prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — Av de sökande från är kvinnor (motsvarande siffra för kvinnor i hela EU är ), medan av dem från som har beviljats bidrag är kvinnor (motsvarande siffra för kvinnor i hela EU är ). Universitet och högskolor har tilldelats av de medel som har fått. har beviljats och är därmed den största svenska deltagaren i FP7. Därefter följer (), Kungl. Tekniska högskolan (), gått till små och medelstora företag. Forskningsinstitutens deltagande har omfattat av medlen, varav RISE- instituten har stått för mer än hälften. (), () samt () är de svenska företag som har fått mest medel från FP7. En tydlig utveckling inom det europeiska forskningssamarbetet är framväxten av s.k. partnerskapsprogram där EU, medlemsstaterna och näringslivet bidrar till finansieringen. Det finns ett antal olika typer av partnerskaps- program som på olika sätt försöker minska fragmenteringen av forskningen i och bidra till kritisk massa. deltar de svenska forskningsfinansierande myndigheterna i 52 olika program och bidrar med totalt till svenska forskare. Ett antal partnerskapsprogram baserade på artikel 185 och artikel 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget) drivs inom Horisont 2020. För att underlätta prioriteringen av det svenska deltagandet har en EU-samordningsfunktion inrättats med ett sekretariat på . EU- samordningsfunktionens arbete initierades och har resulterat i ett antal bedömningar om svenskt deltagande och dess finansiering. har informerats om i vilka program som de svenska finansiärerna avser att delta i. Horisont 2020 kommer att implementeras genom tvååriga arbetsprogram som behandlas i kommittéer där medlemsstaterna finns represen- terade. fattade regeringen ett beslut om en ny organisation för det svenska kommittéarbetet. Beslutet baserades bl.a. på den utvärdering som genomfördes för att granska den organisation som varit verksam under FP7. överlämnar EU:s medlemsstater nationella reformprogram till EU-kommissio- nen. Programmen redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. På forskningsområdet har EU målsättningen att medlemsstaternas samlade utgifter för forskning och utveckling (FoU) ska uppgå till av BNP . Det svenska målet är att de 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling ska uppgå till av BNP. Den senaste statistiken från SCB avser 2013 och visar att de totala utgifterna för FoU uppgick till , vilket är en ökning från 2011. Relaterat till BNP motsvarar FoU-utgifterna , vilket är samma nivå som 2011. Nivån på är hög i internationell jämförelse och placerar på fjärde plats bland OECD- länderna efter , och . Internationellt samarbete är en viktig kompo- nent för att främja och stimulera forskning och innovation. I första hand sker sådant samarbete direkt mellan forskare i och forskare i andra länder. Finansieringen sker inom ramen för universitetens och högskolornas egna insatser eller med hjälp av bidrag från och andra forsknings- och innovationsfinansierande myndigheter. I några fall har det bedömts att det finns särskilda omständigheter som talar för att specifika åtgärder har varit lämpliga. Exempel på detta är det uppdrag som gavs till sex forsknings- finansierande myndigheter att stärka det svensk- kinesiska forsknings- och innovationssamarbetet (U2012/907/F). har deras insatser inom uppdragets ram lett till både ensidiga och gemensamma utlysningar som har resulterat i att totalt kommer att fördelas . I de årliga uppföljningarna av uppdraget rapporterar de involverade myndigheterna att samarbetet har bidragit till ökad erfarenhet, både när det gäller samarbete med tredje land och samarbetet mellan de svenska myndigheterna, som gör dem bättre rustade för liknande samarbeten . Vidare gav regeringen de forsknings- finansierande myndigheterna i uppdrag att föreslå områden för förstärkt forsknings-, innovations- och utbildningssamarbete med (U2013/5753/F). Uppdraget redovisades och omfattar bl.a. förslag på en särskild samordningsgrupp kallad () som syftar till att underlätta kontakterna mellan och på detta område. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 uppdraget avseende och uppdraget av- seende har utgjort s.k. understrategier till den förra regeringens strategi för internationellt samarbete inom forskning- och forsknings- baserad innovation (U2012/4853/F). Som ett led i implementeringen av strategin har det i regleringsbreven för de forsknings- finansierande myndigheterna lagts till ett rapporteringskrav avseende de internationella aktiviteter och samarbeten som har initierats och bedrivits. Dessutom har Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser fått i uppdrag (U2013/7820/F) att kartlägga indika- torer för internationellt samarbete på det forsknings- och innovationspolitiska området. har flera bilaterala avtal om samverkan inom forskning, utveckling och innovation. För de befintliga avtalen har samverkans- aktiviteter genomförts med och . Ytterligare en samverkansaktivitet har genom- förts med . har dessutom förnyat sitt avtal med . Det förnyade avtalet omfattar för- utom forsknings- och teknologiområdet även innovationsområdet. Det möjliggör vidare för samverkansaktiviteter. Genom ett ökat engagemang, bl.a. genom nomineringen av en svensk ordförande, i for International S&T Co- operation (SFIC), som är ett rådgivande forum till rådet, kommissionen och EU:s medlems- stater, har insatser gjorts för att öka kunskapen om både EU:s och andra medlemsstaters samarbeten med tredje land. därmed verka för den fria grundforskningen och den forskarinitierade förnyelsen av forskningen. Myndigheten har många nya uppdrag med ursprung i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). Myndigheten har trots att uppdragen varit omfattande genomfört dessa väl. En analys av hur nationell forskningsinfra- struktur ska organiseras har tidigare saknats. har utrett frågan och ska utarbeta en organisationsmodell. Inom EU ökar både den forskarinitierade och den mer behovsstyrda forskningsfinansieringen i snabb takt och nya former av utlysningar, samarbeten och program introduceras, t.ex. gemensamma program om forskning. Det är viktigt att har en beredskap att utveckla samarbetsprocesser för att underlätta svenskt deltagande i sådana satsningar. gör många utvärderingar och analyser av hög kvalitet som är av stor vikt som underlag för bedömning av forskningspolitiska insatser. bör kunna prioritera, agera strategiskt och initiera kraftsamling inom forsk- ningsområden som bedöms som strategiskt viktiga och att utvärdera effekterna av riktade satsningar inom speciella forskningsområden. Det är tillfredsställande att jämställdheten mellan kvinnor och män när det gäller be- viljandegrad i utlysningar successivt har för- bättrats och är acceptabel. Det är troligt att myndighetens insatser för jämställdhet har gett resultat. Svensk forskning i internationell jämförelse I takt med den ökade finansieringen har antalet publicerade artiklar från ökat, men ökningen per capita har varit större i flera andra länder. Relativt de offentliga avsättningarna är antalet artiklar ändå högt i och högre än från exempelvis och . huvuduppgift är att ge stöd för grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden och Rymdverksamhet har, och får en allt större, betydelse i och globalt för utveckling av tjänster, bl.a. inom jordobservation, navigation och telekommunikation samt som källa för utveckling av teknik med ett bredare använd- ningsområde. Svensk rymdforskning och rymdindustri håller hög internationell klass. En positiv utveckling är att flera mindre företag med inriktning mot rymdverksamhet som visar tillväxt har startats i . Svensk rymd- verksamhet innehåller en hög grad av innovation och förnyelse och rymdverksamhetens betydelse för miljö- och klimatforskningen är fortsatt stor och växande. deltagande i det obligatoriska vetenskapsprogrammet inom möjliggör för svenska forskare att i samarbete med europeiska kollegor studera yttre rymden i projekt som är för kostsamma att genomföra med enbart nationell