prop · H103127 · 2014-03-25 00:00:00 — Byggnaden med bostaden bör ses som ett komplement till ett en- eller tvåbostadshus. Byggnaden bör med andra ord inte generera någon rätt till ytterligare komplementbyggnader eller andra åtgärder som kan vidtas utan krav på bygglov på tomten. Den lilla byggnaden bör inte heller anses ha en egen tomt på så sätt som avses i definitionen av tomt (jfr 1 kap. 4 § PBL), utan byggnaden delar på huvudbyggnadens tomt på samma sätt som andra komplementbyggnader gör. För att särskilja den nya byggnadstypen från befintliga en- och tvåbostadshus anser regeringen att det behövs ett delvis nytt regelverk. Det är också lämpligt att byggnadstypen får ett eget namn. Regeringen anser att komplementbostadshus är en bra benämning. Denna benämning bör endast avse de fall där komplementbyggnaden används som självständig bostad. Organisationen jagvillhabostad.nu har framfört att det saknas resonemang kring hyressättning, besittningsskydd, kontroll av brukarnas rättigheter och risken för hyresdiskriminering för den nya typen av komplementbostadshus. Regeringen konstaterar på denna punkt att de bostäder som kan tillkomma i komplementbostadshus omfattas av gällande regelverk för bostadsuthyrning, dvs. lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad och 12 kap. jordabalken. De upplåtelser med hyresrätt som kan ske på grund av de byggnader som möjliggörs genom de nu aktuella förändringarna skiljer sig inte från dem som förekommer . Förändringarna ger inte anledning att ifrågasätta de överväganden som ligger till grund för lagstiftningen i denna del. En komplementbyggnad enligt förslaget bör kunna användas som en fristående bostad i strid med vad som har angetts i en detaljplan. Enligt regeringens mening bör det emellertid inte vara nödvändigt att den nya byggnaden används som en bostad. Om den enskilde så önskar bör byggnaden även kunna användas på samma sätt som andra komplementbyggnader, t.ex. som garage, förråd eller gäststuga. Enligt regeringens mening bör det även vara möjligt att dela upp den maximala arean i flera fristående delar. Exempelvis skulle av arean kunna användas som studentbostad medan används som förråd. Höjden på en byggnad bör vara proportionerlig till arean för att uppfylla kravet på god formverkan i 8 kap. 1 § första stycket 2 PBL. En proportioner är också viktiga för att den ska smälta in i befintlig bebyggelse i omgivningen. har förordat att den maximalt tillåtna taknockshöjden bör anges för byggnader . Regeringen anser att detta mått är lämpligt, såväl från allmän som från enskild synpunkt. Lagrådet har påpekat att det inte Prop. 2013/14:127 framgår av författningsförslaget om en komplementbyggnad eller ett komplementbostadshus ska kunna förses med källare. förslaget är utformat är detta fullt möjligt eftersom en källare inte påverkar byggnadsarean. I praktiken torde det dock vara mycket ovanligt med källare på så små byggnader. Om det ur exempelvis ett geotekniskt perspektiv är lämpligt att förse byggnaden med en källare är något som kommunen har att bedöma i samband med startbeskedet (se avsnitt 9). Det får antas finnas ett stort intresse hos villaägare av att på ett enkelt sätt kunna uppföra komplementbyggnader och komplementbostadshus på den egna tomten. Regeringen bedömer att de tänkbara negativa konsekvenserna av ytterligare bygglovfria byggnader, såsom förvanskning av ett områdes karaktär, eventuella grannkonflikter och risken för brister i det tekniska utförandet, är begränsade i förhållande till det mervärde som de nya byggnaderna kan antas medföra för ett stort antal enskilda husägare. har föreslagit att de nya komplementbyggnaderna och komplementbostadshusen inte ska placeras närmare gräns än . På samma sätt som gäller för dagens friggebodar ska de nya komplementbyggnaderna och komplementbostadshusen dock kunna placeras närmare gränsen än om de grannar som berörs medger det. Flera remissinstanser har framfört att det är oklart vad som avses med gränsen