prop · H103193 · 2014-03-18 00:00:00 — Kapitel 6 innehåller slutsatser och rekommendationer till regeringen och de granskade myndigheterna. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET I detta kapitel ges en översiktlig bild av hur situationen på landets skolor ser ut vad gäller kränkningar. Därefter redogörs för vad som anges i de regelverk som gäller på området. Kränkningar bland elever i skolan är vanligt. Enligt en undersökning som antimobbningsorganisationen genomfört har var femte elev i och var tionde på gymnasieskolan blivit kränkt av en annan elev . Den vanligaste sorten av kränkningar är verbala och psykiska kränkningar, men fysiska kränkningar förekommer också.42 Enligt studier kan verbala och fysiska kränkningar kopplas till främlingsfientlighet och rasism. Forskning har även visat att särskoleelever utsätts för trakasserier på grund av sin funktionsnedsättning i hög grad. Sexuella trakasserier är dessutom ett utbrett problem. Enligt forskning genomsyrar det skolan och sker ofta på daglig basis.43 genomför var tredje år attitydundersökningar bland elever i årskurs 4–9 och i gymnasieskolan. Den senaste undersökningen genomfördes och visade att av de yngre eleverna upplever att andra elever kränker dem minst en gång . Bland de äldre eleverna upplever detta varje vecka.44 Rapporten visar även att trots att det är en större andel elever och lärare som anser att skolan arbetar aktivt för att motverka mobbning, har inte andelen mobbade elever minskat. 45 Även resultaten från de skolenkäter som Skolinspektionen genomför vid den regelbundna tillsynen visar att kränkningar är vanliga i skolan. Den ökade användningen av internet och sociala medier har medfört att det finns nya forum för kränkningar. Nätkränkningar är inte ett nytt fenomen. Det är inte längre enbart i skolans korridorer som elever blir utsatta för kränkningar. har gjort en kartläggning om vad som skapar trygghet och otrygghet bland unga på nätet. 42Friends (2013a). 43Oxford Research (2012). 44Årskurs 4–6 benämns yngre elever, medan årskurs 7–9 samt gymnasieelever benämns äldre elever. 45Skolverket (2013a). KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? av unga i åldern 12–16 blivit kränkta på nätet.46 I om attityder till skolan är siffrorna lägre än dem som återges i Friends rapport. I har av de yngre eleverna och en procent av de äldre eleverna angett att de blivit kränkta genom mobiltelefon eller internet.47 Om kränkningarna som sker på nätet påverkar elevernas skolgång har skolan samma ansvar att agera som när kränkningarna sker på skolgården.48 En tredjedel av de lärare som ingår i Friends undersökning uppger att de inte känner till att det skett några kränkningar på sin skola medan av rektorerna uppger att de inte har fått någon rapportering om att det förekommer kränkningar.49 För att skolorna ska ha möjlighet att förebygga och åtgärda kränkningar är det viktigt att all personal får kännedom om dem. I förlängningen kan kränkningar innebära att de elever som utsätts inte når målen för utbildningen. Det är därför särskilt viktigt att skolan arbetar aktivt för att främja likabehandling och för att förebygga och åtgärda kränkningar. Enligt forskning och behövs det ett systematiskt arbete mot kränkande behandling och trakasserier som är väl förankrat i organisationen och som har elevmedverkan för att det ska fungera effektivt.50 Även om det är huvudmannen som har ansvaret för verksamheten har staten ett ansvar för att alla elever ska få den utbildning i trygg miljö som de enligt skollagen har rätt till. Staten kan bidra till detta genom att sätta ramar för verksamheterna, stödja dem, bedriva tillsyn samt att utvärdera och följa upp dem. 2.2Regelverket och kraven på huvudmannen Skollagen, diskrimineringslagen och arbetsmiljölagen gäller parallellt på skolområdet. I dessa lagar ställs krav på att den som är ansvarig för skolan ska arbeta aktivt mot kränkande behandling och trakasserier. I arbetsmiljölagen regleras detta genom att det finns krav på ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Både diskrimineringslagen och skollagen har bland annat till syfte att skydda elever mot kränkningar. 