prop · H2031d4 · 2014-10-23 00:00:00 — Samverkan inom det s.k. Myndighets- nätverket i fortsätter att utvecklas. ingick 16 myndigheter i Nätverket arrangerar bl.a. utbild- ningar för de anställda på myndigheterna inom nätverket, samt en rad andra aktiviteter. SPV och CSN har en gemensam funktion för intern- revision, och myndighetsnätverket har bl.a. gjort tre gemensamma upphandlingar. har nätverket övergått i en förvaltnings- organisation och SPV koordinerar uppdraget. Området Statlig pensionsverksamhet m.m. inrymmer bl.a. administrationen av de förmåns- bestämda pensionerna enligt tjänstepensions- avtalet PA 03 och den statliga tjänstegruppliv- försäkringen. Verksamheten står för drygt två tredjedelar av SPV:s omsättning och ska bedrivas med full kostnadstäckning . Verk- samhetsutfallet blev ett negativt utfall om . Detta innebär en negativ avvikelse mot budget om ca . uppgick det ackumulerade överskottet för detta område till ca . I syfte att underlätta de administrativa processer som myndigheterna ska hantera i samband med tjänstepensioneringar kan SPV erbjuda en enklare pensionshantering för de myndigheter som efterfrågar detta. Denna verksamhet har utvecklats ytterligare till att omfatta 140 arbetsgivare, i jämförelse med 124 arbets- givare 2012. /14 omfattades cirka 77 500 arbetstagare av denna tjänst vilket kan jämföras med 61 000 . träffade SPV en överenskommelse med Statens servicecenter (SSC) om samarbete mellan myndigheterna. Respektive myndighet ska främja utvecklingen av de tjänster som den andra parten erbjuder – i SPV:s fall tjänsten Enklare pensionshantering och i SSC:s fall tjänsten Lön. Verksamhetsutfallet för området Inomstatliga pensionsuppdrag blev ett överskott på ca . Verksamhetsområdet ska bedrivas med full kostnadstäckning. SPV bedriver uppdragsverksamhet enligt den affärsstrategi som regeringen fastställde (dnr S2011/54/) i enlighet med förslag från SPV. Uppdragsverksamheten inrymmer bl.a. administrationen av de två avgiftsbestämda pensionerna enligt det statliga tjänstepensions- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 avtalet PA 03. Ungefär en tredjedel av SPV:s omsättning hänför sig till denna verksamhet. Målet för verksamheten är att generera ett verk- samhetsutfall, exklusive ränteintäkter avseende balanserade vinstmedel, som motsvarar av verksamhetens intäkter. Områdets ekonomiska resultat 2013 bidrar till att det långsiktiga målet på nås för fjärde året i följd. SPV har det övergripande ansvaret för att försäkringstekniskt korrekta kostnader beräknas för statliga tjänstepensioner och liknande förmåner. I detta ingår att SPV med tillgängligt underlag ska påföra arbetsgivarna rätt utifrån ett statsfinansiellt perspektiv. Premierna fastställs inom ramen för en statlig försäkringsmodell med en fiktiv försäkrings- rörelse. Beräkningarna sker enligt försäkrings- tekniska riktlinjer som beslutas av SPV. De som myndigheterna och andra berörda arbetsgivare betalar till SPV och de förmåner som SPV betalar ut, redovisas på inkomsttitel Statliga pensionsavgifter respektive belastar anslaget 1:5 Statliga tjänste- pensioner m.m. Förmånerna ska finansieras fullt ut inom ramen för försäkringsrörelsen. För ett budgetår avspeglas dock inte utgifterna på anslaget av inkomsterna på inkomsttiteln. Detta följer av att premierna avser beräknade pensions- kostnader för aktiv personal, medan anslaget belastas med de förmåner som betalas ut till pensionärer och andra förmånstagare. Den ekonomiska ställningen i försäkrings- rörelsen framgår av konsolideringsgraden, dvs. tillgångarna i förhållande till skulderna. Vid utgången av uppgick konsolideringsgraden i försäkringsrörelsens sparrörelse, där ålderspensioner ingår, till (102,). Enligt den policy som SPV fast- ställde ska konsolideringsgraden befinna sig i intervallet 108–. För att hålla premienivån så stabil som möjligt för arbetsgivarna har SPV som målsättning att succesivt öka konsoliderings- graden för att nå det intervallet. Delmål är medan delmål är . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen har senast i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt9 redovisat aktörerna och deras verksamheter inom den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken, däribland nämndmyndig- heterna. Förvaltningsutgifterna för de nämnder som belastar anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor framgår av budgetförslaget avsnitt 5.5.1. prövar frågor om discip- linansvar, åtalsanmälan, avskedande, avstängning och läkarundersökning med tvång beträffande statligt anställda i högre befattningar. Till denna krets hör bl.a. verkschefer, domare, åklagare och professorer. Syftet med en prövning utanför den myndig- het där den anställde arbetar och har en högre befattning är att det inte ska kunna misstänkas att kollegor tar obehöriga hänsyn vid pröv- ningen. tar endast upp ärenden på anmälan av anställningsmyndigheten, Riks- dagens ombudsmän eller Justitiekanslern. Skri- velser från allmänheten tas däremot inte upp och föranleder således inga åtgärder från ansvars- nämndens sida. hade nämnden fem samman- träden och därutöver fattades två beslut per capsulam. Av tabellen nedan framgår utveck- lingen av antalet anmälningsärenden som inletts i behörig ordning . Tabell 5.3 Ärenden vid 2011–2013 – varav avsked/avstängning – varav avskrivna ärenden 2009/10:175. består av fem ledamöter och tre personliga ersättare. utför administrativa uppgifter åt nämnden. Förvalt- ningsutgifter avseende belastar anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor. Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd utövar vissa befogenheter som tillkommer arbetsgivaren enligt statliga pensions- bestämmelser i deras lydelse eller tidigare. Nämnden prövar vidare vissa frågor enligt den statliga grupplivförsäkringen. Tvister rörande den statliga grupplivförsäk- ringen avgörs av frågor, som bildas av ledamöterna i tjänstepensions- och grupplivnämnd. sammanträdde nämnden fem gånger. Av tabellen nedan framgår hur många ärenden som nämnden avgjort . Tabell 5.4 Ärenden vid Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd 2011–2013 Källa: Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd. Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd består av åtta ledamöter och sex ersättare. SPV utför administrativa och handläggande uppgifter åt nämnden. Förvaltningsutgifter avseende belastar anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor. i vissa trygghetsfrågor har till uppgift att pröva frågor om tvister om tillämp- ningen av avtalet om ersättning vid personskada (PSA). prövar vidare överklagan- den av beslut av Kammarkollegiet om bl.a. ersättning vid skada i skolan eller vid arbets- marknadspolitiska åtgärder. prövar även andra frågor i den utsträckning det framgår av avtal, andra författningar eller beslut. hade skiljenämnden tio samman- träden. Av tabellen nedan framgår hur många ärenden som prövats av skiljenämnden . Tabell 5.5 Ärenden vid i vissa trygghetsfrågor 2011–2013 Avgjorda (i sak) Avgjorda (övriga) Källa: i vissa trygghetsfrågor. Som framgår av tabellen ovan har antalet återförvisade ärenden minskat, vilket är en följd av att underinstanserna har ändrat sina rutiner. i vissa trygghetsfrågor består av tre ledamöter och fem ersättare. Kammar- kollegiet utför administrativa och handläggande uppgifter åt skiljenämnden. Förvaltningsutgifter avseende skiljenämnden belastar anslaget 1:2 Kammarkollegiet. Kostnaderna för skilje- nämnden uppgick till . () prövar överklaganden av beslut i anställningsärenden i statsförvaltningen med undantag av universitets- och högskolesektorn10. Nämnden prövar även överklaganden av beslut om utbildning i skydd mot olyckor (övriga ärenden) och beslut som rör totalförsvarspliktiga (försvarsmaktsärenden). hade SÖN 21 sammanträden. Nämnden har som mål att ett ärende ska vara avgjort senast från ankomstdagen. Måluppfyllelsen var , att jämföra för . Av tabellen nedan framgår antalet inkomna och avgjorda ärenden samt hur många av dessa som bifallits. Andelen bifall i anställningsärenden uppgick , och . 