och vad som gäller vid gräns mot en allmän plats såsom exempelvis en gata, väg, park och järnväg. När det gäller gräns mot järnväg har särskilda farhågor framförts av . Ett uppförande av en bostad nära järnväg skulle kunna innebära en ökad risk för försämrad trafiksäkerhet och trafikstörningar särskilt på grund av de tekniska system för kraftförsörjning och signaler som finns vid järnväg. Mot bakgrund av framförda synpunkter är det regeringens bedömning att ett krav om särskilt avstånd till järnvägsområde bör författningsregleras. Ett avstånd om från spårets mitt får anses vara rimligt utifrån en bedömning av hastighet, grad av störning, elfält och riskbilden i övrigt, jfr rapporten i samhällsplaneringen som gav ut (s. 15). Om infrastrukturförvaltaren medger det bör dock en komplementbyggnad eller ett komplementbostadshus kunna uppföras närmare än från spårets mitt. Med infrastrukturförvaltare avses den som förvaltar järnvägsinfrastruktur och driver anläggningar som hör till infrastrukturen, jfr 1 kap. 4 § järnvägslagen (2004:519). Mot bakgrund av de remissynpunkter som har framförts avseende frågan om avstånd till gräns avser regeringen att ge i uppdrag att utreda dels behovet av en reglering av avstånd till gräns mot allmän plats såsom gata, väg och park, dels om det kan vara lämpligt att tillåta uppförande av mindre förråd, lekstugor, m.m. närmare gränsen än . En byggnad som undantas från kravet på bygglov bör ändå anmälas Även om en åtgärd inte kräver bygglov kan det finnas krav på anmälan (9 kap. 16 § PBL). Krav på anmälan regleras i plan- och byggförordningen (2011:338), PBF. Krav på anmälan finns exempelvis för vissa installationer i byggnader. Flera remissinstanser har uttryckt oro för att ett undantag från kravet på bygglov skulle kunna leda till att tillkommande bostäder blir olämpliga i förhållande till flera tekniska egenskapskrav. Som anför i sin rapport är det lämpligt att sådana komplementbostadshus m.m. som kan uppföras utan krav på bygglov ändå anmäls till i syfte att säkerställa vissa väsentliga samhällskrav. Regeringen delar denna uppfattning. Lagrådet anser att den föreslagna anmälningsplikten är av sådan betydelse för enskilda att den bör framgå av PBL. Regeringen noterar att det i samband med utarbetandet av nya PBL och PBF bedömdes att anmälningsplikt borde regleras på förordningsnivå i stället för på lagnivå. Samma bedömning gjordes när det gällde bygglovsplikt avseende sådana byggnadsverk som inte är byggnader. Avsikten var att i så stor utsträckning som det ansågs lämpligt minska detaljregleringen i PBL. Utgångspunkten i föreliggande lagstiftningsarbete har varit att följa samma princip och hålla regelverket konsekvent. Regeringen bedömer därför att anmälningsplikt även för komplementbyggnader och komplementbostadshus bör regleras på förordningsnivå och inte i lag. Vilka krav som bör bedöma inför beslut om startbesked behandlas närmare i avsnitt 9. Krav på bygglov inom sådana bebyggelseområden som är särskilt värdefulla PBL anger att en byggnad som är särskilt värdefull – från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt – inte får förvanskas. Förbudet gäller även hela bebyggelseområden (8 kap. 13 §). Vidare finns krav på att ändringar av en byggnad ska utföras varsamt så att man tar hänsyn till byggnadens karaktärsdrag och tar till vara byggnadens tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden (8 kap. 17 §). förslag om undantag från krav på bygglov innehåller inget undantag för sådana särskilt värdefulla byggnader eller bebyggelseområden. Flera remissinstanser har uttryckt oro för att fler undantag från kravet på bygglov skulle kunna leda till negativa konsekvenser för bl.a. kulturhistoriskt värdefulla miljöer. En av anledningarna är att det kan vara svårt eller till och med omöjligt att i efterhand rätta till en eller flera åtgärder som resulterat i att ett värdefullt område förvanskas. Regeringen delar denna uppfattning och förordar därför att begränsningar