prop · H103228d2 · 2014-05-12 00:00:00 — 1.riskklassificeringssystem: alla metoder, processer, kontroller samt datainsamlings- och it-system som ligger till grund för värdering av kreditrisk, tilldelning av riskklasser och kvan tifiering av fallissemangs- och förlustsestimat för en viss typ av exponering. L 176/90 Europeiska unionens officiella tidning 2.typ av exponering: en grupp av exponeringar som förvaltas på likartat sätt och som innehåller en viss typ av faciliteter och begränsas till en enda enhet eller en enda undergrupp av enheter inom en grupp förutsatt att samma typ av expone ringar förvaltas på annat sätt i andra enheter i gruppen. 3.affärsenhet: alla olika organisatoriska eller juridiska enheter, affärsområden eller geografiska lokaliseringar. 4.stor enhet i den finansiella sektorn: varje enhet i den finan siella sektorn, utöver de som avses i artikel 4.1 led 27 j, som uppfyller följande villkor: a)dess totala tillgångar, beräknade på individuell nivå eller på gruppnivå, är större eller lika med tröskelvärdet på , där den senaste reviderade årsredovis ningen eller sammanställda redovisningen ska användas för att bestämma storleken på tillgångarna, och b)den eller ett av dess dotterföretag omfattas av tillsyns reglering inom unionen eller lagstiftningen i ett tredjeland som tillämpar reglerings- och tillsynskrav som är åtmin stone likvärdiga med de som tillämpas i unionen. 5.oreglerad finansiell enhet: varje annan enhet som inte är en reglerad enhet i den finansiella sektorn men som såsom sin huvudsakliga verksamhet utför en eller flera av de verksam heter som anges i bilaga I till direktiv /36/EU eller i bilaga I till direktiv /39/EG. 6.motpartsriskklass: riskkategori i ett riskklassificeringssystem, iskalan för riskklassning av motparter, till vilken motparten hänförs på grundval av specificerade och klara ratingkriterier och från vilken PD-skattningar (sannolikhet för fallissemang) härleds. 7.produktriskklass: riskkategori i ett riskklassificeringssystem för produktrisker till vilken exponeringar hänförs på grund val av specificerade och klara ratingkriterier och från vilken egna estimat av LGD-värden (förlust vid fallissemang) här leds. 8.serviceföretag: en enhet som förvaltar en grupp av förvärvade fordringar eller de underliggande kreditexpone ringarna. 2.Vid tillämpning av punkt 1 led 4 b i denna artikel får kommissionen, genom genomförandeakter och efter det gransk ningsförfarande som avses i artikel 464.2, anta ett beslut om huruvida ett tredjeland tillämpar tillsyns- och regleringssystem som minst motsvarar de system som tillämpas i unionen. Utan ett sådant beslut får instituten, till , fortsätta att tillämpa den metod för tredjeland som anges i denna punkt om de relevanta behöriga myndigheterna före har bedömt att detta tredjeland är lämpligt för denna metod. Tillstånd att använda internmetoden 1.Om de villkor som anges i detta kapitel är uppfyllda ska den behöriga myndigheten tillåta institut att beräkna sina risk vägda exponeringsbelopp genom att använda den metod som bygger på intern riskklassificering (nedan kallad internmetoden). 2.Förhandstillstånd att använda internmetoden, inklusive egna skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer, ska krävas för alla exponeringsklasser och alla riskklassificerings system och interna modeller för aktieexponeringar och alla me toder för skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer som används. Instituten ska erhålla förhandstillstånd av de behöriga myndigheterna för a)väsentliga förändringar av tillämpningsområdet för ett risk klassificeringssystem eller en intern modell för aktieexpone ringar som institutet har fått tillstånd att använda, b)väsentliga förändringar av ett riskklassificeringssystem eller en intern modell för aktieexponeringar som institutet har fått tillstånd att använda. Tillämpningsområdet för ett riskklassificeringssystem ska om fatta varje relevant typ av exponering som detta riskklassifice ringssystem har utvecklats för. 4.Instituten ska meddela de behöriga myndigheterna om alla förändringar av riskklassificeringssystem och interna modeller för aktieexponeringar. 5.