prop · H103200 · 2014-03-26 00:00:00 — Skolinspektionens ledning betonar dock att myndigheten granskar undervisning och lärande, om än indirekt, även i bastillsynen. Detta genom att risk- och väsentlighetsmodellens ingående mått fungerar som indikatorer för att uppskatta undervisning och elevernas kunskapsutveckling. på sådana mått är betyg, resultat från skolenkäten och resultat från den verksamhetsredogörelse som rektorerna ombedes fylla in inför såväl bastillsyn som breddad tillsyn.101 Av de inspektörer som har svarat på enkät är det dock som menar att Skolinspektionen i bastillsynen inte alls eller i någon mån bedömer hur undervisningen är planerad eller genomförd.102 4.2Granskning av indirekta och direkta förutsättningar för ökade kunskapsresultat Följande redogörelse av vad som i praktiken bedöms, i relation till det breda bedömningsunderlag som inspektörerna har att utgå från i tillsynen, görs utifrån en indelning i indirekta och direkta förutsättningar för förbättrade 98Bedömningsunderlagen har ändrats något varför beskrivningen ovan utgår från nuvarande antal indikatorer etc. 99E-post från Skolinspektionen, Skriftliga svar på frågor från , . 100Bedömningsområdena Trygghet och studiero, Särskilt stöd, Bedömning och betygssättning samt Pedagogiskt ledarskap och utvecklingen av utbildningen inkluderas i bedömningsunderlag för bastillsyn. 101E-post från Skolinspektionen, Skriftlig uppgift från Skolinspektionen med anledning av utkast på revisionsrapport, . 102Se fråga 7 i bilaga 1. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Indelningen utgår från den forskning som anger att de aspekter som har störst potential att bidra till ökade kunskapsresultat är de aspekter som påverkar undervisningen i klassrummet.103 Direkta förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat handlar exempelvis om hur undervisningen planeras och genomförs samt rektors pedagogiska ledarskap.104 De indirekta förutsättningarna kan enligt forskning och utredningar som tagit del av utgöras av den struktur och de rutiner som ska skapa goda förutsättningar för undervisningen.105 Exempel på indirekta förutsättningar är skriftliga rutiner och planer, dokumentation samt uppföljning och kvalitetsarbete. Att både de indirekta och de direkta förutsättningarna för lärande är föremål för tillsyn och kvalitetsgranskning är viktigt för att inspektionen ska ha möjlighet att bidra till en ökad kvalitet och likvärdighet samt till goda förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat i Det är dock enligt forskningen de direkta förutsättningarna som har störst inverkan på elevernas kunskapsresultat.106 4.3Indirekta förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat De indirekta förutsättningarna handlar om den struktur och de rutiner som sätter ramarna och ger förutsättningar för undervisningen på en skola. I förarbetena till skollagen poängterar regeringen till exempel att likvärdigheten inom skolan förutsätter ett systematiskt kvalitetsarbete på lokal nivå som tar sin utgångspunkt i de nationellt fastställda målen.107 Genom att ställa krav på att utredning och uppföljning dokumenteras, exempelvis vad gäller kvalitetsarbete och elever i behov av särskilt stöd, har i skollagen haft för avsikt att styra processerna i skolan.108 Den typen av rutiner och dokumentation är därför centrala verktyg i statens styrning av skolan. 4.3.1Kvalitetsarbete och planer i fokus för tillsynen Dokument som reglerar skolans åtaganden gentemot eleven, såsom individuella utvecklingsplaner och åtgärdprogram, kan vara betydelsefulla 103Se bland annat , . Visible Learning – A syntheses of over 800 Meta-Analysis Relating to Achievement.. I processen planering och genomförande av undervisningen kan också dokumentation ingå. Det är således inte så att direkta förutsättningar för undervisning inte kan utgöras av dokument. Dock finns det inga lagstadgade krav på sådan dokumentation. Se , allmänna råd – planering och genomförande av undervisningen. 