finansiering. Det är av stort värde för mindre länder att delta i ESA:s arbete, eftersom det ger möjlighet att delta i riktigt stora projekt. publicering av resultat i internationellt välrenommerade tidskrifter sker kontinuerligt likväl som handledning av dokto- , vilket kvalitetssäkrar forskningen och ut- bildningen vid myndigheten. Framtagandet av olika forskningsinstrument till en rad olika internationella rymdprojekt, inte minst de två instrumenten till ESA:s stora rymd- forskningsprojekt (JUICE) visar prov på institutets och svensk rymdforsknings höga standard. Den europeiska spallationskällan (ESS) och kommer ge en stor internationell synlighet I planeras, respektive byggs, två forsk- ningsanläggningar av världsklass, neutronkällan European Spallation Source (ESS) och röntgen- ljuskällan . Dessa anläggningar för- väntas ge stor och långsiktig betydelse för svensk forsknings och näringslivs konkurrenskraft genom att attrahera såväl enskilda forskare som högteknologiska företag i och från andra länder. beviljat driftsbidrag för pekar på den vikt anlägg- ningen förväntas ha nationellt och inter- nationellt. Anläggningens förmåga att även attrahera finansiering från andra källor bekräftar det behov den väntas uppfylla och att genom- förandet inger förtroende bland skilda finansiärer. Det är viktigt att drar nytta av de möjligheter som ges av att ESS kommer att etableras i . har därför fått i uppdrag (U2014/3980/F) att stimulera det svenska deltagandet kring uppbyggnaden och driften av ESS och att få nya användargrupper att utnyttja anläggningen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Science for Life Laboratory Science for Life Laboratory (SciLifeLab) har mycket framgångsrikt byggts upp av Kungl. Tekniska högskolan, , och till ett kraftfullt forskningscentrum. Övergången till att vara en nationell resurs har genomförts väl. De tekniker som finns represen- terade och som utvecklas av forskarna ligger i forskningens framkant och förutom akademiska forskare används SciLifeLab för samarbeten med hälso- och sjukvården och näringslivet. Det europeiska strategiforumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) Det är svårt att balansera nationella behov när Europeiska prioriteringar av infrastruktur för forskning ska utarbetas. Det europeiska strategi- forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) har använt en tvåstegsmodell, först en veten- skaplig bedömning följt av en bedömning av projektens mognad och relevans för . Arbetet med att ta fram en ny vägkarta för till 2016 kommer att kräva mycket noggranna bedömningar för att få acceptans i hela unionen, eftersom den nu även ska innehålla en prioritering av de föreslagna satsningarna. vidareutveckling av naturvetenskapliga station har lett till att stationen kvalitetsgodkänts och skapar på så sätt ett allt större intresse i forskarsamhället, både nationellt och internationellt. Tillgången på som plattform för forsk- ning bidrar till att göra till en intressant samarbetspartner. När andra länder deltar i svenska expeditioner delas kostnaderna för transport till och från det . Därmed kan expeditionerna utsträckas och täcka större områden. Svenska forskare får möjlighet att till samma eller lägre kostnad utföra mera forskning. Beslutet av att bilda en Scientific Cooperation Task Force (SCTF) kan leda till att de internationella samarbetena inom forskning i och om underlättas. utför sitt uppdrag som forsk- ningsbibliotek väl, inom givna ramar och med omsorg om alla de delar som ingår i myndig- hetens uppdrag, t.ex. att främja samverkan inom hela det allmänna biblioteksväsendet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Arbetet med genomförandet av den nya lagen (2012:492) om pliktleveranser av elektroniskt material fungerar väl inom Kungl. Informationsförsörjning till forskning och högre utbildning i form av kvalitetssäkrad forsknings- information och olika informationssystem och därtill kopplade tjänster utgör tillsammans grundläggande förutsättningar för att