2.2.1God och trygg arbetsmiljö Att skolan arbetar med att förebygga och förhindra kränkningar är en del i att uppnå en god och trygg arbetsmiljö. I skollagen hänvisas till arbetsmiljölagen 46Friends (2013b). 47Skolverket (2013a) s. 102. 48Skolverket (2012a). 49Friends (2013a). 50Ahlström (2009), (2011). GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET och kraven på en god arbetsmiljö.51 I arbetsmiljölagen anges att den som genomgår utbildning ska likställas med arbetstagare ur arbetsmiljösynpunkt. Barn i förskolan och elever i fritidshem omfattas inte av lagen då de inte anses genomgå utbildning.52 Arbetsmiljölagen gäller för alla arbetsplatser, det vill säga även för skolan, och syftar till att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet och att uppnå en god arbetsmiljö ur ett helhetsperspektiv. Det gäller ur både fysisk, psykisk och social arbetsorganisatorisk synpunkt.53 Arbetsmiljön ska vara tillfredställande med hänsyn till arbetets natur och den sociala och tekniska utvecklingen i samhället.54 2.2.2Det främjande och förebyggande arbetet Krav ställs på att huvudmannen bedriver ett målinriktat arbete i skolan för att främja elevers lika rättigheter och möjligheter samt att förebygga och förhindra kränkande behandling och trakasserier. Huvudmannen ska enligt skollagen upprätta en plan mot kränkande behandling som innehåller en översikt över de åtgärder som behövs för att förebygga och förhindra kränkande behandling av barn och elever. En redogörelse för hur de planerade åtgärderna har genomförts ska sedan tas med i nästkommande års plan.55 Motsvarande krav på en plan finns i diskrimineringslagen. Utbildningsanordnaren56 ska upprätta en likabehandlingsplan med en översikt över de åtgärder som behövs för att dels främja lika rättigheter och möjligheter, dels förebygga och förhindra trakasserier. Planen ska även innehålla en redogörelse för vilka åtgärder som utbildningsanordnaren avser att påbörja eller genomföra . En redovisning av hur de planerade åtgärderna har genomförts ska in i efterföljande plan.57 Även arbetsmiljölagen ställer krav på ett förebyggande arbete. Enligt arbetsmiljölagen ska arbetsgivaren bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Detta innebär att arbetsgivaren ska styra verksamheten så att denna inte leder till ohälsa och olycksfall.58 Vidare anges att arbetsgivaren systematiskt ska planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på en god arbetsmiljö.59 515 kap. 4 § skollagen (2010:800). 521 kap. 3 § arbetsmiljölagen (1977:1160). 53Arbetsmiljöverkets webbplats: Om oss . 542 kap. 1 § arbetsmiljölagen (1977:1169). 556 kap. 6-8 §§ skollagen (2010:800). 56Kan likställas med huvudmannen. 573 kap. 16 § diskrimineringslagen (2008:567). 583 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160). 593 kap. 2 a § arbetsmiljölagen (1977:1160). KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? 2.2.3Förbud mot kränkande behandling och diskriminering I skollagen regleras att huvudmannen eller personal inte får utsätta ett barn eller en elev för kränkande behandling.60 Motsvarande reglering går att finna i diskrimineringslagen. Inom utbildningsområdet förbjuds utbildningsanordnare att diskriminera en elev som söker till eller deltar i verksamheten. Anställda och uppdragstagare i verksamheten ska likställas med utbildningsanordnaren när de handlar inom ramen för anställningen eller uppdraget.61 2.2.4 Anmälnings- och utredningsskyldighet Enligt skollagen ska personal på en skola om den har fått kännedom om att en elev anser sig ha blivit kränkt anmäla detta till rektorn. Rektor ska i sin tur anmäla detta vidare till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna händelserna och i förekommande fall vidta de åtgärder som krävs för att förhindra kränkande behandling . I skollagen anges dessutom att