105Se till exempel SOU 2013:30 och SOU 2007:101. SOU 2007:101, s. 2009:165, s. 302. 2009:165, s. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? indirekta förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat.109 Eftersom den breddade tillsynen, som är den vanligaste, utgår från ett omfattande bedömningsunderlag har i sin enkät till rektorer och inspektörer ställt frågor som fångar i vilken utsträckning olika delar av bedömningsunderlagen, såsom dokument respektive mer faktisk verksamhet, i praktiken bedöms inom ramen för tillsynen. En stor majoritet av såväl rektorer som inspektörer anger att dokumentationen om till exempel särskilt stöd och trygghet och studiero i praktiken bedöms i tillsynen.110 Att tillsynen utifrån dessa delar av skollagen ofta täcker de dokument som är av betydelse för elevernas rättssäkerhet bekräftas även i de intervjuer som genomförts med rektorer och inspektörer. Av inspektörerna är det dock som menar att frågor om särskilt stöd och trygghet och studiero bedöms både utifrån dokument och den faktiska verksamheten i den breddade tillsynen, en fråga som utvecklas i stycke 4.4.1.111 En ytterligare indikation på att dokument vad gäller dessa frågor bedöms i tillsynen är att tre av de fem bedömningsindikatorer som bedömdes och kritiserades i störst utsträckning avsåg just dokumentation på individnivå. Dessa är skriftliga omdömen (av skolorna fick kritik), individuella utvecklingsplaner () samt utformningen av åtgärdsprogram ().112 I intervjuer uppger inspektörer att skolornas och huvudmännens systematiska kvalitetsarbete betraktas som ett av de viktigaste områdena som bedöms inom tillsynen. Ett godkänt kvalitetsarbete innebär i korthet att verksamheten planeras och utvecklas utifrån en kontinuerlig analys och uppföljning av verksamheten.113 I genomgång av tillsynsbeslut framkommer att Skolinspektionen lägger vikt vid att utöva tillsyn över huvudmannens uppföljning och systematiska kvalitetsarbete.114 fick av 109Se till exempel prop. 2009/10:165, s. 290. 110Se fråga 4 och 5 i bilaga 1 samt fråga 3 i bilaga 2. I enkäten används begreppen formalia respektive process. har gjort tolkningen att dokument ingår i begreppet formalia. Inga systematiska skillnader finns i svaren från rektorer beroende på om de varit föremål för bastillsyn respektive breddad tillsyn, trots att Skolinspektionen gör en mer omfattande datainsamling i den breddade tillsynen än i bastillsynen. 111Se fråga 4 i bilaga 1. 112Skolinspektionen, Regelbunden tillsyn grundskola 2012. Kvalitetssäkrade bedömningsindikatorer för ett representativt urval beslut. De skriftliga omdömena utgör den skriftliga dokumentationen om elevens kunskapsutveckling i relation till kunskapsmålen och individuella utvecklingsplaner ska beskriva de insatser som krävs för att eleven ska utvecklas så långt möjligt. Åtgärdsprogram innebär en strukturerad plan för hur elever med behov av särskilt stöd ska få sitt behov tillgodosett och hur insatserna ska utvärderas. De två andra indikatorerna som kritiserades i högst utsträckning var plan mot kränkande behandling och systematiskt kvalitetsarbete. 113Se till exempel 4 kap. 3 § skollagen (2010:800). Bedömningspunkten har lydelsen: Rektorn ansvarar för skolans resultat och för att det bedrivs ett systematiskt kvalitetsarbete vid skolenheten samt omsätter resultaten i åtgärder för att uppfylla de nationella målen. 114Ungefär av skolorna fick kritik inom detta område . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET de offentliga huvudmännen förelägganden kopplade till bedömningspunkten om huvudmannens planering, uppföljning och utveckling av verksamheten.115 Den mycket höga andelen förelägganden ger upphov till frågor kring vilka förbättringar som sker efter en tillsyn och hur det förebyggande arbetet fungerar, frågor som behandlas i kapitel 6 respektive kapitel 3 i denna rapport. Andra styr- och planeringsdokument såsom plan mot kränkande behandling bedöms och kritiseras också ofta i tillsynen.116 4.3.2Frågan om en likvärdig utbildning bedöms delvis I skollagen är frågan om likvärdighet i utbildningen central. Det är skolhuvudmannen som ansvarar för att utbildningen i huvudmannens skolor är likvärdig. Att utbildningen är likvärdig är också en av förutsättningarna för att alla elever ska ha likvärdig möjlighet att få en utbildning av god kvalitet och på så sätt kunna nå förbättrade kunskapsresultat. I enkät uppger av huvudmännen att Skolinspektionen bedömde huvudmannens arbete med att främja likvärdigheten mellan skolorna inom huvudmannens ansvarsområde.117 visar Skolinspektionens statistik att av huvudmännen fick kritik avseende den bedömningspunkt som handlar om en likvärdig skola.118 Intervjuer, och den beslutsstudie som har genomfört, indikerar att orsaken till skillnaden mellan vad huvudmännen uppfattar att Skolinspektionen bedömer i tillsynen och vad Skolinspektionens statistik visar bland annat beror på att Skolinspektionen i besluten sällan kritiserar det faktiska arbete som bedrivs av huvudmannen för att förebygga en bristande likvärdighet. besluten har bedömningen snarare baserats på befintlig betygsstatistik, utifrån vilken Skolinspektionen konstaterar att skillnaderna mellan skolorna är för stora och att huvudmännen inte analyserat orsaken till skillnaderna i tillräcklig utsträckning.119 Att uppmärksamma orimliga skillnader i betygsresultat, och att dessa borde följas upp och analyseras, kan visserligen vara en bra utgångspunkt 115Statistiken gäller endast offentliga huvudmän då det för enskilda huvudmän inte finns någon bedömningspunkt för huvudmannens kvalitetsarbete. För dessa huvudmän kan frågan enligt Skolinspektionens ledning hanteras under motsvarande bedömningspunkt i bedömningsunderlaget för skolorna (intervju ). 116Se fråga 4 i bilaga 1 och fråga 3 i bilaga 2. av skolorna fick 2012 kritik gällande planen mot kränkande behandling. 117Se fråga 6 a i bilaga 3. 118Skolinspektionen, Statistik regelbunden tillsyn 2012. Skolinspektionen påpekar i sin faktagranskning av att skillnaderna mellan Skolinspektionens statistik och de uppfattningar som huvudmännen ger uttryck för i enkät kan förklaras av bortfallet i enkät. Dock framgår av den bortfallsanalys som låtit genomföra att inga systematiska fel har kunnat påvisas (e-post från Skolinspektionen, Skriftlig uppgift från Skolinspektionen med anledning av utkast på revisionsrapport, ). 119Att skolorna inte ger eleverna likvärdigt stöd eller studiehandledning på modersmålet förekommer också som grund för kritik vad gäller likvärdighet i de beslut som har ingått i beslutsstudie. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? för att åstadkomma en debatt hos huvudmannen om vilka åtgärder som borde vidtas i syfte att nå en likvärdig utbildning. det i intervjuer med inspektörer att det saknas ett ställningstagande inom Skolinspektionen om vad som konkret krävs för att en huvudman i tillräckligt hög utsträckning ska betraktas leva upp till lagens krav vad gäller att ta ansvar för att utbildningen är likvärdig. Anser ni att följande aspekter av huvudmannens ansvarsområden inkluderades i tillsynen? (Frågan har ställts till huvudmän) att främja likvärdigheten mellan uppväga de skillnader som nns i elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, det så Frågan berördes, men bedömdes ej Vet ej/Saknar uppfattning En viktig utgångspunkt för huvudmannens arbete för likvärdighet är det kompensatoriska uppdraget som i skollagen uttrycks som att en strävan ska vara att uppväga skillnader i elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen.120 I enkät uppger dock drygt hälften av samtliga (offentliga och enskilda) huvudmän som har besvarat frågan att arbetet utifrån det kompensatoriska uppdraget inte bedömts inom tillsynen.121 4.3.3Erbjudande av utbildning bedöms utifrån planeringsdokument men sällan utifrån praktiken I finns ett krav på garanterad undervisningstid.122 Att den garanterade undervisningstiden schemalagts är ett exempel på en indirekt förutsättning för ökade kunskapsresultat. Denna fråga ingår i bedömningspunkten Eleverna erbjuds utbildning i den omfattning de har 1201 kap. 4 § skollagen (2010:800). 