införs i förslaget i syfte att värna särskilt värdefulla områden. För dessa byggnader och bebyggelseområden bör således fortfarande krav på bygglov gälla så att kan säkerställa att den tilltänkta åtgärden är lämpligt lokaliserad, utformad och utförd med tillräcklig hänsyn till kulturmiljön. Det kan ibland vara svårt att avgöra en eller ett bebyggelseområdes värde ur kulturmiljösynpunkt. Det kan invändas att det är olämpligt att knyta frågor om bygglovsplikt till sådant som är svårt att Prop. 2013/14:127 bedöma för den enskilde. Kravet på att byggnader och bebyggelse- områden inte får förvanskas gäller emellertid oavsett om åtgärden kräver lov eller inte. Den enskilde riskerar med andra ord att griper in om åtgärder vidtas som strider mot förvanskningsförbudet. Många kommuner tillhandahåller underlag som underlättar för den enskilde att bedöma vilka byggnader och bebyggelseområden som omfattas av förvanskningsförbudet. Att det i vissa fall kan vara svårt att avgöra värdet ur kulturmiljösynpunkt medför enligt regeringen sålunda ingen annan bedömning. Eftersom de föreslagna åtgärderna bedöms kräva anmälan bör vid bedömningen i fråga om huruvida startsbesked kan ges beakta om den anmälda åtgärden avser en sådan byggnad eller ett sådant bebyggelseområde som enligt 8 kap.13 § PBL kräver på bygglov och om så är fallet neka startbesked. är det möjligt för en kommun att i en detaljplan besluta att det krävs bygglov för att uppföra en friggebod förutsatt att området utgör en värdefull miljö (9 kap. 8 §). Med tanke på att de föreslagna större komplementbostadshusen och komplementbyggnaderna kan antas få större visuell påverkan i ett bebyggelseområde än de nuvarande friggebodarna anser regeringen att det är lämpligt att möjligheten för en kommun att ställa krav på bygglov om området utgör en värdefull miljö bör utsträckas till att även omfatta de nya komplementbyggnaderna och komplementbostadshusen. Kommunen bör liksom ha en stor frihet att göra egna bedömningar angående vilka områden som utgör en värdefull miljö och i detaljplan införa bestämmelser som syftar till att skydda dessa värden. Krav på bygglov inom riksintressen för totalförsvaret Försvarsmaktens anläggningar har i flera fall en stor omgivningspåverkan, i första hand i form av buller från exempelvis flottiljflygplatser och skjutfält. Om fler bostäder tillkommer i närheten av dessa anläggningar utan att ha föregåtts av en bygglovsprövning finns dock risk att det påverkar förutsättningarna vid en förnyad tillståndsprövning av verksamheten i fråga. (Mark- och ) har påtalat att det faktum att beslutet om startbesked inte går att överklaga kan innebära att bostadshus som uppförts på mark som är olämplig, bl.a. av skäl som oacceptabla bullernivåer, vilket kan förväntas medföra ett ökat antal anmälningar med krav på åtgärder enligt vilket i sin tur kan påverka t.ex. Försvarsmakten. Härutöver har, såvitt avser förslaget om att undanta tillbyggnader om från kravet på bygglov (se vidare avsnitt 6.1), kommun föreslagit att det generella undantagen för bygglovsbefrielse för dessa åtgärder kompletteras till att även gälla riksintresset för totalförsvaret. För att inte påverka viktiga försvarsintressen gör regeringen bedömningen att bestämmelserna om undantag från kravet på bygglov för små komplementbostäder inte bör gälla inom eller i anslutning till områden som är av riksintresse för totalförsvaret enligt 3 kap. 9 § andra stycket när det är fråga om flygplatser och övnings- eller skjutfält. Dessa områden hör till det planeringsunderlag som kommunen enligt 3 kap. 4 § PBL ska redovisa i sin översiktsplan och som därmed är Vad som avses med i anslutning till bör i första hand motsvaras av de s.k. influensområden som Försvarsmakten redovisar i samband med Försvarsmaktens redovisning av riksintressen för totalförsvarets anläggningar enligt förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden m.m. och enligt denna förordning är skyldig att lämna till . Influensområdet