och deltar i dess arbete. I sammanhanget är det viktigt att deltar aktivt i FN-processer och betydande internationella samlingar där internets förvaltning är en aktuell fråga och där stater är representerade. Alla myndigheter bör använda sig av DNSSEC, en säkerhetsstandard för internetadresser, och vara nåbara med internetprotokollet version 6 (IPv6). Arbetet med att öka användningen av DNSSEC bland offentliga användare bör fortsätta. Arbetet med offentlig sektors 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 utveckling av e-tjänster ska stödja övergången till IPv6. Det är viktigt att takten i detta utvecklingsarbete ökar, för att kunna nå målet med ett tillgängligt, öppet och robust internet i och globalt. 5.5.1.1Effektivt fungerande marknader för elektronisk kommunikation Regeringen kommer fortsätta att identifiera och undanröja hinder för att marknaden för elektronisk kommunikation ska fungera så effektivt som möjligt, i syfte att konsumenter ska få största möjliga urval och nytta av elektroniska kommunikationstjänster. I vissa fall kan konsumenters ställning ytterligare behöva stärkas. Det är också viktigt att utgå ifrån och följa upp resultatet av det senaste årets vidtagna regleringsreformer. Aldrig har så många olika tjänster funnits tillgängliga från så många olika terminaler och från så många olika geografiska platser. Allt mer avancerade och kapacitetskrävande tjänster tillhandahålls på marknaden. Användares varierande behov av olika bredbandstjänster för att vardagen ska fungera behöver kunna tillgodoses. Det är tydligt, och naturligt, att konsumenters behov och levnadsmönster kontinuerligt skapar större efterfrågan på bandbredd och tillgänglighet. Regeringens strävan är därför att skapa gynnsamma förutsättningar för att fortsätta bygga ut och uppgradera infrastruktur och utveckla morgondagens tjänster för konsumenternas bästa. Människors användning av mobila datatjänster och s.k. smarta telefoner har medfört en kraftig ökning av mängden trafik i näten för mobilt bredband. Regeringen bedömer att ökningen kommer att fortsätta. För att tillgodose användarnas förväntningar på mobila bredbandstjänster är det nödvändigt att se till att radiospektrum används effektivt. Till detta kommer önskemål om bättre täckning inom landet, inte minst i glesbefolkade områden. Att bygga ut tillräckligt bra mobiltelefoni i hela landet är en viktig grund för jobb och tillväxt. Regeringen verkar för harmonisering av radiofrekvensanvändningen på global nivå, inom den Internationella teleunionen (ITU) samt på 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 europeisk nivå inom EU. Det är viktigt att hitta tillräckligt frekvensutrymme för trådlösa bredbandstjänster. Harmoniserad frekvensanvändning skapar förutsättningar för den globala industrin att ta fram terminaler och nätutrustning i stor skala. Konsumenterna kan därmed få tillgång till billig och bra utrustning. Arbetet med frekvensharmoniseringen inom EU bör fortsätta och förstärkas. Erfarenheterna är att de beslut som fattas på EU-nivå inte alltid genomförs och på ett enhetligt sätt i medlemsstaterna, vilket är negativt för den inre marknaden. Det krävs därför insatser för att se till att de beslut som fattats om frekvenser också genomförs i medlemsstaterna. Regeringens inriktning är att tillståndsgivning för radiospektrum fortsatt ska vara en nationell kompetens. Det är viktigt att tillståndsvillkor kan utformas på ett sätt som ger största möjliga samhällsnytta utifrån svenska förhållanden. Det gäller t.ex. villkor om täckning och utbyggnad av trådlösa tjänster. Regeringen kommer att prioritera arbetet med att skapa förutsättningar för mobiltäckning i hela . En väl utbyggd infrastruktur bidrar till att människor kan leva mobila liv och kan verka och driva företag över hela landet. Utgångspunkten för regeringens politik är att utbyggnaden av den mobila infrastrukturen ska göras av kommersiella aktörer. Staten har ett ansvar för att skapa goda förutsättningar bl.a. genom en väl fungerande marknad och genom att främja effektiv frekvensanvändning, vilket kan innefatta frigörande av radiofrekvenser för mobil kommunikation. I områden där det saknas kommersiella förutsättningar för utbyggnad kan incitament i form av t.ex. statliga täckningskrav spela en viktig roll. Utbyggnad av mobila kommunikationsnät kan också främjas av dialog och samverkan mellan privata och offentliga aktörer på lokal och regional nivå. Regeringen