skyldigheten att anmäla kränkande behandling ska tillämpas på motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier på det sätt som avses i diskrimineringslagen.62 I diskrimineringslagen finns också en skyldighet för utbildningsanordnaren att utreda omständigheterna kring uppgifter om att ett barn eller elev känt sig trakasserad och i förekommande fall vidta de åtgärder som kan krävas för att förhindra trakasserierna i framtiden.63 Däremot innehåller inte diskrimineringslagen någon anmälningsplikt för personalen eftersom det regleras i skollagen. Om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina skyldigheter ska huvudmannen betala skadestånd till barnet eller eleven enligt skollagen, eller diskrimineringsersättning enligt diskrimineringslagen.64 606 kap. 9 § skollagen (2010:800). 612 kap. 5 § diskrimineringslagen (2008:567). 626 kap. 10 § skollagen (2010:800). 632 kap. 7 § diskrimineringslagen (2008:567). 646 kap. 12 § skollagen (2010:800) och 5 kap. 1 § diskrimineringslagen (2008:567). GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 3Statens behandling av elever som anmäler kränkningar I det här kapitlet redogörs för revisionsfrågan om elever som anmäler kränkande behandling eller trakasserier får en likabehandling av staten. I figur 3.1 nedan illustreras processen för hur en elev som har blivit utsatt för kränkande behandling eller trakasserier kan få upprättelse. Figur 3.1 Från kränkning till upprättelse I kapitlets följande avsnitt görs en genomgång av respektive steg i processen. Slutligen redogörs för regeringens insatser. 3.1Vad kan en elev göra när eleven blivit kränkt? Om en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling eller trakasserier är det första steget att kontakta sin lärare eller annan personal på skolan. Personalen är skyldig att anmäla detta till rektorn. Rektorn är i sin tur skyldig att anmäla detta till huvudmannen.65 Huvudmannen ska utreda kränkningarna skyndsamt och vidta lämpliga åtgärder för att förhindra dem.66 Om eleven inte tycker att skolan har gjort tillräckligt kan eleven eller föräldern anmäla detta till ansvarig myndighet. Om en elev anser sig ha blivit kränkt av personal eller huvudman kan anmälan göras direkt till ansvarig myndighet. 656 kap. 10 § skollagen (2010:800). 666 kap. 10 § skollagen (2010:800), 2 kap. 7 § diskrimineringslagen (2008:567). KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? 3.2Till vilken myndighet kan en elev anmäla kränkande behandling eller trakasserier? I figur 3.2 nedan illustreras systemet för att anmäla kränkande behandling eller trakasserier till ansvarig myndighet. I de fall huvudmannen inte har utrett eller vidtagit tillräckliga åtgärder för att förhindra kränkande behandling eller om personal eller huvudmannen har utsatt eleven för kränkande behandling kan detta anmälas till Skolinspektionen/BEO. En elev kan anmäla till DO om eleven har blivit utsatt för trakasserier av personal på skolan eller huvudmannen, eller om huvudmannen inte har gjort tillräckligt för att utreda och vidta åtgärder för att få stopp på trakasserierna. Figur 3.2 Systemet för att anmäla kränkande behandling eller trakasserier Utsatt elev/ förälder Om ärendet består av en blandning av kränkande behandling och trakasserier kan eleven antingen anmäla till Skolinspektionen/BEO eller till DO. För den enskilde eleven ska det inte spela någon roll var anmälan skickas eftersom överlämningar mellan myndigheterna ska kunna ske. En utsatt elev kan också anmäla till om hon eller han anser att kränkningarna är ett arbetsmiljöproblem.67 Om eleven har blivit utsatt för ett brott till exempel misshandel, olaga hot eller tvång går det att göra en polisanmälan. 