prop · H103112 · 2014-04-03 00:00:00 — ifrågasätter t.ex. AcadeMedia nyttan med en sådan information eftersom kommunrespektive koncerngemensamma kostnader i så fall måste schabloniseras ut på skolenheter vilket innebär att kostnadsbilden inte överensstämmer med den faktiska kostnadsbilden för respektive skola. anser i sin redovisning av regeringsuppdraget att det är angeläget att göra ekonomisk information på skolenhetsnivå tillgänglig för elever men att detta är svårt att förena med krav på jämförbarhet mellan fristående och kommunala skolor, liksom med de två principer som anger som grundläggande för ett utvidgat informationssystem: överskådlighet (att kunna överblicka valmöjligheter och innehåll) samt tillförlitlighet (att informationen är uppdaterad och korrekt). Vad som försvårar är dels att uppgifterna inte finns tillgängliga, dels att uppgifter inom kommunen inte blir jämförbara då de redovisas på olika sätt. lyfter fram att såväl som Kommuner och Landsting avstyrkt förslaget om att tillhandahålla ekonomisk information på skolenhetsnivå. bedömer att det varken är möjligt eller rimligt att ålägga huvudmän att lämna ekonomisk information per skolenhet, utan framhåller att uppgifter om kostnader per elev i de olika skolformerna redan finns tillgänglig på huvudmannanivå. Regeringen anser att det är angeläget att ekonomisk information redovisas på skolenhetsnivå för både fristående skolor och kommunala skolor. anser regeringen att det i regel ska finnas resultat- och balansräkning (eller motsvarande) för varje skolenhet. För kommunala skolor ska på motsvarande sätt kunna utläsas om en viss skolenhet går med över- eller underskott och vilka overheadkostnader som finns, alltså en korrekt utfördelning av kostnader som bärs gemensamt i hela skolförvaltningen eller kommunen. Redovisning av ekonomisk information på skolenhetsnivå ska därför införas. På detta sätt kan allmänhetens berättigade behov av insyn i det offentligt finansierade skolväsendet tillgodoses. Remissinstansernas yttranden visar dock att det krävs en ordentlig genomlysning av hur budgetering och redovisning går till i kommuner och skolföretag för att kunna bedöma hur en jämförbar ekonomisk information ska kunna upprättas. Frågan måste utredas vidare i syfte att möjliggöra att sådan information som behövs för allmänhetens insyn presenteras på skolnivå. Regeringen avser därför att tillsätta en särskild utredare med uppgift att skyndsamt utreda och lämna sådana förslag som innebär att ekonomisk information ska redovisas på skolenhetsnivå. För att säkerställa att uppgifter lämnas om ekonomiska förhållanden bör huvudmännen vara skyldiga att lämna sådana uppgifter till som behövs för allmänhetens insyn i skolväsendet. Regeringen föreslår därför en ny bestämmelse i skollagen med denna innebörd. Förslaget innebär alltså en skyldighet för huvudmännen att lämna uppgifter till . Vilka uppgifter som avses är inte preciserade i lagtexten och det kan ifrågasättas om det krävs ett bemyndigande för att regeringen (eller förvaltningsmyndighet) ska få specificera uppgiftsskyldigheten närmare, eftersom föreskrifter om vilka uppgifter som ska lämnas skulle kunna ses som verkställighetsföreskrifter. dock om en hel del uppgifter som i vissa delar inte kan bedömas som helt triviala, se tidigare i detta avsnitt. Med hänsyn till att uppgiftsskyldigheten för huvudmännen är allmänt hållen i lagtexten och till att en motsvarande bestämmelse i skollagen har utformats som ett bemyndigande (26 kap. 25 §) anser regeringen att det även här krävs ett bemyndigande för föreskrifter om vilka uppgifter som huvudmännen ska lämna. Det nya informationssystemet ska enligt regeringens bedömning innehålla ekonomisk information på huvudmannanivå och, i det fall informationen är tillgänglig, på skolenhetsnivå. Regeringen avser att återkomma till med förslag som innebär att ekonomisk information ska lämnas och presenteras på skolenhetsnivå. Informationen ska vara