prop · H103145 · 2014-03-25 00:00:00 — I den senaste redovisningen , Miljöledning i staten 2012 (rapport 6565), konstaterade att kvaliteten i myndigheternas redovisning ökar men att variationerna är stora beroende på myndigheternas uppdrag och kunskap om miljöledningsarbete. har haft i uppdrag att utvärdera förordningen om miljöledning i statliga myndigheter och har redovisat detta i rapporten miljöledningsarbetet i statliga myndigheter (rapport 6515) samt i skrivelsen Utvärdering av miljöledningsarbetet i statliga myndigheter (dnr M2012/2447/Mm). Regeringen kommer att se över förordningen och bl.a. överväga en tydligare koppling till miljömålssystemet. Myndigheter med ansvar för tillsyn enligt Enligt innebär tillsyn både att kontrollera att lagen följs och att genom rådgivning, information och liknande skapa förutsättningar för att ändamål ska kunna tillgodoses. är ansvaret för tillsynsvägledning och operativ tillsyn fördelad på flera myndigheter. Femton myndigheter har ansvar för tillsynsvägledning enligt och tio av dem har också ett operativt tillsynsansvar. I övrigt är den operativa tillsynen till stor del decentraliserad till länsstyrelserna och kommunerna. En fungerande tillsynsvägledning på nationell och regional nivå samt en effektiv och likvärdig operativ tillsyn från tillsynsmyndigheterna är viktiga verktyg för att säkerställa att syftet med uppfylls och att miljökvalitetsmålen nås. I den fördjupade utvärderingen uppmärksammade vikten av att säkerställa att redan fattade beslut genomförs, när det gäller såväl den operativa tillsynen som tillsynsvägledningen (6500). För att stärka samverkan mellan de ansvariga myndigheterna finns det ett rådgivande organ, Tillsyns- och föreskriftsrådet. Rådets uppdrag och sammansättning framgår förordningen (2012:989) med instruktion för . Regeringen har också gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera den statliga tillsynsvägledningen på miljöområdet. Uppdraget ska redovisas (dnr M2013/3070/Me). I uppdraget till Statskontoret har regeringen fokuserat på de problem som uppmärksammats i fråga om rollfördelningen och samverkan mellan de tillsynsvägledande myndigheterna. Översyn av myndigheter under Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska göra en översyn av de myndigheter som hör till . Utredaren ska pröva förutsättningarna för en tydligare, effektivare och mer ändamålsenlig myndighetsstruktur och ett bättre resursutnyttjande för myndigheterna och stiftelserna under . Utredaren ska i ett första skede kartlägga myndighets- och verksamhetsstruktur, beskriva de förändringar som har skett och kartlägga myndigheternas effektivitet. Dessa uppgifter ska redovisas i ett delbetänkande . I slutredovisningen ska utredaren ge förslag på hur myndighets- och verksamhetsstrukturen kan utvecklas samt hur en sådan struktur kan tydliggöra hur insatserna kan förstärkas för prövning, tillsyn, tillsynsvägledning, uppföljning och utvärdering. Dessutom ska gränssnittet mellan Miljödeparte- mentets myndigheter och andra myndigheter inom miljömålssystemet Skr. 2013/14:145 identifieras. Förslag ska även ges på hur regeringens styrning av berörda myndigheter och verksamheter kan utvecklas. Uppdraget ska slutredovisas senast (dir. 2013:101). 4.2Uppföljning som grund för genomförandet Miljömålssystemet omfattar, förutom målstrukturen för miljöarbetet, en regelbunden uppföljning av miljökvalitetsmålen som görs i bred samverkan. Den regelbundna uppföljningen och utvärderingen av miljökvalitetsmålen ger grunden för ett strategiskt åtgärdsarbete. Miljöproblemen är komplexa bl.a. på grund av komplicerade samband i ekosystemen och att det ofta tar innan vidtagna åtgärder visar på resultat i miljön. Ett verkningsfullt genomförande förutsätter kunskaper om vilka åtgärder som bidrar till att målen nås på ett effektivt sätt. Här har myndigheterna en viktig uppgift i uppföljningen av miljökvalitetsmålen, men även forskning spelar en viktig roll för ökad kunskap. Miljömålsuppföljning i bred samverkan