är det område inom vilket verksamhetens omgivningspåverkan, huvudsakligen i form av buller, kan innebära olägenheter för människors hälsa och därmed ett hinder för framför allt samlad bostadsbebyggelse. Vanligen redovisar kommunerna även dessa influensområden i sina översiktsplaner. När det gäller flygplatser finns även influensområden för luftrum och stoppområden för höga objekt. Dessa påverkar dock inte förutsättningarna för uppförande av komplementbostadshus eller tillbyggnader. Byggnation inom sådana influensområden kan därför inte anses ske i anslutning till sådant riksintresseområde som avses. Det är endast influensområden för buller som anses berörda i detta sammanhang. Influensområden kan förändras i och med att verksamheten ändrar karaktär eller omfattning. Försvarsmakten är dock skyldig att tillhandahålla en aktuell redovisning av riksintressena. Begränsningen innebär att nya bostäder inom dessa områden måste föregås av en bygglovsprövning, varpå bl.a. lämpligheten i förhållande till översiktsplanen måste prövas och det också finns möjligheter till prövning av beslut i ett tidigt skede. Det bör dock noteras att det faktum att krav på bygglov gäller även för komplementbostadshus inom dessa områden inte innebär något generellt förbud mot att bygga små bostäder. Ingen rätt till avstyckning Bland annat anser att det krävs en ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) eftersom många detaljplaner saknar bestämmelse om minsta tomtstorlek. Möjligheten att uppföra en planstridig bostad bör enligt regeringens uppfattning inte medföra någon rättighet att bilda någon ytterligare fastighet utöver vad detaljplanen medger. Regeringen avser att återkomma om det finns behov av följdändring i fastighetsbildningslagen (1970:988). Nya komplementbyggnader kan omfattas av krav enligt annan lagstiftning Komplementbyggnader omfattas inte bara av reglerna i PBL. Den omständigheten att en åtgärd undantas från kravet på bygglov utesluter inte att åtgärden kan kräva tillstånd eller dispenser enligt annan lagstiftning, t.ex. i fråga om strandskydd enligt . Generellt sett krävs ofta tillstånd enligt väglagen (1971:948) för åtgärder i anslutning till en allmän väg. Inom ett avstånd av från ett vägområde får bl.a. inte byggnader uppföras som kan inverka menligt på trafiksäkerheten utan tillstånd. kan utöka avståndet till högst (i vissa korsningar). Bestämmelserna om krav på tillstånd gäller inte inom områden med detaljplan och inte heller i fråga om åtgärder för vilka bygglov krävs (47 § väglagen). En komplementbyggnad som kan uppföras utan krav på bygglov kan således i vissa fall i områden som inte omfattas av Prop. 2013/14:127 detaljplan i stället kräva tillstånd från enligt väglagen. För att ansluta en ny bostad till en allmän va-anläggning krävs det vanligtvis en anmälan till kommunen. I områden utsatta för buller från exempelvis industri, transportinfrastruktur eller militär verksamhet finns risk för att nya bostäder innebär att fler människor kommer att uppleva störningar vilket i förlängningen kan leda till konsekvenser för verksamheten eller infrastrukturhållaren. Denna problematik behandlas i propositionen Samordnad prövning av buller enligt och (prop. 2013/14:128). Utökning av arean på friggebodar I redovisas ett alternativt förslag om att öka den tillåtna storleken på friggebod enligt dagens regelverk . skulle anmälningsplikt införas även för dessa byggnader i de fall de (med grannens medgivande) placeras närmare tomtgräns än 4,5 m. bedömning bör i sådana fall, enligt förslag, endast avse frågor om säkerhet mot brandspridning. Regeringen gör, liksom flera remissinstanser, bedömningen att det finns en uppenbar risk för regelförvirring om förslaget avseende komplementbyggnader och komplementbostadshus på högst skulle kombineras med en utökad area för de nuvarande friggebodarna dels då den ytmässiga skillnaden är så liten, dels då nya regler om anmälningsplikt i vissa fall skulle gälla för dessa större friggebodar