lättillgänglig Informationen i det nya informationssystemet är tänkt att på ett lättillgängligt sätt tillhandahålla information till allmänheten om skolors kvalitet och resultat, bl.a. som underlag för skolval. Det får inte vara krångligt eller kräva särskilda förkunskaper för att tillgodogöra sig informationen. framhåller att informationen ska redovisas i lättillgänglig form på en webbsida samt erbjuda goda sökmöjligheter för allmänheten. Myndigheten för handikappolitisk samordning – Handisam och anger är det viktigt att webbplatsen anpassas så att den är tillgänglig även för funktionshindrade. Vidare är det önskvärt att den information som presenteras finns tillgänglig på flera språk. Tidpunkt för när systemet ska tas i drift uttalar att det nya informationssystemet bör vara i drift eller så fort det är praktiskt möjligt. Uppgiften kräver ett omfattande utvecklingsarbete men som framhåller har regeringens uppdrag att ta fram ett system där elever och föräldrar ska kunna jämföra skolor (U2012/4307/S). Enligt uppdraget ska systemet utgå från befintlig statistik som ska presenteras på ett mer användarvänligt sätt än , och kunna användas av elever och föräldrar . Enligt kommer systemet att driftsättas 2014. Av kommitténs uttalanden, där man framhåller vikten av att detta system tas i drift i enlighet med redovisade planering, framgår att det systemet kan utgöra grund för det nya informationssystem som föreslås i denna proposition. Kommittén skriver att [ett sådant system] inte är tillräckligt, utan att det behöver kompletteras och utvecklas med de i detta betänkande föreslagna uppgifterna i enlighet med de angivna riktlinjerna. Regeringen delar kommitténs uppfattning att det nya informationssystemet bör bygga på de informationssystem som utvecklat och utvecklar. Det finns ingen anledning att utveckla olika system med delvis samma innehåll, det vore slöseri med finansiella resurser och påverka effektiviteten negativt. Detta är vidare en förutsättning för att driftsättning ska kunna ske inom rimlig tid. Trots detta bedömer regeringen att önskemål om att det nya systemet ska vara i drift inte är realistiskt. Det är viktigt att tillräcklig tid för utveckling avsätts för att säkerställa systemets funktionalitet. Regeringen bedömer att systemet bör vara i drift så fort det är praktiskt Prop. 2013/14:112 möjligt, dock . 7.2Information om utbildningar som erbjuds elever i en kommun Enligt 29 kap. 19 § skollagen (2010:800) ska kommunen informera vårdnadshavarna om förskola, fritidshem och sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen som kommunen anordnar eller vars huvudman kommunen har godkänt eller förklarat berättigad till bidrag. Kommunens informationsskyldighet gäller oavsett om verksamheten anordnas av kommunen eller en enskild huvudman. Informationen ska även avse möjligheten för enskilda att starta och driva såväl förskola eller fritidshem som annan pedagogisk verksamhet med offentlig finansiering genom kommunalt bidrag. Enligt propositionen Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar (prop. 2008/09:115 s. 40 f.) innebär bestämmelsen att kommunen ska informera föräldrar om verksamheten i allmän förskola och syftet med denna. För att underlätta föräldrarnas val av verksamhetsform bör informationen omfatta uppgifter om verksamheternas huvudmän, huvuddragen i den pedagogiska inriktningen, organisation, avgifter, lokaler, omfattning vad gäller barn och personal samt gällande statliga och kommunala bestämmelser. I förarbetena anförde regeringen vidare att det inte är rimligt att familjerna själva inför val av omsorgsform ska behöva kontakta flera utförare i kommunen. Kommunernas information bör därför även omfatta syftet med en specifik verksamhet samt grundläggande orientering om förskoleverksamhetens och skolbarnsomsorgens styrsystem och uppgifter. Utformningen av informationen och sättet att sprida den på bör enligt förarbetena bestämmas av kommunen. Det kan vara rimligt