har i uppgift att samordna uppföljningen av miljökvalitetsmålen i samverkan med andra berörda myndigheter samt länsstyrelserna. De myndigheter som är berörda är främst de som har ett ansvar i miljömålssystemet, men även myndigheter som har ansvar för officiell statistik inom miljöområdet, som t.ex. För varje miljökvalitetsmål finns det en myndighet som har ett särskilt ansvar för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Sammanlagt åtta av de tjugofem myndigheterna med ansvar i miljömålssystemet har ett sådant ansvar. Det gäller , Havs- och vattenmyndigheten, , , , , och geologiska undersökning. Dessa myndigheter ansvarar för uppföljningen av ett eller flera miljökvalitetsmål, vilket omfattar resultatredovisning, analys och bedömning. I uppföljnings- och utvärderingsarbetet ges även bransch- och intresseorganisationer möjlighet att delta. De övriga av de tjugofem myndigheterna med ansvar inom miljömålssystemet bidrar i uppföljningen med kompetens utifrån sina verksamhetsområden. Även länsstyrelserna har en central roll i den årliga nationella uppföljningen av miljökvalitetsmålen. Samverkan mellan länsstyrelserna och de nationellt målansvariga myndigheterna är viktig för en ändamålsenlig och effektiv uppföljning. Regelbunden uppföljning och utvärdering har i uppgift att lämna en samlad redovisning till regeringen av myndigheternas uppföljningar och bedömningar av utvecklingen i förhållande till miljökvalitetsmålen och etappmålen. Den årliga uppföljningen redovisar det senaste årets information om miljötillstånd och miljöarbetet samt analyserar utvecklingen för miljökvalitetsmålen. redovisning ligger till grund för den redovis- 2013/14:145 ning som regeringen ger till i budgetpropositionen och presenteras . har även i uppgift att regelbundet redovisa en fördjupad utvärdering av möjligheterna att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. En fördjupad utvärdering ska göras minst en gång per mandatperiod och ska innehålla en djupare analys av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet samt utvecklingen av miljötillståndet. Den senaste fördjupade utvärderingen redovisades i rapporten på vägen – fördjupad utvärdering av miljömålen 2012 (6500). Rapporten omfattar dels en faktasammanställning, dels analyser och slutsatser. Tillsammans utgör detta värdefull information för det fortsatta miljöarbetet, såväl för regeringen, myndigheter och länsstyrelser som för kommuner och andra aktörer. Regeringen gav i uppdrag att ta fram en ny fördjupad utvärdering (dnr M2014/419/Mm). I uppdraget ingår bl.a. att analysera effekterna av de mest betydelsefulla styrmedlen och åtgärderna och deras betydelse för möjligheten att nå miljökvalitetsmålen. Rapporten ska också omfatta en målövergripande analys av förutsättningar och eventuella hinder för att nå respektive miljökvalitetsmål och generationsmålet. Uppdraget ska genomföras i samverkan med övriga myndigheter som har ett ansvar i miljömålssystemet och med myndigheter som har ansvar för officiell statistik inom miljöområdet. Berörda intresseorganisationer ska vidare ges möjlighet att delta i arbetet. För miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan görs regelbundna uppföljningar inom s.k. kontrollstationer för de klimat- och energipolitiska målen till 2020. gav regeringen och i uppdrag att utarbeta underlag till kontrollstationen för bedömning av möjligheterna att nå de klimat- och energipolitiska målen till 2020, samt vid behov föreslå justering av styrmedel. Uppdraget ska redovisas (dnr M2013/2523/Kl). Transparent och tydlig miljömålsuppföljning har arbetat med att vidareutveckla miljömålsuppföljningen. Myndigheten har också startat ett utvecklingsarbete i dialog med de målsansvariga myndigheterna och länsstyrelsernas samverkansorgan, kallat Regional Utveckling och Samverkan i miljömålssystemet (RUS), i syfte att få en mer konsekvent, transparent och tydlig miljömålsuppföljning. I arbetet ingår en översyn av de indikatorer som finns för att mäta tillståndet för respektive miljökvalitetsmål. 