ska kunna bibehålla och ytterligare stärka en hög ambitionsnivå och konkurrera globalt som kunskaps- och forskningsnation. Universitet och högskolor har på ett tydligare sätt integrerat nyttiggörande i sin ordinarie verk- samhet. På många universitet är innovations- kontoret och dess verksamhet väl sammanlänkat med lärosätets övriga strategier och visioner. Innovationskontoren fortsätter att rapportera in flödestal och en fortsatt uppföljning är viktig. En modell för fördelning av medel till innovationskontor bereds inom . Det har dock framkommit i återrapporteringen att vissa flödestal kan behöva tydliggöras eller ändras. Ett exempel är rapporteringen av antalet idéer där definitionen av en idé skiljer sig mellan olika innovations- kontor. Det innebär att antalet idéer inte kan jämföras mellan lärosäten. Andra flödestal anses inte spegla den verksamhet som innovations- kontoren bedriver och kan av den anledningen behöva ses över. Regeringen avser att åter- komma i frågan. Återrapporteringen från holdingbolagen har varierat och en mer konsekvent återrapportering från holdingbolagen krävs för att kunna dra långtgående slutsatser från verksamheten. Idébankerna vid holdingbolagen har stimulerat forskare som inte förut har varit i kontakt med innovationsstödssystemet att ta kontakt med detta, vilket är positivt och det har även uppmuntrat små och medelstora företag (SMF) att samverka mer med universitetens holdingbolag. Idébankerna anses därför både stimulera nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och ökad samverkan mellan universiteten och SMF. Den modell som utvecklar för att bedöma kvalitet och prestation i lärosätenas samverkan med det omgivande samhället, samt de medel som kommer att fördelas enligt denna modell bedöms kunna resultera i ökad samverkan med det omgivande samhället, som i sin tur kan leda till ett ökat nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Enligt Europeiska kommissionens utvärdering Innovation Union Scoreboard, ligger i topp inom EU, men efter , och . Ledningen för beror enligt analysen främst på att där finns ett öppet, framstående och attraktivt forskningssystem, andelen anställda i kunskapsintensiva verksam- heter är hög samt att intäkter från utländska licenser och patent är hög. försprång jämfört med övriga EU-länder har också minskat , vilket innebär att satsningar inom området nyttiggörande alltjämt behövs. Svenska aktörer deltar fortfarande framgångsrikt i EU:s ramprogram. Betydande resurser tillförs därmed svensk forskning som svenska aktörer skapar nya nätverk och samarbeten. Under flera ramprogram har haft ett deltagande på av de beviljade medlen. I sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (FP7) låg nivån på av medlen. Historiska jämförelser av deltagandet i ramprogrammet bör dock göras med försiktighet, eftersom ramprogrammen har varit utformade på olika sätt. har konkurrensen om medlen hårdnat genom att fler länder kan söka till programmet. Den ökade konkurrensen innebär att svenska intressenter måste öka sina ansträngningar för att erhålla finansiering. Även det faktum att Horisont 2020 kommer att fokusera på samhällsutmaningar och inkludera innovation innebär att svenska aktörer behöver se över sina strategier för deltagande. Liksom under det tidigare ramprogrammet FP7 kommer det proaktiva arbetet med att påverka ramprogram- mets utlysningar vara viktig, liksom den in- formations- och rådgivningsverkssamhet som bedrivs till stöd för svenska aktörer. Eftersom innehållet i Horisont skiljer sig betydligt från FP7 kommer uppföljningen av det svenska deltagandet vara viktig för att tidigt upptäcka och förklara nivåer av deltagande i programmets olika delar. Nivån på de medel som satsas nationellt har visat sig vara en viktig förklaring till varför vissa länder lyckas bättre än andra inom ramprogram- met. Då tillhör ett av de länder i världen som satsar mest på forskning och utveckling har svenska aktörer bra grundförutsättningar. Även de satsningar på strategiska forskningsområden