121Se fråga 6 a i bilaga 3. av grundskolorna fick kritik 2012 på denna bedömningspunkt. Den totala undervisningstiden för varje elev uppgår till minst och följer de bestämmelser om fördelning av undervisningstiden som gäller för skolenheten. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET rätt till.123 I intervjuer uppger inspektörer att de ofta gör en bedömning av schemaläggningen i syfte att få en uppfattning om eleverna får den undervisning de har rätt till. Att den schemalagda undervisningen också genomförs i praktiken, det vill säga en direkt förutsättning för kunskapsresultaten, bedöms dock i lägre utsträckning enligt vad inspektörer uppger i enkät.124 Betydelsen av att bedöma om elever får den undervisning som de har rätt till i enlighet med timplanens regler, förstärks av en avslutad utredning från . I utredningen framkommer det att den planerade undervisningstiden inte alltid följs i praktiken, och att mindre undervisningstid i ett ämne gör att elever riskerar att inte få likvärdiga förutsättningar att utvecklas så långt som möjligt.125 Resultaten från enkäter visar att av rektorerna anser att efterlevnaden av timplanen bedöms inom tillsynen. inspektörerna anser att efterlevnaden av timplanen åtminstone huvudsakligen bedöms i den breddade tillsynen.126 Det är således en majoritet av såväl rektorer som inspektörer som har besvarat enkäten som anser att efterlevnaden av timplanen inte alls eller endast i någon mån bedöms i tillsynen.127 Skolinspektionens ledning påpekar att det är svårt att som ett tillsynsbesök pågår ha möjlighet att undersöka hur den garanterade undervisningstiden uppfylls i praktiken eftersom en sådan undersökning kräver lång löptid.128 4.4Direkta förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat I Skolinspektionens regleringsbrev för åren 2010–2013 anger regeringen att tillsynen ska omfatta kvalitativa bedömningar.129 Detta begrepp är inte vidare specificerat men innebär enligt intervjuade tjänstemän vid , vilket behandlats i kapitel 2, att tillsynen ska komma längre in i skolans verksamhet. Detta bland annat genom att bedöma undervisningen, det vill säga en direkt förutsättning för att eleverna ska kunna nå förbättrade kunskapsresultat. tjänstemän har vidare betonat att tillsynen, för att vara meningsfull, ska omfatta mer än enklare 123Skolinspektionen, Statistik regelbunden tillsyn 2012. 124Se fråga 6 i bilaga 1. 125Skolverket, Att fånga undervisningstiden med målen i fokus, s. 72. 126Motsvarande andel för bastillsynen är . 127Se frågorna 6 och 7 i bilaga 1 och fråga 4 a i bilaga 2. 128E-post från Skolinspektionen, Skriftlig uppgift från Skolinspektionen med anledning av utkast på revisionsrapport, . 129Regleringsbrev för budgetår 2012 avseende . STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? bedömningar av dokument.130 Vad tjänstemän framfört om att undervisningen ska bedömas inom tillsynen ligger i linje med vad den pedagogiska forskningen säger om framgångsfaktorer för bra resultat i skolan.131 Skolinspektionen har, i avsikt att stärka såväl kvalitetsgranskningen som tillsynen, genomfört en forskningsöversikt som belyser sambanden mellan olika undervisningsfaktorer och elevernas studieresultat.132 Utifrån denna översikt betonar Skolinspektionen undervisningens och rektorns betydelse.133 I skolförordningarna finns vissa bestämmelser som reglerar undervisningen och som därmed kan utgöra grund för bedömningar av denna i tillsynen. Exempel på sådana är att elever som har lätt att nå kunskapskraven ska få ledning och stimulans för att komma längre i sin utveckling och att skolan ska erbjuda eleven strukturerad undervisning under lärares ledning.134 I läroplanen regleras också att läraren ska stärka elevernas vilja att lära och elevens tillit till den egna förmågan. Annan reglering