4.3 Det regionala och lokala miljöarbetet Länsstyrelserna genomför miljöpolitiken på regional nivå Länsstyrelsernas insatser är betydelsefulla för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska kunna nås. har, liksom de tjugofem nationella myndigheterna, ett ansvar i miljömålssystemet som innebär att verka för att generations- målet och miljökvalitetsmålen nås. har även ansvar för att samordna det regionala mål- och uppföljningsarbetet. Det omfattar att utveckla, samordna och genomföra regionala åtgärdsprogram i bred förankring i länet, att stödja kommunerna med underlag i deras arbete med generationsmålet och miljökvalitetsmålen och att verka för att målen får genomslag i den lokala och regionala samhällsplaneringen. ska även bidra till att hänsyn tas till generationsmålet och miljökvalitetsmålen i det regionala tillväxtarbetet. Vid många länsstyrelser är arbetet med att verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås väl integrerat i den övriga verksamheten. Alla länsstyrelser samverkar genom RUS (Regional Utveckling och Samverkan i miljömålssystemet) och flera deltar även i olika regionala samverkansnätverk med de närliggande länen. Alla länsstyrelser arbetar i någon form med regionala åtgärdsprogram i bred samverkan med länets aktörer. Länsstyrelserna har ansvar för prövning och tillsyn har också en viktig roll genom sitt ansvar för prövning och tillsyn enligt . har ansvar för miljötillsyn inom länet och för att ge tillsynsvägledning till de kommunala miljömyndigheterna samt att följa upp och utvärdera hur tillsynen i länet fungerar. arbete med regionala klimat- och energistrategier Alla länsstyrelser har regeringens uppdrag att i bred samverkan i länet utveckla och genomföra regionala klimat- och energistrategier samt stödja både näringslivets och kommunernas klimat- och energiarbete. Detta arbete bidrar till att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet, främst Begränsad klimatpåverkan och generationsmålets strecksats om effektiv energianvändning, men även flera andra miljökvalitetsmål som luft, Bara naturlig försurning, God bebyggd miljö och Ett rikt växt- och djurliv. Regeringen utsåg länsstyrelserna i , och till Pilotlän för grön utveckling för att utveckla arbetsmetoder och verktyg för en minskad klimatpåverkan och energiomställning regionalt samt dela med sig av sina erfarenheter till andra län. Syftet med uppdraget var också att utveckla drivkraft för grön tillväxt för att skapa nya arbetstillfällen och ökad konkurrenskraft. Länsstyrelserna slutredovisade sitt arbete . En av slutsatserna från arbetet är att energi- och klimataspekter behöver integreras ytterligare i länsstyrelsernas övriga verksamhet, t.ex. i landsbygds- och näringslivsutveckling, miljöskydd, fysisk planering och internt miljöledningsarbete. Arbetet har höjt kunskapen kring klimat- och energifrågor och gett möjligheter för företag och kommuner i länen att sänka sina energikostnader. Samhällets aktörer möts och samverkar i kommunerna Miljökvalitetsmålen är ett viktigt verktyg i kommunernas arbete för en hållbar utveckling. Kommunerna påverkar arbetet för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmål genom politiska beslut inom en mängd områden. Målen används t.ex. i översiktsplanering, tillsynsplaner, avfallsplanering, energiprogram och klimatstrategier. Kommunerna har också ansvar för stora delar av den tillsyn som bedrivs enligt . 