10 Överklagade anställningar inom denna sektor prövas av vid högskolan. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.6 Ärenden vid –2013 Nämnden består av sju ledamöter och sju ersättare. Ordföranden och vice ordföranden är eller har varit domare. Kammarkollegiet utför administrativa och handläggande uppgifter åt SÖN. Förvaltningsutgifter avseende nämnden belastar anslaget 1:2 Kammarkollegiet. Kostnaderna för SÖN uppgick till . Offentliga sektorns särskilda nämnd Offentliga sektorns särskilda nämnd, även kallad , tillkom genom det s.k. särskilda huvudavtalet för den offentliga sektorn (SHA). Avtalet ansluter till arbetsrättsreformen (prop. 1975/76:105). På begäran av förhandlande part ska nämnden i sitt utlåtande ange huruvida den anser att ett kollektivavtal i något visst ämne skulle kränka den politiska demokratin. Enligt SHA utser arbetsgivarsidan respektive arbetstagarsidan vardera tre ledamöter. Reste- rande sju ledamöter ska enligt avtalet vara riksdagsledamöter och utses av regeringen. har endast behandlat ett ärende, som avgjordes . består av tretton ledamöter med vardera två personliga ersättare. Förvalt- ningsutgifter avseende belastar anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor. bildades av staten och de statsanställdas huvudorganisationer 1990 i sam- band med att parterna på den statliga arbets- marknaden enades om för statligt anställda. Stiftelsens uppgift är att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 administrera och genomföra de aktiviteter som uttrycks i avtalet. tecknade de centrala parterna på den statliga arbetsmarknaden en överenskommelse om nytt omställningsavtal, som reglerar vad som gäller när en statligt anställd blir uppsagd på grund av arbetsbrist respektive när en tidsbegränsad anställning löper ut. Parterna har gett i uppdrag att bedriva verksamhet enligt det nya omställningsavtalet. fortsätter att gälla t.o.m. . verksamhet finansieras genom avgifter från statliga myndigheter och andra arbetsgivare som omfattas av det statliga trygghetsavtalet. Avgifterna fastställs genom centrala kollektivavtal mellan områdets parter. Den totala avgiften för stiftelsen var oförändrad 2013 och uppgick till av arbets- givarnas lönesummor, vilket motsvarar , jämfört med 2012. Avgiften om är oförändrad i det nya omställningsavtalet, som träder i kraft . De som anmäls till är personer som sägs upp inom den statliga sektorn och omfattas av . Tabell 5.7 Anmälda till 2011–2013 Som framgår av tabellen ovan har det skett en svag ökning av antalet anmälda till . Andelen kvinnor respektive män som anmäls är relativt jämn, men är det endast som andelen män har varit större än andelen kvinnor. har majoriteten av de som anmälts till lämnat en tidsbegränsad anställning. De flesta kommer från universitet- och högskolesektorn. Snittåldern för dem som anmäls till har sjunkit. Det beror på att många som anmäls är personer som lämnar tidsbegränsade anställningar inom universitets- och högskolesektorn när de är . 4 894 personer ännu lösning av sin situation, vilket är något fler av 2012, då det var 4 751 personer. dessa hade hälften en tillfällig lösning eller var i en målinriktad åtgärd. De som lämnar är personer som fått en permanent lösning och som därmed inte längre omfattas av åtgärder enligt Trygg- hetsavtalet. Tabell 5.8 De som lämnat 2011–2013 Nytt arbete/startat eget företag har färre personer fått en permanent lösning. Det är fortsatt en större andel kvinnor än män som lämnar , även om skillnaden minskade . Majoriteten av dem som lämnar var tidigare anställda inom universitets- och högskolesektorn. Av de som lämnade och fick ett nytt arbete anställdes i den statliga sektorn, i den kommunala sektorn och i den privata sektorn. Av de som avböjer kontakt har de flesta fått en ny anställning, vanligen ytterligare en anställning inom universitets- och högskoleområdet. Av de som lämnat en tillsvidareanställning fick ett nytt arbete eller en annan lösning innan uppsägningstidens