prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — När det gäller utformningen av förstärkningen bedöms det som lämpligt att så långt som möjligt bibehålla den utformning av det förhöjda grundavdraget som infördes där grund- avdraget trappas upp i ett inledande intervall. För att sänka skatten för lägre inkomstnivåer föreslås en kraftigare upptrappning av grundavdraget till 2,72 prisbasbelopp så att det förhöjda grund- avdragets högsta värde uppnås vid en lägre inkomstnivå . Grundavdraget är där- efter för ett mindre inkomstintervall, för att sedan trappas av. Avtrappningen sker initialt med en snabbare takt än tidigare för att det ska återgå till den tidigare utformningen. , , , Arbetsförmed- lingen och anser att förslaget om sänkt skatt för pensionärer kan få negativa arbetsutbudseffekter. Enligt regeringens bedömning råder det stor osäkerhet om förslagets effekter på BNP och sysselsättning. Regeringen gör, i stället för en bedömning av varje enskild reform, i avsnitt 1.9.1 en samlad bedömning av effekterna av de skatteförslag och övriga reformer som lämnas och aviseras i denna proposition. Det bör i sammanhanget framhållas att det förhöjda grundavdraget omfattar både pensions- och arbetsinkomster för dem som vid årets ingång fyllt . Förslaget innebär därför inte att det blir relativt sett mer gynnsamt att pensionera sig jämfört med att arbeta. I tabell 6.7 och tabell 6.8 redovisas nuvarande särskilda belopp respektive det nya särskilda beloppet i olika inkomstintervall för beskatt- . Det förhöjda grundavdraget, dvs. grundavdraget med tillägg av det särskilda beloppet, redovisas för olika inkomster dels i termer av prisbasbelopp och andel av fastställd förvärvsinkomst i tabell 6.9 och dels i kronor i tabell 6.10. Tabell 6.7 Nuvarande särskilt belopp för personer PBB - 0,2 FFI PBB - 0,085 FFI PBB + 0,115 FFI 0,215 FFI - 0,103 PBB PBB + 0,1 FFI PBB + 0,01 FFI PBB - 0,09 FFI Anm.: PBB=Prisbasbelopp, 2015. Tabell 6.8 Nytt särskilt belopp för personer PBB - 0,2 FFI PBB + 0,049 FFI PBB + 0,1 FFI PBB + 0,01 FFI PBB - 0,09 FFI Anm.: PBB=Prisbasbelopp, 2015. Tabell 6.9 Förhöjt grundavdrag för personer enligt förslaget PBB + 0,249 FFI PBB - 0,1 FFI PBB - 0,09 FFI Anm.: PBB=Prisbasbelopp, 2015. Tabell 6.10 Förhöjt grundavdrag för personer enligt förslaget 49 500 upp till 67 300 67 300 ner till 60 000 60 000 ner till 31 900 Anm.: PBB=Prisbasbelopp, 2015. Källa: Egna beräkningar. Det förhöjda grundavdraget för dem som har fyllt vid beskattningsårets ingång kommer med förslaget att 2015 uppgå till hela den fastställda förvärvsinkomsten upp till en fastställd förvärvsinkomst om 1,11 prisbasbelopp (ca ), varvid ingen skatt ska betalas på inkomsten. I inkomstintervallet 1,11 till 2,72 prisbasbelopp (ca 49 500–) trappas grundavdraget upp av inkomsten för att en person med pension inte ska betala mer i skatt än en yngre löntagare med jobbskatteavdrag. För inkomster mellan 2,72 och 3,77 prisbasbelopp (ca 121 200– ) är grundavdraget . För inkomster mellan 3,77 och 5,4 prisbasbelopp trappas grundavdraget ned av inkomsten för att återgå till tidigare utformning av det förhöjda grundavdraget. Skillnaden i grundavdrag mellan gällande regler och förslaget framgår av diagram 6.7, som visar de olika grundavdragsnivåerna. Diagram 6.7 Grundavdrag i kronor för personer enligt gällande regler, enligt förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag samt grundavdrag för personer Källa: Egna beräkningar. I tabell 6.11 visas skattesänkningen 2015 för olika inkomst- och kommunalskattenivåer som följer av förstärkningen av det förhöjda grundavdraget. För en garantipensionär innebär förstärkningen en skattesänkning med mellan ca 1 400 och beroende på civilstånd och den kommunalskattesats man betalar. För inkomster upp till är skattesänkningen mellan ca 1 800 och . För inkomster upp till ca avtar sedan skattesänkningen ner till . Tabell 6.11 