prop · H103252 · 2014-09-16 00:00:00 — Jämfört med situationen innan reformen har individer som varit deltidsarbetslösa numera en större sannolikhet att bli avaktualiserade hos Arbetsförmedlingen jämfört med övriga arbetslösa. Det nns dock en viss risk för att sysselsättningseekten överskattas, då vi inte med säkerhet kan uttala oss om att alla som avaktualiseras hos Arbetsförmedlingen, med orsakskodningen tillsvidare anställning och åter till samma arbetsgivare faktiskt arbetar heltid. Dessutom lämnar er deltidsarbetslösa Arbetsförmedlingen av annan känd eller okänd orsak, efter reformen. Bland dem som lämnar av okänd orsak, men även bland dem som lämnar Arbetsförmedlingen och fortsätter hos samma arbetsgivare, fanns det troligtvis ett visst överutnyttjade av arbetslöshetsförsäkringen. visar resultaten att även utödet till arbetslöshet har ökat, jämfört med den förvärvsarbetande befolkningen. Det talar emot den tänkta eekten som fanns vad gäller ökad övergång till heltidssysselsättning. Sammantaget är det därför svårt att säga något om nettoeekten av reformen. Fler deltidsarbetslösa lämnar för arbete som er övergår till arbetslöshet. Då resultaten från löneekvationerna inte visar några signikanta löneökningar bland deltidsarbetslösa efter deltidsförändringen indikerar detta att eekterna på så sätt tar ut varandra. Reformen har haft olika eekt beroende på om den arbetssökande arbetar kort eller lång deltid. Analysen visar att de som arbetar korta deltider tenderar att i lägre utsträckning lämna Arbetsförmedlingen än de som arbetar lång deltid, oavsett om det är till arbete eller av annan känd eller okänd orsak. Detta resultat stöds även av de intervjuer som gjorts med handläggare: de uppger att de med korta deltider fortsätter att vara inskrivna även efter det att de har utförsäkrats. Detta följer av det krav som nns i samband med övergång till försörjningsstöd. För dessa har reformen haft en begränsad eekt i termer av arbete men en stor eekt på möjligheten till försörjning. Vidare menar arbetsförmedlare att överutnyttjanden sannolikt är mindre bland dem som arbetar korta deltider. 4Regeringens styrning och uppföljning Detta kapitel redogör för regeringens styrning av Arbetsförmedlingens uppdrag gällande deltidsarbetslösa samt vilken uppföljning som genomförts av förändringen 2008 i arbetslöshetsförsäkringen för dessa arbetssökande. 4.1Styrningen av Arbetsförmedlingens insatser för deltidsarbetslösa hade Arbetsförmedlingen i uppdrag från regeringen att specikt arbeta med gruppen deltidsarbetslösa. Det fanns exempelvis ett myndighetsövergripande projekt som drevs för att minska deltidsarbetslösheten och som benämndes HelaProjektet där Arbetsförmedlingen (dåvarande AMS) var en av fem myndigheter som ingick i projektet.67 Arbetsförmedlingens uppdrag att arbeta med insatser för deltidsarbetslösa togs bort i regleringsbrevet . Myndigheten har därefter haft ett generellt uppdrag gällande samtliga arbetssökande, vilket även omfattar hade Arbetsförmedlingen ett uppdrag att göra månadsfördelad bedömning av utvecklingen av antalet inskrivna arbetssökande i sökandekategori 21 (deltidsarbetslösa) och sökandekategori 22 (timanställda). Detta uppdrag togs bort . Vid en intervju vid framfördes att uppdraget lämnades till Arbetsförmedlingen eftersom regeringen ansåg att det fanns behov av att kunna följa gruppen särskilt och för att de inte fanns någon annan tillförlitlig statistik som möjliggjorde sådan uppföljning. nns tillgång till annan tillförlitlig statistik hos IAF och i som möjliggör uppföljning avseende denna grupp. Det har därför inte funnits behov av att lämna uppdraget i regleringsbrevet till myndigheten . I intervjuer under granskningen har representanter för Arbetsförmedlingen centralt framfört att myndigheten, successivt efter 2006, har fått minskade möjligheter till insatser för de deltidsarbetslösa. Det beror på att Arbetsförmedlingens uppdrag och insatser allt mer kommit att riktas till arbetssökande som riskerar långtidsarbetslöshet och att deltidsarbetslösa oftast inte bedöms ingå bland dessa sökande. De intervjuade framförde även att 67Övriga myndigheter var , , Rådet för Europeiska socialfonden och JämO. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Arbetsförmedlingen inte har något specikt uppdrag att verka för en jämställd arbetsmarknad. Detta kan också ha bidragit till att myndigheten inte längre genomför riktade insatser för deltidsarbetslösa, då kvinnor är överrepresenterade bland deltidsarbetslösa. Före den aktuella reformen genomförde Arbetsförmedlingen olika riktade insatser för deltidsarbetslösa som syftade till att öka antal heltider, exempelvis genom HelaProjektet och Arena-modellen.68 De insatser som myndigheten gör för deltidsarbetslösa är motsvarande som för övriga arbetslösa. Det innebär ofta coachning och att vara bollplanksstöd i sökprocessen, samt matchning mot lämpliga lediga arbeten. De intervjuade bedömde vidare att deltidsreformen främst har fått konsekvenser för den enskilda, i form av minskade deltidsdagar, medan få incitament riktades till arbetsgivarna i syfte att öka antalet heltidstjänster. Stödet till arbetsgivarna i form av nystartsjobb, som infördes tillfälligt , bedömdes exempelvis ha fått liten eekt. Vid intervjuer på två lokala arbetsförmedlingskontor framfördes likartade synpunkter samt att det exempelvis nns behov av insatser för vissa grupper av deltidsarbetslösa.69 Här nämndes särskilt individer med korta deltider vilka dessutom relativt ofta bedömdes övergå till heltidsarbetslöshet. Som exempel på eektiva insatser för dessa arbetssökande nämndes språkkurser för kvinnor med utländsk bakgrund som arbetar deltid inom sjukvården. Samtliga fyra intervjuade företrädare centralt för arbetsgivare respektive fackföreningar bedömer Arbetsförmedlingens insatser för deltidsarbetslösa som bristfälliga, bland annat eftersom de ges i liten omfattning till dessa arbetssökande. 4.2Regeringens uppföljning av deltidsförändringen Efter att arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa förändrades så har regeringen inte genomfört några utvärderingar av Utvecklingen följs i samband med de prognoser som görs vid inför det årliga budgetarbetet. gjorde en begränsad uppföljning 2011 (se vidare nedan). IAF ck i regleringsbrevet för ett uppdrag att redovisa hur arbetslöshetsersättningen till deltidsarbetslösa har utvecklats efter den reform som genomfördes . Denna uppföljning avsåg främst reformen En arbetslöshetsförsäkring för arbete men även förändringen av arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa som gjordes 2008. 68För närmare beskrivning av Arena-modellen se (2006),Slutredovisning av HelaProjektet. 69AF och AF . för uppföljningen var dock för tidig för att kunna uttala sig om några bestående e ekter, vilket även IAF framförde i sin redovisning. Inte heller IFAU har getts några uppdrag eller genomfört några utvärderingar av förändringen av ersättningen till deltidsarbetslösa. Vid intervjuerna med tjänstemän på arbetsmarknads- och nansdepartementen har bland annat framförts att inga egentliga utvärderingar genomförts av deltidsreformens e ekter. gjorde dock 2011 en uppföljning av reformen som resulterande i att dess påverkan på arbetslösheten och sysselsättningen bedömdes som begränsad. Ingen ekonomisk uppföljning genomfördes dock i samband med detta.70 har emellertid, mot bakgrund av ett tillkännagivande från , erhållit ett tilläggsuppdrag från regeringen gällande arbetslöshetsersättning under tid med deltidsarbete. Kommittén ska bland annat analysera hur nuvarande begränsningsregel påverkar arbetslöshetsperiodens längd och chansen till heltidsarbete för kvinnor och män som är deltidsarbetslösa. beräknas klar i januari 2015.71 72 De beräkningar som gjordes inför reformen av utgiftsminskningarna och sysselsättningse ekterna bedömdes som osäkra, enligt de intervjuade vid . För att uppskatta besparingen har via data inhämtad från IAF beräknat de ekonomiska utgiftsminskningar som uppnåtts i arbetslöshetsförsäkringen genom reformen. IAF visar på att besparingen uppgår till för perioden –2010.73 Detta kan jämföras med regeringens motsvarande beräkning i budgetpropositionen där denna utgiftsminskning angavs till , det vill säga en negativ avvikelse om . 