av undervisningen har formen av övergripande mål och riktlinjer som kan vara svårare att utöva tillsyn gentemot.135 4.4.1Vissa aspekter av undervisningen bedöms i tillsynen136 De rektorer vars skolor har varit föremål för breddad tillsyn har i enkät fått ta ställning till om planering och genomförande av undervisningen har bedömts inom tillsynen. Drygt hälften av rektorerna () menar att frågan om hur undervisningen är planerad bedömdes i tillsynen över den egna skolan och fyra av tio () anser att Skolinspektionen bedömde hur lärarna genomför undervisningen vid skolan.137 Det är därmed en betydande andel rektorer av dem som har besvarat enkät som anser att Skolinspektionen endast i någon mån 131Se till exempel , . Visible Learning – A Synthesis of over 800 Meta-Analysis Relating to Achievement. 132Håkansson, och , . Framgångsfaktorer i svensk och internationell belysning. 133Skolinspektionen, Framgång i undervisningen. En sammanställning av forskningsresultat som stöd för granskning på vetenskaplig grund i skolan. 1341 kap. 4 § skollagen och förordning (2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet, 2.2 Kunskaper. Se även Skolinspektionens bedömningsunderlag, bedömningsområde 1.1 Undervisning och lärande. 135Förordning (2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet, 2.2 136Redogörelsen om undervisningen i detta avsnitt behandlar främst den breddade tillsynen, eftersom bedömningsområdet Undervisning och lärande inte inkluderas i bastillsynens bedömningsunderlag. Som nämnts omfattar den breddade tillsynen av skolorna. Redogörelsen för bedömning av särskilt stöd omfattar dock såväl bastillsyn som breddad tillsyn. 137Se fråga 4 b i bilaga 2. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET eller inte alls bedömer undervisningen i den breddade tillsynen.138 I intervjuer med rektorer och huvudmän framkommer att tillsynen, när undervisningen har bedömts, inriktats på vissa specifika aspekter av undervisningen som är mindre komplicerade att få belägg för, såsom om elever som ligger långt fram har fått svårare uppgifter eller hur stor lärarnas medvetenhet om målen i läroplanen och kursplanerna är. En huvudmannarepresentant uttrycker det i en intervju som att tillsynen inte lyckas fånga själva lärandet som ska vara kärnan i undervisningen. Rektorer framför också i intervjuer att inspektörerna inte verkar ha utrymme att bedöma undervisningen som sådan. Skolinspektionens ledning påpekar att myndigheten inte gör anspråk på att bedöma alla aspekter av undervisningen.139 I bedömningsunderlaget för breddad tillsyn ryms inom bedömningsområdet Undervisning och lärande dock tre bedömningspunkter och elva indikatorer. Enligt Skolinspektionen är dessa indikatorer framtagna utifrån faktorer som forskning lyft fram som betydelsefulla för en god lärandemiljö och för elevernas möjligheter att uppnå kunskapsmålen.140 Indikatorerna tydliggör enligt att Skolinspektionen har ambitionen att tillsynen ska omfatta vissa centrala delar av de författningskrav som omgärdar undervisningen. Anser du att följande aspekter av skolans verksamhet inkluderades i den breddade tillsynen? (Frågan har ställts till rektorer) Hur undervisningen är planerad, t.ex. om undervisningen är systematiskt inriktad mot målen Frågan berördes, men bedömdes ej Vet ej/Saknar uppfattning 138Cirka en tredjedel av rektorerna anger att planering och genomförande av undervisningen berördes i tillsynen, men utan att en bedömning gjordes. 139E-post från Skolinspektionen, Skriftlig uppgift från Skolinspektionen med anledning av utkast på revisionsrapport, . 