och strategiska innovationsområden som har presenterats i de senaste två forsknings- och innovationspropositionerna skapar goda möjlig- heter för deltagande. Satsningarna påminner mycket om den strategiska inriktning som finns inom den del av Horisont 2020 som kallas Samhällsutmaningar. Även andra insatser som görs, t.ex. den nya EU-samordningsfunktionen, förväntas kunna stärka möjligheter. Det bör noteras att det svenska deltagandet i FP7 har varit koncentrerat till ett fåtal lärosäten och ett fåtal stora företag. Det finns därför en outnyttjad potential för svenskt deltagande. Fler lärosäten och företag bör kunna delta fram- gångsrikt i Horisont . Även statliga myndigheter, forskningsinstitut, regioner, kom- muner och landsting samt civilsamhälle bör kunna öka sitt deltagande inom ramen för be- fintliga resurser. Utvecklingen av det Europeiska forsknings- området (ERA) är central för EU:s forsknings- politik och är en särskild målsättning i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget). Den förra regeringen rapporterade om de svenska insatserna för ERA:s för- verkligande i det nationella reformprogram som överlämnades till (SB2014/2004/EU-kansliet). Som framgår av reformprogrammet vidtas åtgärder inom alla de prioriterade områden som Konkurrenskrafts- rådet har beslutat om. Insatserna gäller bl.a. forskningens kvalitet, forskningens infrastruk- tur, deltagande i partnerskapsprogram, nyttig- görande av forskningsresultat och internationellt samarbete. Politisk och ekonomisk långsiktighet, öppenhet och autonomi har varit viktiga beståndsdelar för framgång på forsknings- och inno- vationsområdet. Även samarbete över nations- gränserna anses vara en nyckelkomponent för ett gott forsknings- och innovationsklimat. ligger fortfarande väl till i jämförelse med andra 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 länder när det gäller sin ställning på området, men det bör också noteras att flera andra länder har blivit allt starkare konkurrenter. Det är därför viktigt att fortsatt utveckla de satsningar som har gjorts på området för att de ska bli mer effektiva, som möjliga synergieffekter med aktiviteter på EU- och internationell nivå bör eftersträvas där så är lämpligt. Svenska myndigheter och forskningsutförare har genomfört flera insatser för att stärka det internationella samarbetet och bör även fortsätt- ningsvis sträva efter goda relationer med de bästa forskningsaktörerna i världen, berörda myndig- heter och internationella organisationer. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Vår ställning som kunskapsnation bygger på en välutbildad befolkning och på forskning av hög kvalitet. Utbildningspolitiken är grunden även för en framgångsrik jobbpolitik. Grundläggande utgångspunkter ska vara höga skolresultat, en jämlik skola och investeringar i lärarna. Alla ska vara trygga i den svenska skolan och elever, lärare och annan personal ska trivas med sitt arbete. ska vara ett land där alla har möjlighet till ett livslångt lärande från förskolan till yrkeslivet. Förskolan och annan pedagogisk verksamhet för barn före ska hålla hög kvalitet och förskolans pedagogik ska vara tillgänglig för alla barn. Fritidshemmet är en viktig del av många yngre elevers skoldag och fritidspedagogiken ska stärkas. Kunskapsnivån i svensk skola ska höjas och kvaliteten i undervisningssituationen ska stärkas. Alla har rätt att lyckas och utvecklas i skolan och jämlikheten ska öka. Lärarna är den viktigaste faktorn för elevens kunskapsresa och ska kunna ge eleverna det stöd de behöver för att kunna utvecklas utifrån sina förutsättningar. Lärarna ska få vara lärare och deras administrativa uppgifter ska minska så att de kan ägna mer tid åt eleverna och åt för- och efterarbete. Regeringens prioritering är en bra förskola och skola för alla barn och elever vilket får avtryck i denna budget på följande sätt. –Tidiga insatser. Alla barn och elever ska få det stöd de behöver för att nå kunskapskraven. Att varje barn och elev får möjlighet att