Skattesänkning i kronor enligt förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag för personer , vid olika inkomst- och kommunalskattenivåer (31,) Gift/sammanboende garantipensionär, Gift/sammanboende garantipensionär, Anm.: Beloppen är beräknade med prisbasbelopp (). Källa: Egna beräkningar. Förstärkningen innebär att pensionärer inte beskattas högre än löntagare för inkomster upp till ca , vilket även inkluderar alla som har inkomst motsvarande full garantipension. Skatten för personer med inkomst motsvarande full garantipensionsnivå blir lägre än för en löntagare med samma inkomst, se tabell 6.12. anser att skatten inte bör vara lägre för pensionärer än för förvärvsaktiva med motsvarande inkomst. Regeringen bedömer det som lämpligt att så långt som möjligt bibehålla den nuvarande utformningen av det förhöjda grundavdraget så att förslaget får en god fördelningspolitisk profil där de med lägst inkomster gynnas. Tabell 6.12 Skillnad i beskattning mellan en person med enbart pensionsinkomst och en person med enbart arbetsinkomst vid samma inkomstnivå Gift/sammanboende garantipensionär, Gift/sammanboende garantipensionär, Anm. Beloppen i tabellen avser hur mycket mer personen med enbart pensionsinkomst betalar i skatt jämfört med en person med enbart arbetsinkomst. Ett negativt belopp innebär därmed att personen med enbart pensionsinkomst betalar mindre i skatt än personen med enbart arbetsinkomst. Beloppen är beräknade med prisbasbelopp () och genomsnittlig kommunalskattesats . Källa: Egna beräkningar. I diagram 6.8 visas den genomsnittliga procentuella förändringen av justerad disponibel inkomst per inkomstgrupp (decil) för de som är eller äldre vid årets ingång. Den justerade disponibla inkomsten ökar mest för de lägre inkomstnivåerna och den genomsnittliga ökningen är . Diagram 6.8 Procentuell förändring av justerad disponibel inkomst (hushållsnivå) 2015 för personer till följd av förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag för äldre Källa: Egna beräkningar. Förslaget föranleder ändringar i 63 kap. 3 a § IL, se avsnitt 3.19. Förslaget att förstärka grundavdraget bedöms beröra av dem som vid beskatt- ningsårets ingång har fyllt , dvs. ca 1,4 miljoner personer. De personer som påverkas är de som betalar inkomstskatt. Av de som berörs får antalet begränsat skattskyldiga bedömas som ringa. Den offentligfinansiella effekten av förslaget uppskattas, med beaktande av antalet berörda skattskyldiga och föreslagen av grundavdraget, till kommer till stor del att påverka skatteunderlaget för kommuner och landsting. Med en höjning av anslaget Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25, kompenseras emellertid kommuner och landsting. Förslaget innebär också att underlaget för det kommunala inkomstutjämningssystemet kan komma att påverkas. Genom utjämnings- systemet kommer dock eventuella förändringar av enskilda kommuners och landstings relativa skattekrafter att jämnas ut. Effekter för myndigheter och företag En förstärkning av det förhöjda grundavdraget för pensionärer medför endast marginella förändringar för och ingår i den anpassning som görs på grund av ny eller Eventuella tillkommande utgifter för ska hanteras inom befintliga och beräknade anslagsramar inom utgiftsområdet. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. För företagen bedöms förslaget inte få några effekter. Grundavdrag har genom sin konstruktion en större relativ betydelse för låg- och medel- inkomsttagare än för höginkomsttagare. Grund- avdraget är generellt vid en given fastställd förvärvsinkomst och således lika stort för kvinnor som för män, oavsett om det handlar om löneinkomst eller pensionsinkomst. Det förhöjda grundavdraget och även förslaget om ett ytterligare förhöjt grundavdrag innebär skattesänkningar för både kvinnor och män. Kvinnor har i större utsträckning än män låg pension. Kvinnor lever också längre än män. Förslaget kommer därför att gynna kvinnor i större utsträckning än män. Diagram 6.9 visar de genomsnittliga inkomstförstärkningarna till följd av det ytterligare förhöjda grundavdraget uppdelat på kön och åldersgrupper. Ökningen är störst i de äldre åldersgrupperna. I samtliga åldersgrupper ökar kvinnors disponibla inkomst mer än männens. Diagram 6.9 Procentuell förändring av justerad disponibel inkomst 2015 för personer till följd av förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag för äldre efter kön och åldersgrupp Källa: Egna beräkningar. 