välkomnar de planerade investeringar som flera operatörer lämnat besked om och kommer bl.a. genom PTS årliga rapportering att fortsätta följa hur utbyggnaden av mobila kommunikationsnät i hela landet fortskrider, inklusive uppfyllandet av de statliga täckningskraven. Frigörandet av 700 MHz- bandet skapar goda förutsättningar för fortsatt utbyggnad av och tillgång till mobila kommunikationstjänster i hela landet. En förutsättning för en väl fungerande marknad utgörs av att konsumenter har en stark ställning. I det ingår tillgång till tillförlitlig och lättillgänglig information vid val av tjänst och leverantör. Det därför viktigt att bevaka resultatet av uppdraget till PTS och samt genomförandet av branschöverenskommelsen om marknadsföring av täckning för mobila tjänster. Regeringen kommer att fortsätta verka för ökad mobiltäckning i hela landet. En viktig del i arbetet utgörs av den åtgärdslista (dnr N2014/2718/ITP) som PTS tagit fram i anslutning till regeringens uppdrag att samla in statistik om tillgången till mobila kommunikationsnät (dnr N2013/2538/ITP). Översyn av om en inre marknad för telekommunikationer Arbetet inom EU med åtgärder för att förverkliga en inre marknad för telekom- munikationer kommer att fortsätta vid sidan av och efter det att kommissionens förslag till förordning behandlats av lagstiftarna. Det behövs en bredare och långsiktig analys till grund för en heltäckande översyn av det existerande . Elektroniska kommunikationstjänster tillhandahålls i allt högre grad enbart genom IP- nät, vilket ger upphov till nya frågeställningar inom konkurrens- och konsumentområdena. En översyn bör behandla vilken typ av reglering som behövs för att genom konkurrens, investeringar och innovation maximera konsumentnytta och tillgodose näringslivets behov av elektroniska kommunikationer. bör bidra aktivt i det arbetet utifrån sin styrkeposition som föregångsland inom it-området. förslag om en inre marknad för telekommunikationer Kommissionen presenterade ett förslag till en ny förordning om en inre marknad för telekommunikationer (Single Market, TSM) se FaktaPM 2013/14:FPM8. Förordningen är tänkt att gälla parallellt med befintligt regelverk. Förslaget har börjat behandlas. På rådsmötet var rättsakten föremål för kommissionens lägesrapport. Det huvudsakliga målet för det svenska förhandlingsarbetet är att värna och stärka den inre marknaden som möjligheter att vidta nationella åtgärder för att nå angelägna mål ska kunna behållas. Telefoni och funktionell tillgång till internet Telefoni och en anslutning som medger funktionell tillgång till internet är en nödvändighet. Den lägsta nivå som bör eftersträvas är /s enligt regeringens beslut (dnr N2011/7418/RS). Enligt en utvärdering från PTS 2014 finns fortsatt behov av statliga medel för fem till tio nya upphandlingar av telefonlösningar eller internetanslutning, främst i fjälltrakter. Det handlar då om en stadigvarande bostad eller ett fast verksamhetsställe som tidigare haft tillgång till telefoni, men saknar detta på grund av att olika radiolänklösningar och fasta förbindelser inte längre finns tillgängliga. Samernas behov av telefoni samt IP-telefoni genom bredband via sattellit är områden som kommer att utredas ytterligare av PTS. TeliaSonera AB:s arbete med det s.k. teknikskiftet fortgår. PTS utvärderar löpande verksamheten och regeringen följer noga arbetet. (Se även avsnitt 5.4.2.1 Effektivt fungerande marknader för elektronisk kommunikation, Telefoni.) Dagens samhälle är beroende av tillförlitliga elektroniska kommunikationer. Inte enbart för samhällsviktig verksamhet som räddningstjänst och polis, utan även för grundläggande samhällsfunktioner som betalningar, vård och omsorg samt tillgång till nyhetsmedia. Samhällsutvecklingen ställer allt högre krav på en robust och driftsäker it-infrastruktur. En särskild utredning, NISU 2014, ska lämna förslag till en Strategi om mål för hantering och överföring av information i elektroniska kommunikationsnät och it-system, (dir. 2013:110). Utredningen förväntas bli klar (se mer i utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap). Denna utredning utgör tillsammans med ett antal dokument underlag för den framtida inriktningen av arbete och insatser inom området. Dessa dokument är bl.a. EU:s beslutade strategi för cybersäkerhet, En öppen, säker och trygg cyberrymd, och rådets förslag till direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen samt