men inte för mindre friggebodar. Det skulle då finnas tre olika regelverk för komplementbyggnader. Den reella nyttan med en sådan förändring skulle också vara så begränsad att den inte uppväger den ökade administration och prövningsförfarande som skulle bli fallet med tanke på att friggebodar ofta placeras närmare tomtgräns än . Regeringen delar därför bedömning att dessa förändringar inte bör kombineras. Undantag från krav på byggfelsförsäkring är inte aktuellt föreslår i sin rapport att komplementbyggnader enligt de föreslagna nya reglerna ska undantas från kravet på byggfelsförsäkring enligt lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. Regeringen har i propositionen Avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen och ny lag om färdigställandeskydd (prop. 2013/14:125) föreslagit att lagen ska upphävas, varvid frågan om byggfelsförsäkring i fråga om komplementbyggnader m.m. inte är aktuell. 5.3Undantag från krav på bygglov vid uppförande gäller också vid tillbyggnad m.m. Regeringens förslag: De nuvarande bestämmelserna om uppförande av maximalt komplementbyggnader eller de föreslagna bestämmelserna om uppförande av maximalt 25 kvadrat- 2013/14:127 meter stora byggnader utan krav på bygglov ska också gälla vid tillbyggnad av sådan byggnad men med de byggnadsareabegränsningar som gäller för respektive byggnadstyp. Krav på bygglov ska inte gälla för att ändra en komplementbyggnad till ett komplementbostadshus förutsatt att den ändrade byggnaden tillsammans med övriga byggnader som uppförts med stöd av bestämmelserna i 9 kap. 4 a § inte får en större byggnadsarea än . Regeringens bedömning: Det bör i förordning regleras att tillbyggnad av en sådan byggnad som avses i 9 kap. 4 a § som undantas från krav på bygglov ska kräva anmälan. Detsamma bör även gälla för att ändra en komplementbyggnad till en sådan byggnad. förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. har inte föreslagit en justering av de nuvarande bestämmelserna om friggebodarna för att tydliggöra att bestämmelserna inte bara avser uppförande av byggnad utan också vid tillbyggnad av sådan byggnad. När det gäller förslaget om undantag från krav på bygglov även vid ändring av en byggnad från komplementbyggnad till komplementbostadshus innebär förslag en reglering på förordningsnivå. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte närmare kommenterat detta förslag. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Undantaget från krav på bygglov för s.k. friggebodar enligt dagens regelverk gäller enligt 9 kap. 4 § (2010:900) uppförande av byggnad. Detta kan tolkas som att tillbyggnader av friggebodar kräver bygglov, även om den totala ytan inte överskrider . Av förarbetena framgår emellertid att det inte krävs bygglov för att ändra en friggebod inom ramen för de begränsningar som anges i lagen (prop. 1978/79:111, bil. 12, s. 23). Regeringen bedömer att regleringen bör förtydligas så att det klart framgår att undantaget från krav på bygglov även ska gälla sådana tillbyggnader som det nu är frågan om. På samma sätt bör krav på bygglov inte ställas för tillbyggnader av komplementbostadshus. Dessa tillbyggnader bör i övrigt omfattas av krav på anmälan enligt samma villkor som gäller för uppförande av ett komplementbostadshus. Regeringen gör också bedömningen att det i regelverket bör vara tydligt att krav på bygglov inte heller bör gälla vid ändring av en komplementbyggnad till ett komplementbostadshus. Däremot bör krav på anmälan gälla på samma sätt som gäller vid uppförande av komplementbostadshus. Fler åtgärder kan utföras utan krav på 6.1Tillbyggnad av en- och tvåbostadshus på högst utan krav på bygglov Regeringens förslag: Bygglov ska inte krävas för att på ett en- eller tvåbostadshus göra högst en tillbyggnad med en bruttoarea på maximalt . Tillbyggnaden ska inte få överstiga taknockshöjden på det aktuella bostadshuset. Sådana tillbyggnader ska få placeras närmare gränsen än endast om de grannar som berörs