prop · H2031d24 · 2014-10-23 00:00:00 — 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 pågående revidering av and Networks. I Bredbandsforums rapport för att uppnå robusthet finns också förslag till åtgärder för att vidmakthålla och utveckla en robust fiberinfrastruktur. Samtliga aktörer i samhället ska kunna lita på att it-systemen är robusta och tillförlitliga avseende tillgänglighet, konfidentialitet och riktighet. En viktig del av detta är fortsatt arbete med vardagssäkerhet. I detta bör ingå att förstärka säkerheten, tilliten och kunskaperna hos verksamheter och medborgare eftersom enskildas agerande kan få effekter för it- systemen och därmed säkerheten i samhället i stort. Ansvaret för nät- och informationssäkerhet delas av användare, marknadens aktörer och staten. Alla dessa parter bör därför bidra till att förbättra nät- och informationssäkerheten och för att öka tilliten till it-systemen. Denna tillit driver användning av tjänster som i sin tur driver utveckling av innovation, tillväxt, delaktighet m.m. framåt. De olika typer av intrång i och obehörigt utnyttjande av datorer som förekommer måste motverkas. Statistiken visar att användarna inte alltid agerar på ett adekvat sätt i förhållande till de risker som finns (se mer i avsnitt 5.4.2.1 Resultat, It-politik, Vardagssäkerhet). Därför krävs kontinuerliga insatser för att öka skyddet och kompetensen hos it-användare kring rutinmässig och förebyggande säkerhet. Marknadsaktörerna har den bästa kunskapen om dessa frågor och har därför ett stort ansvar att bidra till detta ökade skydd. Staten bör dock utifrån sitt ansvar, vid behov, bistå med kompletterande insatser. Det faktum att endast en tiondel av befolkningen vänder sig till myndigheters webbsidor och informationsmaterial för att informera sig om risker med internetanvändning föranleder en omprövning av i vilken form denna information ska lämnas och av vem. Det är dock tillräckligt många för att relevanta myndigheter bör tillhandahålla information och tjänster till konsumenter och småföretag för att de ska kunna använda internet på ett säkrare sätt. del av internet och de svenska it- systemen är beroende av att nätverk och kontaktpunkter även utanför fungerar. Dessutom kommer många it-attacker från 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 deltagande i det internationella arbetet med nät- och informationssäkerhet är därför viktigt. bör bl.a. arbeta för att andra länder ska bli bättre på att förebygga och hantera hot och risker avseende nät- och informationssäkerhet. Tillgång till bredband med hög överföringskapacitet är nödvändigt för att öka it- användningen i samhället och ta tillvara de möjligheter till ökad konkurrens- och innovationskraft som utvecklingen ger. Eftersom tillgången till bredband med hög överföringshastighet är ojämnt fördelad både över landet och mellan tätort och småort samt områden utanför tätort och småort, prioriterar regeringen att även fortsatt kunna ge stöd till utbyggnad i områden där marknaden inte anser det vara lönsamt att bygga ut. För att stödja denna utbyggnad avser regeringen att göra betydande satsningar inom ramen för landsbygdsprogrammet . Regeringen avser även att kunna ge stöd via regionalfondsprogrammen i de områden som har valt att prioritera bredbandsutbyggnad. Stöden ges i enlighet med . Bredbandssatsningarna inom ramen för EU- fonderna görs under förutsättning att bredband ingår som ett prioriterat område i den svenska partnerskapsöverenskommelsen med Europeiska kommissionen. (Se även utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel). Det är viktigt att hanteringen av EU-stöden präglas av likvärdighet, effektivitet och enkelhet. En ändamålsenlig nationell uppföljning av stödens effekter är viktig att åstadkomma. Regeringen kommer verka för att arbetet med bredbandsutbyggnad i länen i högre grad kan samordnas och stödjas. För att ytterligare främja utbyggnaden av bredband i hela landet är dialog och samverkan mellan de olika aktörer som verkar på den svenska bredbandsmarknaden viktig. Regeringen vill därför fortsätta arbetet med Bredbandsforum för att tillsammans med berörda aktörer hantera de utmaningar som finns på området. Mandatet löper ut . Regeringen avser att genomföra en utvärdering av Bredbandsforum som kan ligga till grund för överväganden i samband med detta. Den bredbandsinfrastruktur som staten förfogar över är central för att tillgodose respektive verksamhets behov av elektroniska kommunikationer. Infrastrukturen är dock mycket viktig även för att tillgodose externa aktörers behov av bredband. En utredning tillsattes med uppdraget att se över möjligheterna att effektivisera användningen av de statligt ägda bredbandsnäten genom förbättrad samordning mellan bredbandsverksamheterna hos , , och (dir 2014:118). EU-direktiv