utvecklas och utmanas genom årskurserna är en förutsättning för att lusten för lärande ska växa genom tonåren och in i vuxenlivet. Regeringen investerar därför särskilt i förskolan, lågstadiet, special- och fritidspedagogiken, hjälp med läxor och annat skolarbete och lovskola. Fler ska anställas i skolan så att lärare får mer tid för sitt arbete och klasserna kan bli mindre i lågstadiet. –Lärarrekrytering och ökad attraktivitet för läraryrket. Alla elever ska få möta kunniga och engagerade lärare som känner sig högt värderade i sitt yrke. Därför investerar regeringen i lärarnas löner och kompetens- utveckling och ökar, genom personal- förstärkningar och minskad administrativ börda, lärarnas tid för eleverna. –Jämlika förutsättningar. Alla elever ska få det stöd som behövs för att kunna utvecklas efter sina förutsättningar i skolan. Regeringen investerar särskilt i skolor med tuffa förutsättningar och låga studieresultat och i utbildningen för nyanlända elever. är en konkurrensutsatt ekonomi där individernas anställningsbarhet och omställningsförmåga avgörs av deras utbildning och kompetens. Gymnasieskolan står för en viktig del av den nationella kompetens- försörjningen. Personer utan gymnasial utbildning möter stora svårigheter vad gäller etablering på arbetsmarknaden. En gymnasie- skola för alla måste ge alla elever en bred gemensam kunskapsbas som är nödvändig såväl i arbetslivet som för vidare studier. Utbildnings- och kunskapslyftsfrågorna är avgörande för enskilda individers ställning på arbetsmarknaden och för samhällets välstånd. För att ett livslångt lärande ska vara en realitet krävs satsningar inom vuxenutbildningen. Därför ökar nu regeringen ambitionerna i utbildningspolitiken och föreslår ett nytt kunskapslyft i syfte att ge vuxna 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ytterligare möjligheter till utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå. Genom dessa kraftfulla satsningar skapas förutsättningar att pressa tillbaka ungdoms- arbetslösheten och den långtidsarbetslöshet som drabbat många människor. Ett kunskapslyft som tar sikte på att ge personer utbildning som svarar mot arbetsmarknadens behov är därför av avgörande betydelse för att fler ska ges möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. Universitet och högskolor i hela landet ska ha goda möjligheter att bedriva forskning och erbjuda utbildning av hög kvalitet. Alla ska ges lika möjligheter att gå vidare till högskole- utbildning oavsett bakgrund. ska vara en ledande forskningsnation. Forskning ska respekteras som den långsiktiga verksamhet det är och unga forskares villkor bör förbättras. Regeringen föreslår i denna proposition åtgärder för att förbättra utbildningsväsendet, stärka möjligheter att konkurrera med kunskap och stärka individernas livs- förutsättningar. Bland annat följande reformer föreslås och aviseras i denna proposition: –mer personal i förskolan för att öka kvaliteten och minska barngruppernas storlek, –fler anställda i skolan så att lärarna får mer tid för sitt arbete och klasserna kan bli mindre i lågstadiet, –fler speciallärare och specialpedagoger, –en läsa-skriva-räkna-garanti ska utredas, –en nationell samling för läraryrket, –särskilda insatser ska riktas till skolorna med lägst studieresultat, –en utredning tillsätts med uppdraget att utforma åtgärder för att alla ungdomar ska gå en gymnasieutbildning, –ett nytt kunskapslyft för vuxna, och –fler ska ges möjlighet att studera på hög- skolan. Detta är några exempel på regeringens förslag på investeringar i utbildning och forskning, investeringar som stärker både som nation och den enskilda människan. 9.1Nationell samling för läraryrket Regeringen vill bidra till en positiv utveckling av läraryrkets status och attraktivitet så att lärarförsörjningen kan tryggas och så att alla elever får sin undervisning av behöriga lärare. har ett uppdrag att bedriva en informationskampanj om lärar- och förskolläraryrkena och de nya lärar- och förskollärarutbildningarna (U2010/7661/S).