67Enligt jämställs dessa anmälningar med en arbetstagares anmälan om brist i arbetsmiljön. har ingen möjlighet att utreda dessa ärenden eftersom att den som anmäler till omfattas av sekretess. Det innebär det att inte får informera att verket har fått in en anmälan och kan därför varken utreda den specifika händelsen på skolan eller lämna över anmälan till annan myndighet. Intervju med ). I vissa fall kan göra en inspektion, dock inte utifrån anmälan. I andra fall efterger anmälaren sekretessen och då kan frågan behandlas öppet. (Källa: e-post ). GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 3.2.1Riksrevisionens utgångspunkter och iakttagelser utgångspunkt är att staten bör vara tydlig med vilken myndighet som har ansvar för anmälan om kränkande behandling respektive trakasserier gentemot elever. En förutsättning för att elever ska kunna anmäla kränkande behandling eller trakasserier är att de känner till sina rättigheter och möjligheter till upprättelse. Få vet var man ska vända sig och det är svårt att förstå systemet Såväl elevorganisationerna68 som antimobbningsorganisationen samt en kvalitetsgranskning som Skolinspektionen har genomfört pekar på att få elever och föräldrar känner till elevers rättigheter och var man kan vända sig om man har blivit utsatt för kränkande behandling eller trakasserier. Eftersom många myndigheter har ansvar inom området kan det vara svårt för en utsatt elev eller dess förälder att förstå vilken myndighet som ska kontaktas. Dessutom är det enligt elevorganisationen förvirrande för eleverna att de ofta använda förkortningarna för myndigheterna BEO och DO låter så lika. DO håller med om att det kan vara svårt för en enskild elev eller förälder att veta vilken myndighet man ska vända sig till.69 BEO och DO informerar inte i tillräcklig utsträckning Både BEO och DO har i uppdrag att informera om elevers rättigheter.70 I intervjuer har dock såväl BEO som DO uttalat att barn och ungdomar inte verkar ha särskilt stor kännedom om att en elev kan vända sig till BEO respektive till DO. Enligt BEO kan vetskapen om möjligheterna att anmäla en skola öka genom exempelvis mer direktkontakt med skolor, men det skulle också kräva mer resurser. DO menar att myndigheten har ett strategiskt förhållningssätt till sitt uppdrag som innebär att fler nyckelaktörer måste ta ett större ansvar för att främja lika rättigheter och möjligheter. Till skillnad från en förvaltningsmyndighet anser DO sig inte ha ett informationsansvar gentemot hela utbildningsväsendet. Enligt DO behöver sektorsmyndigheterna inom utbildningsväsendet ta ansvar för att eleverna har kunskap om sina rättigheter. DO har när det gäller utbildningsområdet satsat stora resurser på information jämfört med flera andra samhällsområden. Problemet kring skolan är att det ständigt kommer nya elever och föräldrar in i verksamheterna. Informationsinsatserna behöver upprepas och förnyas.71 68Sveriges elevkårer () och elevråd (). Skolinspektionen (2010a) s. 19. 69DO, , Yttrande SOU 2010:99, ärende LED 2011-16. 7013 § 2 p. förordningen (2011:556) med instruktion för , 2-3 §§ lagen (2008:568) om . 71DOs faktagranskning 2 . KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? 3.3Vilken myndighet utreder anmälan? När en anmälan enbart innehåller uppgifter om kränkande behandling utreder Skolinspektionen/BEO anmälan. Inom Skolinspektionen sker en fördelning av ärenden mellan Skolinspektionens regionkontor och BEO. Fördelningen sker utifrån principen att BEO utreder ärenden som enbart rör kränkande behandling. Skolinspektionens regionkontor utreder så kallade blandärenden som innehåller kränkande behandling och någon annan anmälningsgrund, såsom elever med långvarig frånvaro eller att elever som är i behov av särskilt stöd inte får det stödet.72 Figur 3.3 Skolinspektionens/BEOs och DOs utredning av olika typer av anmälningar (mongo, bög) (fet bög) nedsättning, etc.) När en anmälan enbart avser trakasserier eller om eleven till exempel har blivit missgynnad, så som att en elev med funktionsnedsättning inte får vara med på gymnastiken, utreds detta av DO. I många fall gäller anmälan både sådant som regleras av skollagen och diskrimineringslagen.73 Det kan till exempel vara om en elev har blivit kallad fet bög eller om en elev blir retad för att vara både tjockis och ha utländsk bakgrund. Skolinspektionen/BEO och DO har en överenskommelse om att föra över ärenden mellan varandra och utreda fall med både kränkande behandling och trakasserier. Överenskommelsen innebär att om ett ärende innehåller till övervägande del trakasserier utreder DO hela ärendet och om ärendet innehåller till övervägande del kränkande behandling utreder Skolinspektionen/BEO ärendet. Däremot överlämnar Skolinspektionen/BEO alltid uppgifter om direkt diskriminering, indirekt 72Skolinspektionen (2013a) s. 26. 