6.3.1Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen tagits fram (dnr Fi2014/3347). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 4, avsnitt 1. Promemorian har remitterats och innehåller bl.a. förslag om att begränsa uppräkningen av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomst- skatt. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 4, avsnitt 2. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 4, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2014/3347). I detta avsnitt behandlas denna del av promemorians förslag. Förslaget om begränsad uppräkning av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomst- skatt är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Fysiska personer som har beskattningsbara förvärvsinkomster över en viss nivå ska betala statlig inkomstskatt på dessa inkomster. Den statliga inkomstskatten tas ut efter två olika skattesatser. Skattesatsen är för den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en nedre skiktgräns, men inte en övre skiktgräns. För den del av den beskatt- ningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en övre skiktgräns är skattesatsen fem procent- enheter högre, dvs. Skiktgränserna bestäms med utgångspunkt i en nedre skiktgräns på och en övre skiktgräns på för beskatt- . Vid de därpå följande beskattningsåren uppgår skiktgränserna till det föregående beskattningsårets skiktgränser multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i juni året före beskattnings- året och prisläget andra året före beskatt- ningsåret plus . gränserna fastställs av regeringen före utgången av året före beskattningsåret och avrundas uppåt till helt hundratal kronor. 6.3.3Uppräkningen av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt begränsas Regeringens förslag: Vid bestämmandet av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomst- skatt på beskattningsbara förvärvsinkomster för ska uppräkningen ske med förändringen i konsumentprisindex. Den nedre skiktgränsen uppgår därmed till för . För att få samma basår, dvs. beskattningsår 2015, vid efterföljande uppräkningar av skikt- gränserna ska den övre skiktgränsen fastställas till för . Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig har inget att erinra mot förslaget. Företagarna, regel- nämnd (NNR), akademikers central- organisation (), (Sinf) och Näringslivets skattedelegation (NSD), vars remissyttrande hänvisar till, avstyrker förslaget. framhåller att förslaget minskar utbildningspremien för en akademisk examen. Även Företagarna, , och Tjänstemännens central- organisation (TCO) anser att förslaget försämrar incitamenten för utbildning. NNR, NSD och Sinf anser att förslaget försämrar arbetsutbudet och konkurrenskraft. Även Arbetsför- medlingen anser att förslaget riskerar att minska arbetsutbudet. menar att för- slaget kan minska utbudet av välutbildad arbetskraft i . Det bör enligt NNR, NSD och Sinf redovisas hur förslaget påverkar det svenska skattesystemets konkurrenskraft och arbetsmarknadens funktionssätt. Även efterfrågar en beskrivning av konsekvenserna av förslaget för utvecklingen på arbetsmarknaden. () anser att förslaget kan ge upphov till lägre beskattningsbara inkomster genom minskade arbetsinsatser och inkomstomvandling från arbets- till kapitalinkomster. Det finns därför enligt KI en risk att de offentligfinansiella