70Ekonomiska avdelningen 2011:1 Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas. 71Riksdagen tillkännagivande rskr.2010/11:279. 72Tilläggsdirektiv till Kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet Dir 2012:90. 73Jämförelse har skett med utbetald deltidsersättning för . Detta för att så lång som möjligt beakta de reformer som infördes i samband med prop. 2006/07:15, som påverkar volymen på deltidsersättningen. Jämförelsen har inte beaktat konjunkturförändringar utan avser faktiska belopp och hänsyn har heller inte tagits till deltidsarbetslösa som övergått till heltidsarbetslöshet. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Regeringen har genomfört en förändrad styrning och prioritering av Arbetsförmedlingens resurser för deltidsarbetslösa. Exempelvis har det inneburit att deltidsarbetslösa inte längre utgör en specik målgrupp och att få insatser ges till dessa arbetssökande, bland annat eftersom de ofta inte bedöms riskera långtidsarbetslöshet. Vid intervjuer med företrädare för Arbetsförmedlingen centralt framfördes att orsaken till detta även kan vara att myndigheten inte längre har något uppdrag att verka för en jämställd arbetsmarknad. Vid intervjuer lokalt med arbetsförmedlare framhölls att det skulle vara e ektivt om myndigheten hade möjlighet att genomföra exempelvis utbildningsinsatser för deltidsarbetslösa med korta deltider. Detta stödjs även av utvärderingen av HelaProjektet. Reformen har inte utvärderats. tillkännagivande resulterade dock i att regeringen gav ett tilläggsdirektiv innebärande att en översyn ska göras av reformen. Denna utredning beräknas klar det vill säga ungefär efter reformens införande. Vid beräkning av ersättning till deltidsarbetslösa kan konstateras att en relativt stor utgiftsminskning om har uppnåtts. Detta innebär dock en negativ avvikelse om för perioden –2010 jämfört med de angivna utgiftsminskningarna i arbetslöshetsförsäkringen som angavs i budget Underlagen för dessa budgetberäkningar var, enligt intervjuer vid Arbetsmarknads- och , osäkra och denna relativt stora avvikelse har inte återrapporterats till . förändrades villkoren i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa74. Förändringen innebar att en deltidsarbetslös numera endast kan erhålla ersättning för en del av till dess att antalet uttagna dagar uppgår till 75. var motsvarande antal dagar 300. Ett syfte med de förändrade reglerna var att regeringen ville öka incitamenten för deltidsarbetslösa att gå över till heltidssysselsättning. Förändringen var även menad att öka incitamenten för arbetsgivarna att erbjuda heltidsarbete i större utsträckning till deltidsanställda. Förändringen beräknades därutöver minska möjligheten till överutnyttjande av arbetslöshetsförsäkringen, samt medföra en minskning av utgifterna i denna om för perioden –2010. har granskat om intentionerna med förändringarna av villkoren för deltidsarbetslösa har infriats. Det vill säga om reformen har lett till en ökad övergång till heltidssysselsättning bland de deltidsarbetslösa och om de förväntade utgiftsminskningarna har uppnåtts. har även granskat regeringens styrning och uppföljning av reformen. revisionsfrågorna har dokumentstudier, intervjuer och omfattande analyser av registerdata genomförts. granskning visar att intentionerna med förändringen av villkoren i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa till viss del har infriats, men att det nns utrymme för förbättringar. Övergång till heltid har ökat bland deltidsarbetslösa och reformen har medfört utgiftsminskningar. visar granskningen att även övergången till heltidsarbetslöshet har ökat bland deltidsarbetslösa samt att den beräknade utgiftsminskningen endast delvis har realiserats. menar därför att det nns utrymme för förbättringar. 