att enskilda verksamheter lämnar relevant information till kommunerna avsedd för publicering vid tillfället för godkännande. Informationen bör vara lättillgänglig och språkligt utformad så att den når ut och förstås av alla berörda kommuninvånare. Det är upp till varje kommun att vid behov göra informationen tillgänglig även på minoritets- och invandrarspråk. Vid sidan om kommunens skyldighet att informera om olika förskolor, fritidshem m.m. som finns i kommunen finns det även bestämmelser i skollagen om att kommunen ska informera om gymnasieskolans nationella program och om möjligheterna att få utbildning på introduktionsprogram (15 kap. 8 §). När det gäller gymnasiesärskola finns en liknande bestämmelse i 18 kap. 9 § skollagen som anger att varje kommun ska informera om gymnasiesärskolans olika program. Av propositionen En gymnasiesärskola av hög kvalitet (prop. 2011/12:50 s. 44) framgår bl.a. att kommunerna måste ge tydlig information om vilka nationella program de erbjuder inom sina egna gymnasiesärskolor eller i samverkan med andra när elever som söker till gymnasiesärskolan får välja utbildning på motsvarande sätt som de som söker till gymnasieskolan. 2013/14:112 Därutöver finns en bestämmelse om att hemkommunen ska informera vårdnadshavarna om förskoleklassen och syftet med denna samt verka för att barnen deltar i den (9 kap. 4 § andra stycket). När det gäller denna bestämmelse framgår det av förarbetena till den nya skollagen (prop. 2009/10:165 s. 719 f.) att barnets hemkommun ska ansvara för informationen, som ska avse även verksamhet med enskild huvudman. Det finns vidare en bestämmelse i skollagen att elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ska ha tillgång till studie- och yrkesvägledning så att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning (2 kap. 29 § skollagen). 7.2.2Skyldighet att informera om utbildningar som erbjuds elever Regeringens förslag: Kommunen ska informera vårdnadshavare och elever om utbildning i förskoleklass, grundskolor, grundsärskolor, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor som erbjuds i eller av kommunen och om de riksrekryterande utbildningar godkänt. I skollagen införs en hänvisning till kommunallagens bestämmelse om hur informationen ska utformas. Utredningens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningen har föreslagit att kommunens informationsplikt skulle om- fatta utbildningar som erbjuds elever i kommunen. Remissinstanserna: Den övervägande majoriteten remissinstanser in- stämmer eller har inget att invända med anledning av utredningens förslag, däribland Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , i , , , Karls- krona, , och kommuner, Famna, Företagarna, – samt FUB För barn, unga och vuxna med Ett antal kommuner – , , , och Lerums kommuner – lyfter fram att förslaget kan komma att medföra en ökad administrativ börda som i så fall kommunerna ska kompenseras ställer sig tveksam till om kommunerna ska lägga resurser på att bygga upp lokala informationssystem parallellt med ett nationellt system som är att förorda av olika skäl, och välkomnar ett sådant system som föreslagit. det finns goda förutsättningar att systemet kommer att innehålla information som är saklig och objektiv när ansvaret vilar på en statlig , som avstyrker förslaget, menar att det som utredningen vill uppnå redan tillgodoses genom den information som tillhandahåller och kommer att utveckla i enlighet med Fri- Enligt kan sådan allmän information om all skolverksamhet om erbjuds elever i kommunen ses som en naturlig del i kommunens informationsansvar, och bedömer att detaljerad information som personalsammansättning, personalens utbild- ningsnivå och andra kvalitativa mått bör kunna hämtas från nationella Ytterligare ett antal kommuner – Lerums, och kommuner – samt har lämnat synpunkter med Skolinspektionen anser att det finns flera svagheter i utredningens för- slag: dels att informationen om utbildningar begränsas