effekterna kan vara överskattade. Enligt KI är dock effekten på antalet arbetade timmar svårbedömd och sysselsättningseffekten är försumbar. Det är enligt KI önskvärt att effekterna på bl.a. medelarbetstid och inkomst- fördelning analyseras i högre utsträckning. () anser att förslaget kan påverka utbudet av arbete genom att antalet arbetade timmar minskar. ESV har inget att erinra mot de statiska beräkningarna som redovisas i promemorian men anser att den långsiktiga effekten på de offentliga finanserna är lägre. Även och anser att förslaget i slutändan kan ge mindre skatteintäkter. utvärdering (IFAU) anser att förslaget, sedd som en enskild reform, inte kommer att föra med sig stora beteendemässiga förändringar. Förslaget minskar enligt konsumenternas konsumtionsutrymme vilket antas sänka tillväxttakten för handeln. Förslaget kan enligt TCO minska skatte- systemets transparens. anser att konsekvenserna beskrivs på ett övergripande och summariskt sätt och att det därför inte är möjligt att ta ställning till förslagets konsekvenser. och anser att remisstidens längd inte uppfyller regeringsformens krav på beredning av lagförslag. Skälen för regeringens förslag: Det finns enligt regeringens bedömning såväl offentlig- finansiella som fördelningspolitiska skäl för att begränsa uppräkningen av den nedre skikt- gränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster. Regeringen anser därför, trots vad flera remissinstanser – däribland TCO, NSD och – anför om utbildningspremie, konkurrenskraft, arbetsutbud, konsumtionsutrymme och trans- parens, att uppräkningen av den nedre skikt- gränsen bör begränsas. Regeringen föreslår att den nedre skikt- gränsen räknas upp med konsument- prisindex i stället för med konsumentprisindex plus . Begränsningen innebär att den nedre skikt- gränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster uppgår till för . begränsningen av uppräkningen skulle den nedre skiktgränsen uppgå till för . För att få samma basår, dvs. beskattningsår 2015, vid efterföljande uppräkningar av skikt- gränserna bör den övre skiktgränsen fastställas till för . Flera remissinstanser, däribland KI, ESV, och , har synpunkter på förslagets effekter. Dessa synpunkter behandlas i konsekvensanalysen i avsnitt 6.3.4. När det gäller beredningskravet anser regeringen, i motsats till vad och anfört, att det är uppfyllt. Tidsbrist efter ett val utgör en sådan omständighet som tillåts påverka remisstidens längd (se bet. 2008/09:KU10). Förslaget föranleder ändringar i 65 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229), se avsnitt 3.19. I promemorian görs bedömningen att förslaget att begränsa uppräkningen av den nedre skikt- gränsen för statlig inkomstskatt kommer att öka skatteintäkterna med 2015. KI, och anser att för- slaget kan minska antalet arbetade timmar och att de offentligfinansiella effekterna som redo- visas i promemorian därför kan vara över- skattade. Enligt KI är dock effekten på antalet arbetade timmar svårbedömd och syssel- sättningseffekten är försumbar. ESV anser att förslaget kan påverka utbudet av arbete. ESV har inget att erinra mot de statiska be- räkningar som redovisas i promemorian men anser att den långsiktiga effekten på de offentliga finanserna är lägre. IFAU anser att förslaget, sedd som en enskild reform, inte kommer att föra med sig stora beteendemässiga förändringar. KI, NNR, Arbetsförmedlingen och efterfrågar en utförligare redovisning av hur förslaget påverkar arbetsmarknadens funktions- sätt, medelarbetstid och inkomstfördelning. De offentligfinansiella effekterna som redo- visas i promemorian, och som ingår i stats- budgeten, är statiska, dvs. hänsyn tas inte till eventuella beteendeförändringar, vilket är i enlighet med beräkningskonventionerna. ningen är att det råder stor osäkerhet kring den typen av effekter och att de i regel inte slår igenom i betydande grad . Regeringen anser