74 Förändringen påverkar även timanställda EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Deltidsarbetslösa lämnar Arbetsförmedlingen för heltidsarbete, fortsatt deltidsarbete och arbetslöshet De kvantitativa analyserna visar att en ökning i övergång till heltidsarbete har skett bland de deltidsarbetslösa. har sannolikheten att övergå till heltidsarbetslöshet ökat för denna grupp. Deltidsarbetslösa lämnar dessutom Arbetsförmedlingen av både annan känd och okänd orsak i större utsträckning . Detta, tillsammans med att vi inte observerar någon inkomstutveckling för gruppen som helhet, ger sammantaget inget stöd för någon positiv nettoe ekt på sysselsättningen. Deltidsarbetslösa med korta deltider påverkas negativt Gruppen deltidsarbetslösa är heterogen och granskningen visar att förändringen slår olika inom gruppen. Jämförelser inom gruppen deltidsarbetslösa visar att deltidsarbetslösa med långa deltider lämnar Arbetsförmedlingen i större utsträckning än deltidsarbetslösa med korta deltider. Detta gäller oavsett om det gäller avaktualisering för arbete eller avaktualisering för annan känd eller okänd orsak. Den grupp där förändringen fått tydligast negativa konsekvenser är de deltidsarbetslösa som arbetar (korta deltider). Dels blev omställningstiden för gruppen väsentligt kortare då de de kan få ersättning för uppnås snabbare än för dem som arbetar . Dels visar analysen att de i större utsträckning kvarstår hos Arbetsförmedlingen jämfört med dem som arbetar lång deltid. Det är därför rimligt att anta att överutnyttjandet var ett mindre problem bland dessa jämfört med dem som arbetar lång deltid. Vi nner även stöd för detta från de intervjuer som gjorts med arbetsförmedlare som uppger att dessa deltidsarbetslösa kvarstår hos förmedlingen och fortsätter arbeta korta deltider eller övergår till heltidsarbetslöshet. För att klara försörjningen övergår de i viss utsträckning till försörjningsstöd efter att de blivit utförsäkrade från arbetslöshetsförsäkringen, uppger arbetsförmedlarna. Arbetsförmedlingen bör få uppdrag om insatser riktade till deltidsarbetslösa, främst till dem med korta deltider Deltidsarbetslösa med korta deltider är sysselsatta på arbetsmarknaden, men riskerar vid utförsäkring långtidsarbetslöshet om de inte får insatser. Vi ser i analyserna ovan att övergången från deltids- till heltidsarbetslöshet har ökat efter reformen. satsningar på deltidsarbetslösa visar att det kan röra sig om relativt små insatser som behövs för ett stärka de deltidsarbetslösas humankapital och konkurrenskraft på arbetsmarknaden. HelaProjektet75 visade att kompetensutveckling var en viktig del och i många fall avgörande för den deltidsarbetslösas möjlighet att öka sin arbetstid. Exempelvis visade projektet att relativt korta och relativt billiga insatser såsom körkorts- eller kassautbildning kunde vara skillnaden mellan att få heltid eller inte. Detta bekräftas även från de intervjuer som gjorts med arbetsförmedlare på förmedlingskontor. De uppger att det ofta rör sig om ett behov av utbildningsinsatser för att höja humankapitalet för att öka dessa individers möjlighet till en högre sysselsättningsgrad; exempelvis nämns att språkkunskaperna behöver förbättras bland deltidsarbetslösa inom vården. Detta ligger även i linje med de uttalanden som görs i budgeten för 2013.76 Där bedömer regeringen att er åtgärder bör vidtas tidigt i arbetslösheten för att motverka att er blir långtidsarbetslösa. Vi har även i granskningen i samband med intervjuerna noterat att de närmast berörda aktörerna, exempelvis företrädare centralt för arbetsgivareorganisationer och fackföreningar, är kritiska till Arbetsförmedlingens insatser för deltidsarbetslösa. Insatserna bedöms dels som alltför få, dels som inte anpassade för denna grupp. ser en potentiell eektivitetsvinst i att rikta insatser mot deltidsarbetslösa, istället för att låta dessa övergå till långtidsarbetslöshet och ökade kostnader för individen och samhället. Anpassade