73Skolverket (2009) s. 80, 97. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET diskriminering eller om det finns diskriminerande anvisningar på en skola till DO.74 Den delen av ärendet avskiljs då och skickas till DO, medan resterade del av ärendet utreds av Skolinspektionen eller BEO.75 3.3.1Riksrevisionens utgångspunkter och iakttagelser utgångspunkt är att anmälningar som Skolinspektionen och BEO utreder ska utredas på ett likvärdigt sätt för att elever ska få likabehandling av sina ärenden. Om ett ärende innehåller uppgifter om både trakasserier och kränkande behandling ska Skolinspektionen/BEO och DO kunna samverka och skicka relevanta anmälningar mellan sig för att underlätta för eleven som har anmält kränkande behandling eller trakasserier. Skolinspektionens hantering av ärenden är inte likvärdig Ärenden som enbart avser kränkande behandling och som utreds av BEO leder oftare till skadestånd jämfört med de ärenden som omfattar både kränkande behandling och någon annan anmälningsgrund, där grundbesluten kommer från . har BEO tagit beslut om att förutsättningar för skadestånd föreligger i 150 ärenden.76 Enbart 16 av dessa ärenden är utredda av regionkontoren.77 Enligt BEO är orsaken till skillnaderna att regionkontoren och BEO utreder ärendena på olika sätt. De ärenden som utreds på regionkontoren är blandärenden, där andra områden än kränkande behandling kan vara huvudfrågan för anmälaren. Av det skälet kan utredningens huvudfokus riktas mot andra områden än kränkande behandling. Både processägaren för anmälningsärenden på Skolinspektionen, handläggare på och BEO menar att handläggare på BEO har mer specialkompetens i att utreda ärenden som rör kränkande behandling jämfört med handläggare på regionkontoren som även utreder andra ärenden. En skillnad mellan BEOs handläggare och Skolinspektionens handläggare kan vara att BEO i ett tidigare läge försöker få in bevisning. En annan skillnad mellan blandärenden och ärenden som BEO utreder är att karaktären på ärendena kan vara olika.78 Enligt handläggare på regionkontoren behövs det mer formella kontakter med BEO för att få hjälp med bedömningar i fall som rör kränkande behandling. Enligt processägaren för anmälningsärenden på Skolinspektionen 75Intervju med BEO . 78Skolinspektionens faktagranskning 2 . KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? har flera åtgärder vidtagits för att öka likvärdigheten i utredningen av anmälningsärenden. Bland annat har anmälningsprocessen setts över. Enligt handläggare vid både regionkontoren och BEO vore det önskvärt om BEO utredde samtliga ärenden som rör kränkande behandling. eleverna skulle det innebära mer likvärdiga utredningar och bedömningar. I Skolinspektionens regleringsbrev anges dock hur stor del av Skolinspektionens budget som maximalt ska gå till BEO.79 Enligt BEO räcker inte de angivna resurserna för att BEO ska kunna utreda alla ärenden om kränkande behandling. Ett potentiellt problem om BEO skulle överta alla ärenden är att anmälaren skulle få två olika handläggare för de två olika ärendena på samma myndighet. Detta har enligt Skolinspektion redan prövats utan framgång.80 DO väljer vilka anmälningar som utreds Att ta emot anmälningar om diskriminering och trakasserier är en del av DOs tillsyn över diskrimineringslagen. DO behöver dock, enligt DO, inte utreda alla ärenden. Enligt diskrimineringslagen får DO föra talan för en enskild som medger det.81 Det innebär att DO till