till den egna kommunen, dels att inte vuxenutbildningen omfattas. I och med det fria skolvalet kommer en kommunalt uppbyggd information att sakna intres- se för många vårdnadshavare och elever. Det är inte enbart den egna kommunen som är avgörande för skolvalet. anser att det är oklart vad förslaget egentligen innebär: avses endast utbildning som er- bjuds eleven inom kommunens gränser eller utbildning som erbjuds kommun föreslår att ansvaret att lämna information om utbildningar bör begränsas till att omfatta de utbildningar som finns inom kommunens geografiska område eller som erbjuds genom avtal eller Helhetsansvaret för alla utbildningar med riksintag bör vara ett statligt ansvar. understryker vikten av hur informationen förmedlas och anser att kommuner och landsting bör utarbeta rutiner och riktlinjer för hur informationen ska lämnas på ett konkurrensneutralt och opartiskt Enligt kan ett tydliggörande av vilken information kommun och landsting ska tillhandahålla gällande möjliga utförare öka transparensen och därigenom också gynna konkurrensen. menar att informationen som ges bör vara konkurrensneutral, en aspekt som saknas i lagförslaget. Skälen för regeringens förslag: Utredningen om en kommunallag för framtiden (Fi 2012:07) har utrett frågan om medborgarnas behov av och tillgång till information som behövs vid valet av utförare av kommunalt I delbetänkandet Privata utförare – kontroll och insyn (SOU 2013:53) ansåg utredningen att det finns ett behov för med- borgarna att få information om utbildningar i förskoleklasser, grund- skolor och gymnasieskolor m.fl. skolformer på nivå. det ska vara lätt att göra olika skolval ska varje kommun därför, enligt ut- redningens förslag, vara skyldig att informera om samtliga utbildningar som erbjuds barn och ungdomar i kommunen. Förslaget innebär en ut- vidgning jämfört med vad som gäller enligt 29 kap. 19 § skollagen (2010:800), att kommunen är skyldig att informera vårdnadshavare om förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet. Skyldigheten ska enligt utredningens förslag omfatta samtliga utbild- ningar som erbjuds vid skolor belägna i hemkommunen oberoende av huvudman, dvs. utbildningar som erbjuds av huvudmän för fristående skolor samt landsting ska ingå. Vidare ska utbildningar vid skolor beläg- na i andra kommuner ingå om utbildningarna erbjuds i samverkan med andra kommuner och landsting. I tillägg till detta föreslås att inform- ationsskyldigheten även ska omfatta s.k. riksrekryterande utbildningar i gymnasieskolan som godkänt. Regeringen delar utredningens uppfattning att det är viktigt att vård- nadshavare och elever får en komplett och korrekt information om de utbildningar som finns att välja på. Genom att informationen ges obero- ende av vilken huvudman som anordnar utbildningen säkerställs att informationen ges på lika villkor, och att konkurrensneutralitet uppnås vilket bl.a. lyft fram vikten av. Det är naturligt att det är hemkommunen som ska ansvara för informationen då det är hemkommunen som enligt skollagen är ansvarig för att alla barn och ungdomar som har rätt till utbildningen också får det. För detta talar även att hemkommunen är den som finansierar utbildningen, oberoende av vem som är huvudman. Regeringen delar inte kommuns uppfattning att kommunens informationsskyldighet bör inskränkas till de utbildningar kommunen erbjuder, vilket skulle innebära en begränsning av den information elever behöver för att kunna göra ett informerat val av skola och utbildning. I likhet med utredningen anser regeringen att en kommun inte bör vara skyldig att informera om alla de utbildningar som erbjuds vid samtliga fristående skolor i hela landet. Visserligen står dessa öppna för alla elever som uppfyller behörighetskraven, och elevernas hemkommuner är skyldiga att lämna bidrag till en fristående skola varhelst den finns i landet för de elever som mottagits. Regeringen ser dock att det kan vara förenat med stora svårigheter