om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighets- bredband antogs och rådets direktiv /61/EU om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation. Direktivet syftar till att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsbredband för att uppnå målen i den digitala agendan för och berör ett flertal olika infrastrukturägare. Direktivet ska vara implementerat i svensk lagstiftning . En väl fungerande postmarknad i hela landet är viktig för både privatpersoner och företag trots de förändrade konsumtionsmönster som digitaliseringen av samhället inneburit. Postservicen ska i så stor utsträckning som möjligt tillgodose behoven hos alla hushåll och företag. Regeringen ställer därför, genom de tillståndsvillkor som PTS utfärdar med stöd av bestämmelserna i postlagen (2010:1045), långtgående krav på den utsedda tillhandahållaren av den samhällsomfattande posttjänsten . Den framtida utvecklingen av postmarknaden påverkas, utöver digitaliseringen, även av konjunkturutvecklingen i stort, den samhällsomfattande posttjänstens utformning och innehåll, konkurrenssituationen på postmarknaden, utvecklingen inom e- handelsmarknaden samt av andra faktorer i och omvärlden. Regeringen följer denna utveckling. För att säkerställa att det fortsatt kommer att finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet, som är kostnadseffektiv och i så stor utsträckning som möjligt och motsvarar hushållens och företagens behov avser regeringen att tillsätta en utredning för att göra en allmän översyn av postlagstiftningen. Enligt det riksdagsbundna målet är det i första hand marknaden som ska tillgodose samhällets behov av grundläggande betaltjänster. Det statliga åtagandet för grundläggande betaltjänster omfattar endast de orter och landsbygder där behoven inte enbart kan tillgodoses av marknaden. Statens arbete med att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster utgår från regionala och lokala förutsättningar och lösningar eftersom behoven och förutsättningarna skiljer sig åt mellan olika delar av landet. Länsstyrelserna ska arbeta med att utforma och genomföra regionala stöd- och utvecklingsinsatser för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster. PTS ska i samverkan med i , och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser stödja länsstyrelserna i detta arbete. Länsstyrelserna har även ett ansvar att bedöma hur de grundläggande betaltjänsterna motsvarar samhällets behov. Länsstyrelsernas arbete inom området är en förutsättning för att de regionala och lokala behoven ska kunna tillgodoses på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Marknaden för betaltjänster utvecklas i snabb takt. Utvecklingen av nya mer användarvänliga tjänster som är anpassade för specifika behov påverkar det statliga åtagandet för grundläggande betaltjänster. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.4 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 27 418 tkr prisnivå. 3Motsvarar 27 420 tkr prisnivå. 4Motsvarar 27 423 tkr prisnivå. Anslaget får användas för PTS förvaltningsutgifter i den mån dessa inte finansieras med avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.5 Offentligrättslig verksamhet (som inte får PTS disponerar vissa av de avgifter som myndigheten tar ut av operatörer inom verksamheterna för elektronisk kommunikation, post och kvalificerade elektroniska signaturer. Beräknade intäkter som myndigheten får disponera är . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Avgift för skydd av elektroniska kommunikationer Regeringens förslag: Avgiftsuttaget för att finansiera åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation fastställs till högst . Skälen för regeringens förslag: Finansieringen av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation sker genom att den som bedriver verksamhet som är anmäld enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation betalar en avgift. Åtgärder som finansieras från anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation, med ett belopp som motsvarar avgiftsuttaget, syftar till att säkra de elektroniska kommunikationernas driftsäkerhet och robusthet. Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3.Anslaget minskas med , respektive 2017 och för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 5.6.22:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Tabell 5.7 Anslagsutveckling 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning i syfte att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster. Anslaget får användas för utgifter för utvecklingsprojekt med inriktning på elektronisk kommunikation och it-användning för personer med funktionsnedsättning, t.ex. tillgänglighet till kommunikation, utbildning och media. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet behövs för att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden, som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för funktionshindrade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.8 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 5.10 Anslagsutveckling 2:3 Grundläggande betaltjänser 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till . Höjningen av anslagsnivån beror på återföring av medel från tidigare omfördelningar. Anslaget får användas för utgifter för tillhandahållandet av grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet av tjänsterna inte tillgodoses av marknaden. Anslaget får användas för utgifter för tillhandahållande av grundläggande betaltjänster för äldre personer och personer med funktionsnedsättning boende i landsbygd. Detta inbegriper upphandling av dessa tjänster. Anslaget får användas för utgifter för regionala stöd- och utvecklingsinsatser. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet behövs för att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017. Tabell 5.11 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 5.12 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:3 Grundläggande betaltjänster Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 5.6.42:4 Informationsteknik och telekommunikation Tabell 5.13 Anslagsutveckling 2:4 Informationsteknik och telekommunikation 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till . Anslaget får användas för utgifter för insatser som bidrar till att förverkliga målet för politiken för informationssamhället, liksom uppföljningar och utvärderingar av politiken. har anslaget bl.a. använts till Bredbandsforums verksamhet samt regional samverkan inom bredbandsområdet, uppdrag till PTS inom mobiltäckningsområdet, () it-undersökningar, verksamhet, studier och analyser inom områdena bredband och elektronisk kommunikation samt bidrag till DigiDel inom funktionshinderområdet. Tabell 5.14 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:4 Informationsteknik och telekommunikation Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 för utgifter för åtgärder för driftsäkra och robusta elektroniska kommunikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid samt för samhällsomfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation. Anslaget får användas för utgifter för administration av åtgärderna. Närmare villkor för vissa stöd till it- infrastrukturprojekt enligt ovan ges i förordning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:4 Informationsteknik och telekommunikation . beräknas anslaget till . beräknas anslaget till . Förändringar på anslaget förklaras av tidigare beslut samt återföring av medel från tidigare omfördelningar. 5.6.52:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Tabell 5.15 Anslagsutveckling 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder samt samordningsinsatser för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till bredbandsprojekt i områden där utbyggnad inte genomförs på marknadsmässig grund. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Skälen för regeringens förslag: Bemyndigande krävs för att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.16 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 5.17 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 5.6.62:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Tabell 5.18 Anslagsutveckling 2:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse' 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 45 000 tkr prisnivå. 3Motsvarar 45 001 tkr prisnivå. 4Motsvarar 45 000 tkr prisnivå. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till . Av detta belopp motsvarar det utgiftsuttag som föreslås för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och kommer att användas för detta ändamål. kanalisationsstödet och Landsbygdsprogrammet löper ut . Övriga sänkningar förklaras av tidigare beslut samt återföring av medel från tidigare omfördelningar. Anslaget får användas för utgifter för styrning, samordning och uppföljning av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Anslaget får användas för utgifter för verksamhet i den mån dessa inte finansieras med avgifter samt för andra förvaltningsgemensamma tjänster och funktioner. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.19 Offentligrättslig verksamhet (som inte får får disponera de avgifter som myndigheten kommer att ta ut av de upphandlande myndigheter som ansluter sig till det system för säker elektronisk identifiering som nämnden tillhandahåller (se även avsnitt 5.4.2 Resultat, It-politik, ). Införandet av Svensk e-legitimation har försenats varför några avgifter inte har kunnat tas ut . har anslaget använts till bl.a. projekten för e-arkiv och e-diarium, Mina meddelanden, Ekonomiskt bistånd, Digital samverkan, Digitala mötet, Svensk e-legitimation samt om digitalt faderskaps-/föräldratest. Regeringen föreslår att anslaget ökas med totalt för åren 2015–2018 för en satsning på gemensam e-förvaltningsutveckling. Sammanlagt förs från anslag 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling under utgiftsområde 24 Näringsliv åren 2015– 2018 och totalt omfördelas från 66 myndigheters9 förvaltningsanslag till anslag 2:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse för nämnda satsning. Övriga sänkningar förklaras av tidigare beslut samt återföring av medel från tidigare omfördelningar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.20 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse . , 2017 och 2018 beräknas anslaget 9En omfördelning görs från myndighetens förvaltningskostnader för finansiering av gemensam e-förvaltning –2018. Alla myndigheter med över 500 årsarbetare, exklusive universitet och högskolor m.fl. samt ett antal utpekade myndigheter med färre än 500 årsarbetare, ingår. Infrastrukturavgifter – sanktioner och utländska fordon Bilaga till avsnitt 4.6.7 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bilaga 1 Infrastrukturavgifter – sanktioner och utländska fordon Sammanfattning – i nu relevanta delar – av delbetänkandet Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem (SOU 2012:60).......................................................... Infrastrukturavgifter på väg................................................................................... Sammanfattning – i nu relevanta delar – av slutbetänkandet Trängselskatt – delegation och utländska fordon (SOU 2013:3).................................................. Betalning av trängselskatt ...................................................................................... Sanktioner avseende trängselskatt och infrastrukturavgifter på väg................... Författningsförslag i betänkandena SOU 2012:60 och SOU 2013:3 (i aktuella Förslag till lag om ändring i lagen (0000:000) om infrastrukturavgifter på väg10 Förslag till lag om ändring i lagen (0000:00) om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter........................................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (0000:00) om infrastrukturavgifter på väg............................................................. Förteckning över remissinstanser avseende SOU 2012:60................................ Förteckning över remissinstanser avseende SOU 2013:3.................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg. Förslag till lag om ändring i lagen (2014:447) om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter..................................... Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ...... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bilaga 1 1Sammanfattning – i nu relevanta utformas hur som helst eller att differentiering delar – av delbetänkandet Avgifter sker på annat sätt än som anges där förutom i på väg och elektroniska vägtullsystem (SOU 2012:60) Den särskilda utredaren ska ta fram författ- ningsförslag avseende uttag av avgifter vid an- vändandet av de nya broarna över Sundsvallsfjär- den, och . Utredaren ska även undersöka villkoren för att ta ut avgift för användandet av väginfrastruktur för fordon som inte är registrerade i . Förslag ska lämnas på hur ett avgiftsuttag för sådana fordon kan utformas. Vidare ska utredaren lämna de författningsförslag som genomförandet av kommissionens beslut (EG) nr 750/2009 om det europeiska systemet för elektroniska vägtullar kräver. Utredningens uppdrag i den del som avser trängselskatt ska presenteras i ett slutbetänkande . Utredningen har kunnat konstatera att Euro- vinjettdirektivet (EG) nr 62/1999 måste ge- nomföras i svensk rätt när avgifter på broar ska tas ut. Syftet med Eurovinjettdirektivet är att avlägsna snedvridning av konkurrensen mellan transportföretag i medlemsstaterna. Därför ska avgiftssystemen harmonieras för de tunga last- bilarna, dvs. lastbilar som inklusive eventuellt släp har en högsta tillåten bruttovikt av . Direktivet tvingar inte medlemsstaterna att införa vägavgifter och vägtullar, men om sådana tas ut måste direktivets villkor följas. Direktivet är bland annat tillämpligt på distans- baserade vägtullar, exempelvis infrastrukturav- gifter. Personbilar, bussar och lätta lastbilar om- fattas inte av direktivets bestämmelser. Eurovinjettdirektivet reglerar bland annat hur avgifterna ska beräknas. En av de viktigaste prin- ciperna är den om återvinning av kostnaderna, dvs. att avgifterna ska beräknas utifrån kostna- den för att uppföra och driva det aktuella vägav- snittet. Kostnaderna får inte vältras över på last- bilskollektivet utan ska fördelas på olika fordon utifrån deras andel av kostnaderna. Vidare får inte kostnaderna skrivas av än . Direktivet medger inte heller att rabatter vissa angivna undantagsfall.