140Skolinspektionen, Skolans kvalitetsarbete ger möjlighet till förändring, s. 7. STATENS TILLSYN ÖVER SKOLAN – BIDRAR DEN TILL FÖRBÄTTRADE KUNSKAPSRESULTAT? Nära knutet till undervisningen är det särskilda stöd som ska erbjudas elever med behov. Som beskrivits i avsnitt 4.3.1 görs genomgående bedömningar av vissa dokument, till exempel åtgärdsprogram, som är den dokumentation som anger planering och uppföljning av det särskilda stödet. av rektorerna har i enkät uppgett att de anser att skolans arbete med särskilt stöd i huvudsak bedöms utifrån mer indirekta förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat såsom formella dokument (till exempel åtgärdsprogram). har svarat att (även) det praktiska arbetet med särskilt stöd har bedömts.141 När rektorer har fått välja valfritt antal alternativ som svar på påståendet Om ni åtgärdar de brister som Skolinspektionen påpekat, tror du att det leder till en högre kvalitet på verksamheten är det dock som väljer att ange ja, gällande särskilt stöd.142 I den breddade tillsynen menar av inspektörerna att det särskilda stödet har bedömts både vad gäller dokument och det mer praktiska arbetet, i bastillsynen är motsvarande siffra 38 procent.143 Även inspektörerna har fått värdera om de, i den breddade tillsynen, bedömer planering respektive faktiskt genomförande av undervisningen.144 Anser du att följande frågor bedöms i den breddade tillsynen? (Frågan har ställts till inspektörer) Vi bedömer lärarnas förmåga Vi bedömer hur undervisningen Instämmer helt och hållet Instämmer i någon mån Som diagram 3 visar anser av de svarande inspektörerna att lärarnas förmåga att genomföra undervisningen inte alls bedöms i den 141Se fråga 3 i bilaga 2. 142Se fråga 24 i bilaga 2. 143Se fråga 4 och 5 i bilaga 1. 144Se fråga 6 i bilaga 1. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET breddade tillsynen.145 Däremot anser drygt hälften att de, åtminstone huvudsakligen, bedömer hur undervisningen är planerad.146 I intervjuer och i öppna svar i enkät beskriver inspektörer att de visserligen bedömer vissa aspekter av undervisningen, såsom elevinflytande, men att de sällan har möjlighet att avgöra om undervisningen lever upp till författningarnas krav. Det beror bland annat på att det enligt vissa inspektörer inte finns utvecklade metoder för detta i tillsynen, att tiden inte räcker till och att Skolinspektionen saknar utarbetade tolkningsstöd för många av de lagkrav som måste tolkas kvalitativt.147 Dessa frågor utvecklas i kapitel 5. Skolinspektionens statistik för visar att av de skolor som 2012 var föremål för tillsyn fick av grundskolorna och av gymnasieskolorna kritik på någon punkt inom bedömningsområdet Undervisning och lärande.148 Mer specifikt handlar kritiken bland annat om att rektorn och lärarna inte klargör för elever och föräldrar vilka mål utbildningen har149 eller att lärarna inte ger elever som lätt når kunskapskraven ledning och stimulans för att nå längre.150 En rektor som har intervjuat uttrycker sig på följande vis om kritik mot att utbildningen inte är inriktad på målen: De granskar sådant som påverkar undervisningen såtillvida att de frågar om vi har kommunicerat målen med undervisningen. Men om undervisningen verkligen är inriktad på målen, det vet inte Skolinspektionen efter en tillsyn av den Exempel på aspekter av undervisningen som mycket sällan kritiseras, trots att de är inkluderade i bedömningsunderlaget, är om undervisningen är strukturerad och innebär ett aktivt lärarstöd för eleverna samt om lärarna ger uttryck för att de stärker elevernas vilja att lära sig och tilltro till den egna förmågan.151 , och , . Inspection effects through the eyes of the inspectors: Swedish notions. 146Gällande bastillsynen är det en betydligt mindre andel av inspektörerna som anser att såväl planering () som genomförande () av undervisningen, åtminstone huvudsakligen, bedömts. Detta beror sannolikt delvis på att bedömningspunkten Undervisning och lärande inte ingår i bedömningsunderlaget för bastillsyn. Se fråga 7 i bilaga 1. 147Framkommer bland annat i öppna svar på fråga 6 i inspektörsenkäten. 148Skolinspektionen, Statistik regelbunden tillsyn 2012. Av de grundskolor som var föremål för breddad tillsyn fick respektive 54 av gymnasieskolorna föreläggande. Dessa uppgifter redovisas också då bastillsynen inte inkluderar bedömningsområdet Undervisning och lärande.