insatser för deltidsarbetslösa i syfte att öka deras konkurrenskraft på arbetsmarknaden ger större möjlighet till egen försörjning och ökad sysselsättningsgrad utan omvägen via långtidsarbetslöshet. Mot denna bakgrund bör regeringen ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att ge riktade insatser för deltidsarbetslösa, och då särskilt för dem som har korta deltider för att öka eektiviteten på arbetsmarknaden. Regeringens underlag var begränsat Underlaget som regeringen hade inför förändringen baserades främst på tidigare forskning. Som genomgång av denna forskning visar, är resultaten från forskningen på området inte är entydig. ansåg också att beräkningarna av reformens eekter var osäkra och uppföljning av reformen har främst skett internt inom . Varför det maximala antalet deltidsdagar blev 75 har inte kunnat lämna närmare information om. Det nns dock inget stöd i forskning eller annan erfarenhet om ett optimalt antal deltidsdagar. 75För en mer detaljerad beskrivning av HelaProjektet se exempelvis Slutredovisning av HelaProjektet, (2006). 2012/13:1 utgiftsområde 14. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Regeringen kan förbättra rapporteringen av resultaten om de förändrade deltidsreglerna Den i budgetpropositionen 2008 angivna ekonomiska besparingen om för perioden –2010 har uppgått till sex miljarder, enligt de beräkningar Rikservisonen har gjort utifrån underlag från IAF. Denna relativt stora avvikelse på två miljarder, borde fortlöpande ha återrapporteras till . Detta särskilt mot bakgrund av att underlaget till beräkningarna inför förändringen, enligt intervjuer vid , var osäkra. Det är först efter ett tillkännagivande från som regeringen vidtagit åtgärder syftande till översyn av deltidsförändringen som genomfördes . Översynen planeras bli klar , det vill säga närmare efter förändringens införande. bedömer att denna hantering inte är tillräckligt snabb, inte minst mot bakgrund av att eƒekterna inför reformen bedömdes som osäkra. rekommenderar regeringen att: –utvärdera eƒekter av beslutade arbetsmarknadsreformer både gällande sysselsättningseƒekter och utgiftsminskningar, särskilt när beräkningsunderlagen är osäkra –fortlöpande informera om avvikelser från tidigare beräkningar i statsbudgeten –ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att rikta insatser mot deltidsarbetslösa, särskilt för arbetssökande med korta deltider. , (2006). (2006). Deltidsarbetslöshet i stadsdelen . HelaProjektet, 2006:10, . Betänkande 2007/08: AU1. Betänkande 2007/08: FiU1. Budgetlag (2011:203). (1972). Regression Models and Life-Tables, Series B (Methodological), Vol. 34, No. (1972), pp.187–220. Cockx B., Goebel, C. & , S. (2013). Can income support for part-time workers serve as a stepping-stone to regular jobs? An application to young long- term unemployed women. Empirical Economics, 44: 189–229. Ekonomiska avdelningen 2011:1 Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas?. Farber H.S. (1999). Alternative and part-time employment arrangements as a response to job loss. , 17(4): 142–169. (2005). Deltidsarbetslöshet och deltidsarbete i . Förklaringsmodeller och statistik Working paper / HelaProjektet, 2005:6, (1997). The dynamic demand for part-time and full-time labour. Economica, 64 (): 495–507. (1998). , Consumption Smoothing, and : Evidence from the PSID and CEX. (eds.) Research in Employment Policy, vol. 1, Stamford, CT: JAI. (red.) (2008) Välfärd på deltid, : SNS. Joshi H., Macran S., & Dex S. (1996). Employment after childbearing and womens subsequent labour force participation: Evidence from the British 1958 birth cohort. , 9(3): 325–348. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA (2008). Part-time work and involuntary part-time work in the private service sector in . Economic and Industrial Democracy, 29(2): 217–248. (2002). Labor Supply Eˆects of . I Auerbach, A. & Feldstein, M. (red.) Handbook of Public Economics, vol. Kyyrä T., Parrotta P. & Rosholm M. (2009). The e ects of receiving supplementary UI benets on unemployment duration. discussion papers, No. (2010). Partial unemployment insurance benets and the transition rate to regular work. , 54: 911–930. Lag (1996:1059) om statsbudgeten. LO (2011). En arbetslöshetsförsäkring värd namnet. Maddala G.S. (1983). Limited-Dependent and Qualitative Variables in Economics, : , pp. 257–91. ., Iacus S., King G. (2010). Exact Matching in Stata, , 9(4): 524– 546. (1996). Unemployment insurance rules, joblessness, and part-time work. Econometrica, 64(3): 647–682 (1990). Unemployment insurance and unemployment spells. 58(): 757–782. (1974). Schooling, Experience and Earnings. (1985). and the Distribution of 28 (April): 85–101. & , J. (2011). Transition from part–time unemployment: Is part–time work a dead end or a stepping stone to the labour market?. Economic and Industrial Democracy, 32:569–589. (2003). Deltidsarbete of deltidsarbetslöshet. Working paper 2003:1. (2005). A-kassa på deltid. Ett ständigt problem inom arbetslöshetsförsäkringen. : , Working Paper från HelaProjektet 3, Arbetslivsrapport 19, 2005 2006/07:15 En arbetslöshetsförsäkring för arbete. 2007/08:1, utgiftsområde 13, Budgetpropositionen . (1983). Youth permanent part-time employment as a labour market alternative to full-time work: A longitudinal analysis. , 4(3): 179–191. (2006) insatser för att minska deltidsarbetslösheten. , RiR, 2006:1, . (1996) Are involuntary part-time workers indeed involuntary? Industrial and , 49(3): 522–536. SOU 1999:27 DELTA – Utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättningen. (1997) Part-Time Employment: A or a ? Aldershot: Avebury. (1996) Half a : Bad and Good Part-Time in a Changing Labor , PA: . EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Tabell 1 A Resultat multinomial regressionsanalys, log oddskvoter samt oddskvoter för deltidsarbetslösa att lämna Arbetsförmedlingen jämfört med helt arbetslösa. Standardfel inom parantes. Byter nuvarande status hos Koe cient ekoe cient = odds kvot 0,246*** (0,005) –0,186*** (0,002) 0,068*** (0,001) –0,001*** (0,000) –0,068*** (0,002) –0,401*** (0,002) –0,056*** (0,006) Gymnasial utbildning, högst 2-årig 0,035*** (0,005) 0,042*** (0,005) Eftergymnasial utbildning kortare än 3 år 0,313*** (0,005) Eftergymnasial utbildningm, eller läxangre 0,335*** (0,005) 0,431*** (0,012) av annan känd eller okänd orsak 0,428*** (0,008) 0,080*** (0,003) –0,157*** (0,001) EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Koe cient ekoe cient = odds kvot av annan känd eller okänd orsak: 0,002*** (0,001) 0,595*** (0,003) 0,079*** (0,003) –0,019** (0,007) Gymnasial utbildning, högst 2-årig –0,257*** (0,006) –0,421*** (0,006) Eftergymnasial utbildning kortare än 3 år –0,298*** (0,007) Eftergymnasial utbildning, eller längre –0,302*** (0,007) –0,168*** (0,022) Notera: Jämförelsekategorin vad gäller utfall är att kvarstå hos Arbetsförmedlingen. Jämförelsegruppen är helt arbetslösa med ersättning som inte har tagit ut deltidsersättning. Högsta utbildningsnivå förgymnasial utbildning är referenskategorin. En individ kan förekomma era gånger. ***Signikant på 1-procentsnivån. **Signikant på 5-procentsnivån. Tabell 2 A Resultat multinomial regressionsanalys, oddskvoter för de deltidsarbetslösa med lång deltid att lämna inskrivning hos Arbetsförmedlingen jämfört med de deltidsarbetslösa med kort deltid. Byter nuvarande status hos Koe cient ekoe cient = odds kvot 0,147*** (0,010) –0,147*** (0,005) 0,056*** (0,001) –0,001*** (0,000) –0,131*** (0,006) –0,277*** (0,006) 0,035** (0,017) Gymnasial utbildning, högst 2-årig 0,078*** (0,015) 0,100*** (0,015) Eftergymnasial utbildning kortare än 3 år 0,349*** (0,016) Eftergymnasial utbildning, eller längre 0,385*** (0,016) 0,571*** (0,036) Koe cient ekoe cient = odds kvot av annan känd eller okänd orsak 0,149*** (0,015) –0,037*** (0,008) –0,104*** (0,002) 0,001*** (0,000) 0,561*** (0,008) –0,043*** (0,009) –0,003 (0,019) Gymnasial utbildning, högst 2-årig –0,154*** (0,017) –0,201*** (0,017)