2013/14:145 Andra exempel är , hållbarhetsplaner, folkhälsoprogram, miljöledning, trafikplanering, lokala investeringsprogram, miljöpolicy, miljöredovisning m.m. Kommunerna spelar också en viktig roll för att nå miljökvalitetsmålen genom sitt huvudmannaskap för en rad verksamheter såsom avfallshantering, energiförsörjning, kollektivtrafik, skolor, vård och omsorg där byggande, drift, underhåll och offentlig upphandling är viktiga komponenter. En rapport som kommuner och landsting tog fram 2012, Lokala miljömål och nationellt stöd, pekar på att kommunerna har ett stort engagemang i arbetet med miljökvalitetsmålen. Fler än nio av tio kommuner har antagit någon form av miljömål och nio av tio kommuner menar att arbetet med miljökvalitetsmålen har resulterat i konkreta åtgärder. Enligt rapporten bidrar miljökvalitetsmålen till att ge det kommunala miljöarbetet struktur, vilket de flesta kommuner upplever som positivt. Kommunerna menar även att det är viktigt att engagera näringsliv och andra samhällsaktörer i miljöarbetet. Landstingen spelar en viktig roll i det regionala arbetet för att nå miljökvalitetsmålen och mål inom folkhälsa. Landstingens verksamhet har miljöpåverkan främst inom områdena upphandling, läkemedel, kemikalier, transporter, klimat och energi och avfall. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar i respektive län och bidrar också till hållbar utveckling och tillväxt. Dessa aktörer samordnar det regionala tillväxtarbetet i länen och genomför insatser för en hållbar regional tillväxt och utveckling. 4.4En nationell miljömålssamordnare stärker samverkan med näringslivet Regeringens bedömning: En nationell miljömålssamordnare bör tillsättas för att stärka samverkan med näringslivet i miljöarbetet. Samordnaren bör synliggöra näringslivets miljöarbete och tydliggöra hur det bidrar till generationsmålet och miljökvalitetsmålen. I uppdraget bör ingå att bidra till miljömålssystemets utveckling genom att ge förslag till regeringen på hur miljömålssystemet kan göras mer relevant och användbart för näringslivets aktörer. Den nationella miljömålssamordnaren bör föra dialog och sprida information om goda exempel på hur näringslivet samverkar i det lokala, regionala och nationella miljöarbetet. Uppdraget bör vara tidsbegränsat till . Skälen för regeringens bedömning En återkommande synpunkt som har framkommit i utvärderingarna av miljömålssystemet är att systemet varit uppföljnings- och myndighetsorienterat och behöver inriktas mer mot genomförandet av miljöpolitiken för att bli relevant för fler aktörer. Miljömålssystemet har därför utvecklats successivt över tiden. har flera viktiga steg tagits för att miljömålssystemet på ett tydligare sätt ska bli ett verktyg för genomförandet av miljöpolitiken. Arbetet med åtgärdsinriktade strategier med etappmål och styrmedel är steg på vägen i utvecklingsarbetet. av en nationell miljömålssamordnare innebär att ytterligare ett steg tas för att stärka genomförandearbetet. Näringslivet är en viktig aktör i miljöarbetet Näringslivet har en betydande roll tillsammans med andra aktörer för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska nås. Näringslivets miljöarbete har utvecklats . Detta syns bl.a. genom att företag sätter upp egna miljömål eller samarbetar med andra företag och aktörer i projekt som t.ex. Hagainitiativet, Klimatneutrala godstransporter på väg och Näringslivets miljöchefer. Det är även många företag som på olika sätt arbetar med ansvarsfullt företagande (Corporate Social Responsibility, CSR) t.ex. genom certifiering, hållbarhetsredovisningar, frivilliga överenskommelser, miljöledningssystem och egna miljömål. Enligt skrift Miljöarbete i små och medelstora företag, Fakta & statistik 2012, arbetar större företag i större utsträckning med egna miljömål och miljöledning än mindre företag där trenden i stället är nedåtgående. –2011 minskade både andelen småföretag som arbetar med miljömål för den egna verksamheten och andelen småföretag som säljer miljöanpassade produkter. Regeringen har tagit en rad initiativ för att stärka samverkan med näringslivet, bl.a. genom dialoger kring resurseffektivitet, hållbar konsumtion och produktion, innovationer och ny teknik. Dialog och samverkan med näringslivet har även skett inom ramen för handlingsplanen för en giftfri vardag. Statliga aktörer som samverkar med näringslivet finns en samverkan mellan näringsliv och statliga aktörer inom ramen för miljömålssystemet. De tjugofem myndigheter som har ansvar i miljömålssystemet ska verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås. Flera av dessa samverkar med näringslivet generellt, exempelvis , , och . Andra samverkar med näringslivet inom sina respektive verksamhetsområden och sektorer, t.ex. Kemikalieinspektionen, , , och . Det är ett viktigt arbete som behöver utvecklas vidare. I länsstyrelsernas uppdrag ingår bl.a. att utveckla, samordna och genomföra regionala åtgärdsprogram för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. ska även verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen får genomslag i den lokala och regionala samhällsplaneringen samt bidra till att det regionala tillväxtarbetet tar hänsyn till målen. fördjupade utvärdering visar att det finns goda exempel men att variationen är stor mellan olika regioner och kommuner när det gäller att involvera näringslivet i miljöarbetet (6500). Miljömålsberedningens övergripande uppdrag är att ta fram förslag till strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom områden som regeringen har prioriterat. Miljömålsberedningens arbetssätt lämpar sig väl för att få in näringslivsperspektivet i förslagen till etappmål, styrmedel och insatser. Som ett komplement till detta behövs särskilda insatser för 2013/14:145 att informera, inspirera, samordna och sprida goda exempel i syfte att stärka näringslivets miljöarbete. Staten verkar genom ett aktivt hållbarhetsarbete i statliga bolag Genom de statliga bolagen är staten en av största företagsägare. Regeringens arbete med hållbarhet inom bolag med statligt ägande tog fart under förra mandatperioden då regeringen ställde krav på bolagen att de skulle rapportera sitt hållbarhetsarbete enligt riktlinjerna för Global Reporting Initiative (GRI). Hållbart företagande innebär att bolagen ska bedriva sin verksamhet på ett sätt som gynnar en hållbar utveckling enligt definition. Hållbart företagande innefattar områdena miljö, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, korruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Regeringen höjde ambitionsnivån i arbetet med hållbart företagande 2012 då bolagsstyrelserna fick i uppdrag att fastställa relevanta hållbarhetsmål samt strategier för att uppnå dessa mål. En nationell miljömålssamordnare stärker samverkan och inspirerar att nå längre Även om samverkan i miljöarbetet sker inom många områden mellan näringslivet och myndigheter, länsstyrelser och kommuner finns det goda skäl att ytterligare stärka samverkan och inspirera till nya samarbeten. Detta främjas av att en inspiratör, en nationell samordnare utgör en nod för åtgärdsinriktat miljöarbete för näringslivet. En nationell miljömålssamordnare kan identifiera och sprida goda exempel på hur näringslivet kan delta i det lokala, regionala och nationella miljöarbetet. Genom att arbeta branschöverskridande kan miljömålssamordnaren visa hur näringslivet kan delta i, bidra till och dra nytta av medverkan i regionalt och lokalt miljöarbete. Statskontoret har utvärderat tillämpningen av nationella samordnare som styrform och lyft fram områden som särskilt motiverar bruk av nationella samordnare (rapporten samordnare, Statlig styrning i otraditionella former? publicerad 2014). I rapporten konstaterar att en utgångspunkt för att välja en samordnare som styrform är att det finns flera aktörer som behöver samordnas och att styrformen erbjuder ett alternativ till traditionell styrning. I vissa fall kan samordning på frivillig väg vara ett mer effektivt sätt att nå målet än genom tvingande styrning som reglering och tillsyn. Statskontoret visar också att en nationell samordnare kan ha andra möjligheter än eller myndigheter att nå ut till och påverka aktörer, genom att en sådan kan tala friare och har större möjligheter att resa runt i landet och tala med berörda aktörer. En samordnare för ekosystemtjänster ska tillsättas I propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141) aviserar regeringen avsikten att tillsätta en samordnare för ekosystemtjänster med uppgift att verka för en förbättrad kompetens och