medger det. Krav på bygglov för dessa tillbyggnader ska dock fortfarande gälla dels om kommunen har bestämt detta i en detaljplan, dels om tillbyggnaden ska göras på en byggnad som från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt är särskilt värdefull eller ingår i ett sådant bebyggelseområde. Krav på bygglov ska även gälla för dessa tillbyggnader om åtgärderna ska ske inom eller i anslutning till en flygplats eller ett övnings- eller skjutfält som är av riksintresse för totalförsvaret. Krav på bygglov ska gälla också om en tillbyggnad ska göras på ett komplementbostadshus om inte en sådan tillbyggnad kan göras utan krav på lov enligt de särskilda bestämmelser som föreslås gälla för komplementbostadshus. Regeringens bedömning: Det bör införas ett krav på anmälan avseende den föreslagna åtgärden och anmälan bör regleras i förordning. förslag: Överensstämmer i huvud- sak med regeringens förslag. Utredningen föreslog bl.a. att sådana områden som skyddas med särskilda bestämmelser i en detaljplan eller som omfattas av riksintresse för kulturmiljövården inte bör omfattas av undantag från krav på bygglov (SOU 2013:34 s. 273). slår att undantaget från kravet på bygglov inte ska gälla inom eller i anslutning till vissa anläggningar som är av riksintresse för totalförsvaret. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har uttalat sig i frågan avstyrker förslaget om ytterligare åtgärder som kan vidtas utan bygglov, huvudsakligen med hänsyn till författningstekniska brister i förslaget eller att de åtgärder som föreslås är olämpliga att undanta från krav på bygglov. (Mark- och ) anser att förslaget kan genomföras under förutsättning att konsekvenserna utreds ytterligare. Fastighetsägarna har inga invändningar i sak mot föreslagna ytterligare åtgärder utan krav på bygglov för en- och tvåbostadshus. (mark- och miljödomstolen) påpekar att allmänmotiveringen anger att undantagen från krav på bygglov inte bör gälla för områden som skyddas i en detaljplan eller som är av riksintresse för kulturmiljövården, men att detta undantag inte återfinns i författningsförslaget. lovbefrielsen för en- och tvåbostadshus inte enbart omfattar grupphus- Många värdefulla kulturmiljöer utgörs av en- och tvåbostadshus, bl.a. ett antal byggnader i i . sådana miljöer kan det föreslagna undantaget från krav på bygglov få drastiska konsekvenser. befarar att en tillbyggnad utan bygglov kan medföra att byggnaderna placeras olämpligt och riskerar att utsättas för störningar från väg- och järnvägstrafik. Många känner inte till att väglagens krav på tillstånd för att placera byggnader nära väg kommer att behövas i fler fall än . framhåller att en tillbyggnad kan påverka en energiförbrukning i hög grad och att det är viktigt att det tekniska egenskapskravet på energihushållning och värmeisolering säkerställs i den tillbyggda delen. avstyrker förslaget eftersom det kan innebära en förvanskning av kulturmiljöer. Handisam anser att konsekvensutredningen är otillräcklig, bl.a. utifrån kommunens kostnader för bostadsanpassningsbidrag. Handisam undrar om tillbyggnaden kan vara i två våningar. i anser att det är viktigt att se till att nya bostäder är säkra och hälsosamma och att krav på energiåtgång och tillgänglighet uppfylls. i län befarar att kommunernas resurser för tillsyn i efterhand sannolikt behöver utökas och att förslaget riskerar att få negativa konsekvenser för bebyggelsens arkitektoniska och byggnadstek - niska kvalitet. i anser att det måste framgå tydligt om en lovfri åtgärd kan genomföras endast en gång på en fastighet eller om den kan genomföras och i så fall hur eller hur ofta. i avstyrker förslaget, bl.a. eftersom många åtgärder ändå kommer att vara anmälningspliktiga vilket innebär att det inte blir någon större skillnad mot . är kritisk till att utöka listan med bygglovsbefriade åtgärder, eftersom en utökning av dessa skapar en del praktiska problem kring bl.a. bevis om åtgärdernas tillkomst samt hur tillsyn ska bedrivas.