för en kommun att hålla sig uppdaterad om samtliga fristående skolors utbildningsutbud. Skyldigheten att tillhandahålla information om utbildningar i fristående skolor föreslås därför bara gälla de fristående skolor som är belägna i kommunen. Eftersom kommunen har rätt till insyn i dessa fristående skolor, och dessutom via Skolinspektionen ingår i remissförfarandet i samband med godkännande av enskilda som huvudmän för utbildningar vid fristående skolor, bör kommunen ha god information om de aktuella utbildningarna. Det finns därför enligt regeringens bedömning inte skäl att, såsom t.ex. Kommuner och Landsting föreslår, införa en lagreglerad skyldighet för huvudmän för fristående skolor att lämna uppgifter om de utbildningar som de erbjuder. Ett krav på kommunerna att informera om de utbildningar som erbjuds får inte innebära nya betungande krav på uppgiftslämnande. Regeringens inställning är att huvuddelen av informationsskyldigheten kan uppfyllas genom kommunens webbplats och i förekommande fall, genom länkar till relevant information. Denna lösning lyfts fram av utredningen och förordas av bl.a. , Skolinspektionen och kommun. I databas finns information om samtliga utbildningar vid alla grundskolor, grundsärskolor, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor i landet. Informationssystemet innehåller information på skolnivå om bl.a. skolors resultat, t.ex. betyg och provresultat, och lärartäthet liksom Skolinspektionens tillsynsbeslut. Regeringen bedömer att den informationsdatabas som föreslås i denna proposition kommer att innehålla den information som Utredningen om en kommunallag för framtiden avser med sitt förslag. Regeringens förslag att den nya databasen obligatoriskt ska innehålla uppgifter om program och programinriktningar vid gymnasieskolorna (se avsnitt 7.1.2) är ett viktigt inslag i detta. Ett krav på kommunerna att tillhandahålla information i enlighet med utredningens förslag bedöms därför inte innebära någon tillkommande administrativ börda för kommunerna, och heller inte utgöra grund för kommunerna att ställa krav på uppgiftslämnande från kommunala eller enskilda huvudmän. Regeringen har i propositionen Privata utförare av verksam- Prop. 2013/14:112 het (prop. 2013/14:118) föreslagit en ny bestämmelse i kommunallagen som syftar till att säkerställa att allmänheten ges en god information om de valmöjligheter som finns när enskilda kan välja en särskild utförare av nämndens tjänster. Enligt förslaget (6 kap. 8 a § kommunallagen [1991:900]) ska nämnden lämna information om samtliga utförare om inte annat är särskilt föreskrivet. Sådan information ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. Utredningen om en kommunallag för framtiden, som föreslagit den nya bestämmelsen, har föreslagit att dessa krav bör tillämpas även när information lämnas om vilka utbildningar som erbjuds barn- och ungdomar. Regeringen delar denna bedömning. Regeringen föreslår att bestämmelsen i 29 kap. 19 § skollagen ändras så att kommunen ska vara skyldig att informera vårdnadshavare och elever om utbildning även i förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola som elever erbjuds i eller av kommunen samt om de riksrekryterande utbildningar godkänt. Den information som lämnas ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. 7.3Kommuners insyn i fristående skolor I skollagen (2010:800) finns bestämmelser om lägeskommunens rätt till insyn i fristående skolor för de skolformer där Skolinspektionen prövar frågan om godkännande och utövar tillsyn, dvs. skola, grundsärskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. serna är identiskt utformade för samtliga dessa skolformer och anger endast att den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten (se t.ex. 10 kap. 41 §). Behovet av insynsbestämmelser har ändrats som en följd av de nya reglerna om bidrag till fristående verksamheter som gäller sedan kal- beräknades kommunens bidrag till den enskilde