ett ökat kunskapsunderlag om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. En ökad kunskap om ekosystemtjänster hos när- ingsliv, kommuner och relevanta myndigheter är ett sätt att synliggöra Skr. 2013/14:145 nyttan med insatser för att stärka ekosystemen. Den nationella miljömålssamordnaren bör i sitt uppdrag samråda med samordnaren för ekosystemtjänster. Generationsmålet tydliggör behovet av I det här avsnittet ges en översikt över de olika processer och generella styrmedel som är viktiga verktyg i arbetet med att nå den samhällsom- ställning som generationsmålet innebär och det tillstånd i miljön som be- skrivs i miljökvalitetsmålen. I avsnitt 5 redovisas konkreta genomförda insatser som kopplar till generationsmålets strecksatser och till miljökva- Med ett integrerat synsätt i genomförandet av miljöpolitiken finns goda möjligheter till synergier för att nå mål inom andra politikområden. långsiktig inriktning på politiken ger i många fall både ekonomiska och konstaterade i den fördjupade ut- värderingen av miljömålen 2012 att synergimöjligheter mellan miljökva- litetsmålen och andra politikområden främst finns i relation till folkhälso- politik, skogspolitik, energipolitik och internationellt utvecklingssamar- bete (6500). Ett hållbart skogsbruk med god miljöhänsyn ger gynnsamma effekter för flera miljökvalitetsmål. Tydliga synergier finns även mellan folkhäl- sopolitiken och miljöpolitiken där t.ex. arbetet med att minska luftföro- reningar har positiv påverkan på människors hälsa. sens beräkningar orsakar luftföroreningar cirka 3 000 förtida dödsfall per år och 200–300 lungcancerfall . De luftföroreningar som främst orsakar negativa hälsoeffekter är partiklar, marknära ozon, kväveoxider och organiska kolväten. Det finns även synergier mellan transportpolitikens mål och miljökva- litetsmålen, både när det gäller gods- och persontransporter. tiva godstransportkedjor skapas genom förbättrad logistik och överflytt- ning av gods till mer energieffektiva transportslag. På så sätt kan miljö- påverkan, energianvändning och kostnaderna per transporterad enhet Genom en stegvis ökad energieffektivisering i trans- portsystemet kan tillgängligheten öka som trängsel och klimat- En viktig utgångspunkt för miljöpolitiska styrmedel är att de i möjligaste mån ska utformas så att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan. kan t.ex. ske genom att miljökostnaden inkluderas i priset hos varor och tjänster och att ramverken för marknaden stimulerar utbud och efterfrå- gan i denna riktning. Kostnaden för negativ miljö- och hälsopåverkan be- höver bli tydligare, liksom de positiva värdena av naturresurser, ekosys- tem, bevarade kulturmiljöer och en god hälsa. värdering av ekosystemtjänster har här en central roll för att få ett mer effektivt resursutnyttjande där även miljöhänsyn vägs in. Ett sätt är att hitta effektiva ekonomiska styrmedel som ger synergier och genererar både tillväxt och en minskning av negativ miljöpåverkan. En annan åtgärd är att fasa ut miljöskadliga subventioner. På så sätt skapas drivkrafter för marknadens aktörer att investera i energi- och resurseffektiv teknik. Regeringen har tagit flera initiativ inom området. Ekonomiska styrmedel för kemikalier utreds och en kartläggning av miljöskadliga subventioner har påbörjats, se vidare avsnitt 5.1 om insatser för strecksatsen om konsumtionsmönster och 5.2 om insatser för Giftfri miljö. Hållbar privat och offentlig konsumtion kräver ett brett angreppssätt Möjligheten att nå generationsmålet och flertalet miljökvalitetsmål påverkas av den ökande konsumtionen. En effekt av en globaliserad ekonomi är att miljöpåverkan i många fall uppstår långt ifrån den plats där varorna efterfrågas och konsumeras. Detta ställer miljöpolitiken inför stora utmaningar. Arbetet med att lösa de svenska miljöproblemen ska enligt generationsmålet ske utan att miljö- och hälsoproblem utanför gränser ökar, dvs. åtgärder som vidtas i får inte resultera i ohållbar miljöbelastning utomlands.