slut. Motsvarande uppgift var . Av de personer som lämnat en tidsbegränsad anställning fick en lösning från uppsägningen. Detta kan jämföras . har därmed överträffat målsättningen, som är satt till . genomförde TNS en telefon- intervju bland de som var anmälda hos . Nio av tio var positiva eller mycket positiva i sin helhetsbedömning av kontakterna de haft med . Det är samma resultat som i föregående års undersökning. En attraktiv och föredömlig arbetsgivare Det är angeläget att de statliga arbetsgivarna arbetar strategiskt med sin kompetensförsörj- ning. De bör fortsätta utveckla formerna för att marknadsföra staten som en attraktiv arbets- givare. Detta kan ske enskilt eller i samverkan. En rapport som Statskontoret publicerade visar att staten på många sätt är en attraktiv och föredömlig arbetsgivare (se vidare skr. 2013/14:155 s. Verksamhetens behov av utveckling styr kompetensförsörjningen och prioriterar att kommunicera den statliga sektorns attraktivitet gentemot allmänheten. Sökmotorn på webbplats för lediga anställningar i statsförvaltningen är, utöver debattartiklar och rapporter, härvid den största kanalen. hade sidan drygt 170 000 unika besök, en ökning . En strategisk kompetensförsörjning i staten –2023 beräknas ca 56 700 personer i statsförvaltningen uppnå sin pensionsålder. Av dessa ingår drygt 5 000 personer som uppnått sin pensionsålder enligt gällande tjänstepensions- avtal , men som kvarstår i anställning. Det finns således, liksom föregående år, en generationsväxling att hantera. För att följa utvecklingen i detta avseende används uppgifter om åldersstrukturen i staten. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 5.1 Andelen anställda inom olika åldersgrupper i staten 2008 och 2013 Som framgår av diagram 5.1 har den totala andelen anställda ökat från . Nedbrutet per kön har andelen män ökat från och andelen kvinnor ökat från . Avseende åldersgruppen 35–har inga förändringar skett totalt sett. Däremot har andelen kvinnor ökat från medan andelen män minskat från . Av diagrammet framgår vidare en minskning av andelen anställda i åldersgruppen 55–från . Nedbrutet per kön har andelen anställda män minskat från 27 till Trots vissa mindre skillnader finns sammantaget en relativt jämn könsfördel- ning. Genomsnittsåldrarna för kompetens- kategorierna lednings-, kärn- och stödkompe- tens avseende samtliga anställda framgår av tabell 5.9. Resultaten är identiska med föregående år. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.9 Genomsnittsålder för respektive kompetenskategori och för samtliga anställda 2013 Medianåldern för pensionsavgångar är 65 år Medianåldern för när statsanställda avgår med pension är . har medianåldern varit både för kvinnor och för män. Allt fler statsanställda fortsätter att arbeta efter 65-årsdagen. Antalet statsanställda med månadslön och som är eller äldre har fortsatt att öka, från 1 359 personer 2012 till 1 554 personer 2013. Fördelningen efter kompetenskategori och kön framgår av tabell 5.10. Tabell 5.10 Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategori och kön 2013 Jämfört med 2012 har antalet ökat inom alla områden bortsett från ledningskompetens, där det skett en minskning. Andelen kvinnor bland totala antalet uppgår till , att jämföra 2012. Medan antalet anställda i kategorierna kärnkompetens och oklassad har ökat har antalet anställda i kate- gorierna ledningskompetens och stödkompetens fluktuerat. Utbildningsbakgrund bland de statsanställda Medelåldern är högre inom statlig sektor än på den övriga arbetsmarknaden, för både män och kvinnor 2013. En stor anledning till detta är att utbildningsnivån i statlig sektor är högre än på arbetsmarknaden i övrigt, vilket innebär att de anställda i de yngsta ålders- grupperna är få. Av de anställda inom statlig sektor hade eftergymnasial utbildning. En majoritet av dessa har en utbild- ning som är eller längre. På arbets- marknaden i stort var andelen med eftergymna- sial utbildning . Män i staten har i snitt en högre