att det saknas anledning att frångå principen om statiska beräkningar och den offentligfinansiella effekten som redovisas i den remitterade promemorian. Enligt regeringens bedömning råder det vidare stor osäkerhet om förslagets effekter på BNP och sysselsättning. Regeringen gör, i stället för en bedömning av varje enskild reform, i avsnitt 1.9.1 en samlad bedömning av effekterna för de skatteförslag och övriga reformer som lämnas och aviseras i denna proposition. Statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster skulle med oförändrade regler betalas av ca 1,1 miljoner personer 2015. Antalet personer som betalar statlig inkomstskatt beräknas med förslaget öka med ca 72 000 personer. I diagram 6.10 visas den genomsnittliga procentuella förändringen av justerad disponibel inkomst (hushållsnivå) per inkomstgrupp (decil) i och med den föreslagna begränsningen av uppräkningen av den nedre skiktgränsen. Den justerade disponibla inkomsten minskar marginellt för de lägsta inkomstdecilerna. Effekten stiger sedan över inkomstfördelningen och den största minskningen med sker i den näst högsta inkomstdecilen. Diagram 6.10 Procentuell förändring av justerad disponibel inkomst (hushållsnivå) 2015 till följd av förslaget om ändrad uppräkning av den nedre skiktgränsen -0,05 -0,1 -0,15 -0,2 -0,25 Källa: Egna beräkningar. behöver göra vissa system- anpassningar. Dessa förändringar kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. Eventuella tillkommande utgifter för Skatte- verket ska hanteras inom befintliga och beräknade anslagsramar inom utgiftsområdet. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. Företagare som tar ut inkomst av tjänst över den nedre skiktgränsen får till följd av förslaget ökad genomsnitts- och marginalskatt på tjänste- inkomster på samma sätt som anställda. Förslaget bedöms inte påverka företagens konkurrensförhållanden eftersom det omfattar alla företagare som tar ut tjänsteinkomster, oavsett om de är anställda i eget fåmansföretag eller bedriver aktiv näringsverksamhet. Förslaget påverkar inte heller företagens administrativa börda och har inte några effekter på företagens villkor i övrigt. Förslaget påverkar män i större utsträckning än kvinnor eftersom fler män har inkomster som överstiger den nedre skiktgränsen. Av de som berörs beräknas vara män och kvinnor. De män som berörs får också en marginellt högre skattehöjning med i genomsnitt ca per person och år än kvinnorna som får en genomsnittlig skatte- höjning med ca per person och år. I diagram 6.11 redovisas procentuell förändring i individuell disponibel inkomst uppdelat efter kön och åldersgrupp. Den största procentuella förändringen sker bland män mellan som får en förändring i disponibelinkomst med . Förslaget bidrar till att minska den ekonomiska skillnaden mellan kvinnor och män. Diagram 6.11 Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst 2015 till följd av förslaget om ändrad uppräkning av den nedre skiktgränsen efter kön och ålder -0,02 -0,04 -0,06 -0,08 -0,10 -0,12 -0,14 -0,16 -0,18 -0,20 Källa: Egna beräkningar. 6.4Avdragsrätten för privat pensionssparande 6.4.1Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen tagits fram (dnr Fi2014/1430). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 5, avsnitt 1. Promemorian har remitterats och innehåller bl.a. förslag om en begränsning av avdragsrätten för privat pensionssparande. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 5, avsnitt 2. En för- teckning över remissinstanserna finns i bilaga 5, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2014/1430). Inom har därefter tagits fram ett förslag om komplettering av förslaget om begränsning av avdragsrätten för privat pensionssparande. Kompletteringsförslaget finns i promemorian Vissa inkomstskatte- och social- avgiftsfrågor inför budgetpropositionen (dnr Fi2014/3347). Förslaget innebär att avdragsrätten begränsas till i stället för till som föreslogs i den tidigare promemorian. Tilläggspromemo- rians lagförslag finns i bilaga 4, avsnitt 2. Även tilläggspromemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2014/3347). I detta avsnitt behandlas de delar av prome- och den kompletterande promemorians förslag som gäller begränsning av avdragsrätten för privat pensionssparande samt det kommande förslaget om slopad avdragsrätt för privat pensionssparande. Regeringen beslutade att in- hämta Lagrådets yttrande över bl.a. de förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen som finns i bilaga 5, avsnitt 4. Lagrådet har lämnat förslaget om begränsning av avdragsrätten för privat pen- sionssparande utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5, avsnitt 5. Förslaget i tilläggspromemorian om att be- gränsa avdragsrätten till är författningstekniskt detsamma som det förslag som granskats av Lagrådet. Även i övrigt är tilläggspromemorians förslag om begränsning av avdragsrätten av sådan beskaffenhet att Lagrå- dets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över tilläggspromemorians förslag om begränsning av avdragsrätten till . Sparande i egna pensionsförsäkringar och på eget pensionssparkonto beskattas enligt princi- pen att och inbetalningar får dras av inom vissa ramar medan utfallande belopp är skattepliktiga. Avdragsrätten för privat pensionssparande be- gränsas genom att pensionsspar- avdraget inte får överstiga ett fast belopp om . För anställda som helt saknar pensionsrätt i anställningen eller för skattskyldiga som har inkomst av aktiv närings- verksamhet är taket för avdrag högre. Dessa personer kan göra avdrag dels med ett fast belopp om , dels med ett tillägg som motsvarar av den avdragsgrun- dande inkomsten, dock högst 10 prisbasbelopp. Pensionssparavdraget får inte överstiga summan av de avdragsgrundande inkomsterna. Med avdragsgrundande inkomst avses inkomst av aktiv näringsverksamhet och inkomst av tjänst. Reglerna om pensionssparavdrag finns i 59 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. 6.4.3Begränsning av avdragsrätten för privat pensionssparande Regeringens förslag: Rätten att göra avdrag för för pensionsförsäkring och inbetal- ningar på pensionssparkonton (pensionsspar- avdrag) begränsas genom att det fasta beloppet sänks . De nya reglerna träder i kraft och tillämpas första gången för försäkrings- som betalas och inbetalningar på pensionssparkonton som görs efter . Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslås att det fasta beloppet sänks till . Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Svensk För- säkring, och (NNR) avstyrker förslaget. Ekonomistyrnings- verket (ESV) är tveksamt till förslaget. Svensk Försäkring anser att förslaget inte är tillräckligt utrett och att det saknas en analys av behovet av ett pensionssparande och av skillnaderna mellan pensionssparande och andra sparandeformer. Även konsekvenserna för efterlevandeskydd och annat riskskydd samt möjligheterna för för- säkringsföretagen att fortsatt erbjuda produkten privat pensionsförsäkring bör enligt Svensk Försäkring analyseras. i (LO) är positiv till att avdragsrätten för privat pensionssparande begränsas eftersom den främst gynnar hög- inkomsttagare i och med att de oftare kan utnyttja hela avdragsutrymmet och deras marginalskatt på pensionen ofta blir lägre. (SRF) framhåller att en låginkomsttagare till och med kan förlora på att skjuta upp beskattningen eftersom deras skatt på arbetsinkomster kan vara lägre än skatten på pensionsinkomster. LO anser att hela avdragsrätten bör slopas av fördelnings- skäl. och delar bedömningen att det finns skäl att ha en mer restriktiv syn på avdragsrätten eftersom avdraget i sin nuvarande konstruktion är mer gynnsamt för vissa grupper än andra. är positivt till att avdragsrätten begränsas eftersom det innebär en förenkling och att skattekrediterna minskar.