skillnad från Skolinspektionen gör ett urval av vilka ärenden som myndigheten ska utreda och ta vidare till domstol. Skolinspektionen däremot utreder alla ärenden.82 I DOs handledning för individärenden har myndigheten satt upp kriterier för när ett ärende ska utredas. DO har angett de områden som är prioriterade att utreda i sin verksamhetsplan. I verksamhetsplanen är trakasserier i skolan ett prioriterat område. Enligt DO är problemen med trakasserier i skolan är så pass stora att det finns planer på att, istället som driva arbetet i avgränsad projektform, integrera arbetet mot trakasserier i skolan i den ordinarie verksamheten. Samverkan har inte varit oproblematisk Skolinspektionen och DO har haft olika god samverkan i ärenden som rör både kränkande behandling och trakasserier. har det funnits en muntlig överenskommelse mellan myndigheterna. bröt Skolinspektionen/BEO överenskommelsen eftersom DO, enligt BEOs uppfattning, började att enbart utreda enskilda anmälningsärenden inom vissa praxisområden. Skolan var inte ett sådant område. Detta innebar att Skolinspektionen/BEO utredde delen som rörde kränkande behandling och 79Regleringsbrev för avseende . 815 kap. 2 § diskrimineringslagen(2008:567). 82Om uppgifter är vaga, anmälan är anonym, om anmälan tas tillbaka etc. skrivs ärendet av. Källa: Skolinspektionen (2013a) s. 20. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET lämnade över trakasseridelen till DO, så att åtminstone delen med kränkande behandling utreddes.83 Överläggningar påbörjades mellan Skolinspektionen/BEO och DO för att lösa problemen med samverkan om ärendena. En skriftlig överenskommelse har tagits fram och är undertecknad av DOs generaldirektör. Överenskommelsen innebär i princip samma delning av ärenden som gjordes 2009–2012. Skolinspektionen/BEO har gått med på att samverka om ärenden under förutsättning att DO utreder sin del av alla ärenden som innehåller kränkande behandling och trakasserier.84 Svårigheter i hur samverkan i praktiken fungerar I ärenden som innehåller både kränkande behandling och trakasserier finns svårigheter att identifiera vilken myndighet som ska utreda ärendet. Det finns också vissa problem med att myndigheterna har olika kompetens. Enligt intervjuer med handläggare på kan det vara svårt att identifiera trakasserier. Handläggarna känner sig osäkra på hur de skulle utreda ett ärende med både kränkande behandling och trakasserier. Enligt en tjänsteman på DO kan det vara komplicerat att avgöra om det till övervägande del är trakasserier eller kränkande behandling i ett ärende, och det kan därför kräva viss utredning av ärendet innan det eventuellt skickas över det till Skolinspektionen/BEO. Denna utredning kräver rätt kompetens, men kan också leda till att dessa ärenden tar att utreda. Skolinspektionen/BEO och DO har olika expertområden och således olika kompetens. BEO är specialister på att utreda ärenden om kränkande behandling enligt skollagen, men har inte fullt ut samma kompetens i att utreda trakasserier enligt diskrimineringslagen.85 Exempelvis kan det vara svårt att visa att det är frågan om trakasserier, det vill säga att kränkningarna har ett samband med någon av diskrimineringsgrunderna.86 I fallstudie finns exempel på en anmälan som rörde både trakasserier och kränkande behandling, men där det inte gjordes någon bedömning om ärendet skulle överlämnas till DO för utredning. 83Intervju med BEO . 84Intervju med BEO . 86Intervju med tjänstemän på . (2013a). KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? 3.4Vilken ersättning kan en elev få? En utsatt elev kan få skadestånd enligt skollagen och diskrimineringsersättning enligt diskrimineringslagen.87 Ersättning kan krävas om eleven har varit utsatt för trakasserier eller för kränkande behandling av huvudmannen eller skolans personal. En annan grund för ersättning är om huvudmannen inte har utrett eller vidtagit tillräckliga åtgärder när skolan fått reda på att en elev känner sig kränkt eller trakasserad.88