utbildnings- nivå än kvinnor inom staten. Bland yngre stats- anställda är dock inte den skillnaden lika tydlig, däremot finns stora skillnader mellan vilka utbildningsområden som män och kvinnor finns inom. Inom det enskilt största utbildnings- området säkerhetstjänster finns en mycket stor majoritet män. Detta område inkluderar poliser och militär personal. Även inom teknikområdet dominerar männen, medan kvinnorna är fler inom övriga områden, främst inom socialt arbete och omsorg, hälso- och sjukvård och pedagogik och lärarutbildning. Konjunkturbarometern för den statliga sektorn och genomför en konjunktur- barometer för den statliga sektorn i vilken samtliga medlemmar hos ingår. Av medlemmarna svarade på Konjunkturbarometern (juni) vilket representerar av de anställda hos medlemmar. Detta är en förbättring av svarsfrekvensen jämfört med undersökningen , då av medlemmarna svarade, och där svaren omfattade av de anställda. Barometern visar att antalet anställda ökat . Prognosen för antalet anställda visar att en majoritet, , tror på ett oförändrat antal anställda. Andelen medlemmar som har haft brist på lämpliga sökanden låg på . uppgick motsvarande andel till . Andelen medlemmar vars verksamhet påverkats i en liten omfattning av bristen på lämpliga sökanden har medlemmar som inte påverkats alls har minskat från . Den tidigare relativt stora bristen inom it-arbete har minskat kraftigt jämfört med undersökningen . Brist på lämpliga sökanden finns i vårens under- sökning främst inom forskning och utbildning (FoU). Andelen medlemmar som sagt upp personal har ökat. Andelen medlemmar som haft omfattande pensionsavgångar uppgår till (). Resultatet av under- sökningen visar att av de som haft omfattande pensionsavgångar anser att dessa inte påverkat kompetensförsörjningen alls, att menar att pensionsavgångarna haft en positiv inverkan medan hävdar att de haft en negativ inverkan på kompetens- försörjningen. Av Konjunkturbarometern framgår också att personalomsättningen och övertidsuttaget väntas bli oförändrade hos en majoritet av medlemmarna. Bedömningar inför myndighetsdialogerna 2014 Utifrån de underlag som togs fram av respektive departementet från bl.a. myndigheternas årsredovisningar inför myndighetsdialogerna ges de arbetsgivarpolitiska frågorna generellt sett motsvarande uppmärk- samhet som 2013. I mer än hälften av underlagen ges kompe- tensförsörjningsfrågorna en tydlig koppling till verksamheten. I likhet är frågor om åldersstruktur, könsfördelning och sjuk- frånvaro (arbetsmiljö) de mest förekommande. Personalrörligheten berörs i allt större utsträck- ning i årets underlag. Löneskillnader mellan kvinnor och män samt medarbetarundersök- ningar ges ungefär lika stort utrymme . I nästan lika stor omfattning berörs frågor om chef- och ledarskap. Värdegrunds- frågor nämns i en större omfattning, medan mångfaldsfrågor har fortsatt att minska i omfattning. Även tas frågor om hot och våld upp för några enstaka myndigheter. Myndig- heternas deltagande i praktikantprogrammet för personer med en funktionsnedsättning tas upp i ett fåtal underlag. En bedömning av hur myndigheter tar sitt arbetsgivarpolitiska ansvar förekommer i mer än 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 hälften av underlagen, dvs. ungefär samma omfattning som 2013. Uppföljning av delmålen för de statliga arbetsgivarna Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande Som underlag för uppföljningen av delmålet används utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer. Diagram 5.2 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden –2013 Anm. Uppgifter avser nominella löner och är rensade med hänsyn till strukturella förändringar i utbildningsnivå, ålder och kön. Som framgår av diagram 5.2 fortsätter löne- utvecklingen i staten att relativt väl följa utvecklingen på arbetsmarknaden i stort. Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka Som underlag för uppföljningen av delmålet används i första hand statistik över andelen kvinnor respektive män med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet (lednings- kompetens). I kompetenskategorin ledningskompetens klassas personal med formellt personalansvar som har till uppgift att planera och leda myndig- hetens verksamhet på olika nivåer, oberoende av om ledningsuppgifterna avser kärn- eller stöd- verksamhet. En avgörande förklaring till att andelen kvinnor på ledande befattningar i staten sjönk efter 2009 är den strukturella ändring som skett inom Försvarsmakten i och med att personalförsörjningssystemet i fråga om gruppbefäl, soldater och sjömän förändrades den 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Personalansvar har delegerats till befäl i insatsorganisationen. Personer som innehar dessa anställningar är i huvudsak män. Diagram 5.3 Fördelning av kvinnor och män med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer 2004–2013. Visar även fördelningen exkl. Försvarsmakten Som framgår av diagram 5.3 har den totala andelen kvinnor på ledande befattningar ökat från 2004 till 2013. Det finns nu drygt 5 800 chefer som är kvinnor och drygt 9 400 som är män. var drygt 3 500 chefer kvinnor och knappt 8 400 män. Vid en exkludering av anställda tillhörande ledningskompetens inom Försvarsmakten upp- går andelen kvinnor på ledande befattningar i staten , en ökning . var motsvarande andel . Av diagram 5.3 framgår dels den totala fördelningen av kvinnor och män på ledande befattningar 2004–2013, dels utvecklingen – 2013 exklusive Försvarsmakten. Fördelning av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt anställde regeringen totalt 26 myndighetschefer, av vilka 14 () var män och 12 () var kvinnor. var andelen kvinnor bland myndighetscheferna , dvs. samma andel som 2013. Förändringar i myndig- hetsstrukturen har inte påverkat det totala antalet myndighetschefer som regeringen anställer. Dessa uppgår till samma antal som 2013, dvs. Tabell 5.11 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt 1 Regeringen anställer rektorer vid statliga universitet och högskolor efter förslag från lärosätets styrelse. 2 Häri ingår myndighetschefer med andra eller unika titlar såsom ombudsmän, direktörer, ordföranden samt rikspolischef, riksåklagare etc. 3 Inklusive vikarierande myndighetschefer. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska Som underlag för uppföljningen av delmålet används partsgemensam statlig förhandlings- statistik. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten har halverats . var statsanställda kvinnors genomsnittslön totalt sett lägre än statsanställda mäns genomsnittslön. var motsvarande löneskillnad , dvs. en minskning mellan åren. Av diagram 5.4 framgår löneskillnaderna 2004–2013 uppdelat på förklaringsfaktorer. Diagram 5.4 Löneskillnader mellan kvinnor och män i staten uppdelat på förklaringsfaktorer –2013 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Den statistiska analys som har gjort utifrån de centrala parternas gemensamma lönestatistik visar att den genomsnittliga löneskillnaden nästan helt kan hänföras till mätbara faktorer. Stora delar av löneskillnaden beror på att fler kvinnor än män arbetar deltid, arbetets svårighetsgrad och innehåll samt att fler män än kvinnor är chefer. Vidare påverkar det att arbetsinnehåll och löner ser olika ut hos olika myndigheter. Det finns också skillnader när det gäller utbildning, erfarenhet och i vilken region den anställde arbetar. Den s.k. oförklarade löneskillnaden Den löneskillnad som slutligen blir kvar, den s.k. oförklarade löneskillnaden som inte kan för- av den mätbara information som finns tillgänglig i den partsgemensamma statistiken, uppgick till , en minskning jämfört med . var den som högst och uppgick då till . Som framgår av diagram 5.4 är det två faktorer som tillsammans står för hälften av den totala löneskillnaden mellan kvinnor och män. Dessa två viktigaste förklaringar är att kvinnor jämfört med män oftare har arbetsuppgifter på en lägre grupperingsnivå och att kvinnor i större utsträckning än män arbetar deltid.