huvudmannen med hänsyn till elevernas behov och skolans åtagande. är det principen om lika villkor som styr bidraget och hemkommunens bidrag till fristående skolor ska beräknas efter samma principer som kommunerna använder vid fördelning av resurser till de egna skolorna. samband med att den nya skollagen infördes togs den skyldighet som kommunerna tidigare haft att inkludera de fristående skolorna i sin upp- följning och utvärdering bort. I förarbetena till lagen (prop. s. 384 f.) motiverades det med att den nya skollagen är uppbyggd kring principen om lika villkor och att huvudmännen för de fristående skolorna nu har samma krav på systematiskt kvalitetsarbete som offentlig verk- Regeringen konstaterade dock att det inte finns något som hind- rar att kommuner erbjuder huvudmän för fristående skolor möjlighet att delta i kommunens uppföljning och utvärdering av den egna verksamhet- Motsvarande bestämmelser om insyn finns för sådana internationella skolor som regleras i 24 kap. 2–7 §§ skollagen. 2013/14:112 gäller dock fortfarande äldre regler om hemkommunens bidrag. Detta bidrag ska fortfarande beräknas med hänsyn till elevernas behov och skolans åtagande. 7.3.2Förtydligande av bestämmelserna om kommuners insyn i fristående skolor Regeringens förslag: Kommunernas rätt till insyn i de fristående skolorna och de internationella skolorna förtydligas så att det framgår att insynsrätten finns så att kommunerna ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt skollagen och tillgodose allmänhetens behov av insyn. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , i , , , Karls- krona, , , , , och kommuner, Famna, Företagarna, samt FUB För barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning instämmer i förslaget eller har inget att invända. Några kommuner – Lerums, och kommuner – in- stämmer i förslaget men efterlyser förtydliganden av vilken information som kommunen ska kunna begära av en huvudman för en fristående Även anser det angeläget att bestämmel- sen förtydligas och att det står klart vad insynsrätten omfattar. föreslår att regleringen flyttas förslagsvis till 26 kap. skollagen och att det bör klarläggas vad insynen omfattar, vilka befogenheter kommunen ges samt att kommunen ska ha rätt att ta del av den fristående skolans finner att syftet med förslaget är att förtydliga när en kommun har rätt till insyn men det framgår inte av lagtexten vad som menas med insyn och det är oklart var gränsen går mellan insyn och till- Därmed finns det en överhängande risk att man inte når uppsatt mål. Enligt är det av stor vikt att gränsdragningen mellan insyn och tillsyn är fortsatt mycket tydlig, då den fristående verk- samheten kan uppfatta att kommunen har ett alltför stort gransk- ningsuppdrag och att konkurrensneutraliteten därmed inte upprätthålls. , , och kommuner föreslår att be- stämmelsen bör kompletteras med en uppgiftsskyldighet för de privata utförarna att lämna information till kommunerna. och kommuner samt Handikappförbunden anser att offentlighetsprincipen bör införas i de fristående skolorna. Ett antal remissinstanser lämnar förslag på olika uppgifter som den kommunala insynsrätten bör omfatta. Bland annat i , kommun, i (LO), och anser att insynsrätten bör omfatta de ekonomiska förhållandena i de fristående skolorna. kommun anser i likhet med LO och att rätten till insyn ska utvidgas så att en kommun kan ställa krav på uppgifter om personaltäthet, kompetens och föreslår att fristående skolor självmant och regelbundet ska återkoppla elevers frånvaro och betyg till hemkommunen medan kommun anför att de privata utförarnas informationsskyldighet bör omfatta information kring den privata utförarens verksamhet som möjliggör för kommunerna att göra en bedömning av verksamhetens långsiktighet. Handikappförbunden anser att kommunernas tillsynsansvar behöver utvidgas och även omfatta uppföljning av de enskilda verksamheternas likabehandlingsarbete enligt diskrimineringslagen.