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn som specificerar villkoren för bedömning av väsentligheten hos användningen av det befintliga riskklassificeringssystemet för andra ytterligare exponeringar som inte redan omfattas av risk klassificeringssystemet och förändringar i riskklassificeringssyste men eller de interna modellerna för aktieexponeringar enligt internmetoden. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Europeiska unionens officiella tidning L 176/91 Behöriga myndigheters bedömning av ansökan om användande av internmetoden Den behöriga myndigheten ska i enlighet med artikel 143 bevilja tillstånd för ett institut att använda internmetoden och egna skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer en dast om den behöriga myndigheten är övertygad om att kraven i detta kapitel är uppfyllda, i synnerhet kraven i avsnitt 6, och att institutets system för hantering och klassificering av kredit riskexponeringar är sunda och genomförda med integritet, och särskilt att institutet på ett för den behöriga myndigheten till fredsställande sätt visat att följande standarder är uppfyllda: a)Institutets riskklassificeringssystem ger förutsättningar för en ändamålsenlig bedömning av gäldenärens och transaktionens egenskaper, en ändamålsenlig riskdifferentiering samt kor rekta och konsekventa kvantitativa riskskattningar. b)De interna riskklassificeringar och skattningar av sannolikhe ten för fallissemang och förluster som används vid beräkning av kapitalbaskraven och därmed sammanhängande system och processer spelar en central roll för institutets riskhante ring och beslutsfattande samt för dess funktioner för god kännande av krediter, intern kapitalallokering och företags styrning. c)Institutet har en enhet för kontroll av kreditrisker som an svarar för dess riskklassificeringssystem och som har en till fredsställande grad av oberoende och frihet från otillbörlig påverkan. d)Institutet samlar in och lagrar alla relevanta uppgifter som ger effektivt stöd för dess processer för mätning och hante ring av kreditrisker. e)Institutet dokumenterar sina riskklassificeringssystem och motiven för deras utformning samt validerar dessa system. f)Institutet har validerat varje riskklassificeringssystem och varje intern modell för aktieexponeringar innan tillstånd ges att använda riskklassificerings systemet eller den interna modellen för aktieexponeringar. Institutet har utvärderat om riskklassifice ringssystemet eller den interna modellen för aktieexpone ringar lämpar sig för tillämpningsområdena för riskklassifi ceringssystemet eller för den interna modellen för aktieexpo neringar och gjort nödvändiga förändringar av dessa riskklas sificeringssystem eller interna modeller för aktieexponering till följd av utvärderingen. g)Institutet har med hjälp av internmetoden beräknat kapital baskraven utifrån sina skattningar av riskparametrar och kan överlämna den rapport som krävs i artikel 99. h)Institutet har hänfört och fortsätter att hänföra varje expo nering inom tillämpningsområdet för ett riskklassificerings system till en riskklass inom detta riskklassificeringssystem; institutet har hänfört och fortsätter att hänföra varje expo nering inom tillämpningsområdet för en modell för aktie exponeringar till denna interna modell. Kravet att använda internmetoden, inklusive egna skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer, gäller även när ett insti tut har infört ett riskklassificeringssystem, eller en modell som används i ett riskklassificeringssystem, som de köpt från tredje part. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn för att specificera bedömningsmetodiken som de behöriga myn digheterna ska använda när de bedömer huruvida ett institut uppfyller kraven när det gäller att använda internmetoden. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Befogenhet delegeras till kommissionen att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10-14 i förordning (EU) nr 1093/2010. erfarenheter av användning av internmetoden 1.Ett institut som ansöker om att få använda internmetoden ska, för exponeringsklasserna i fråga, ha använt riskklassifice ringssystem som i stort uppfyller kraven i avsnitt 6 för sin interna riskmätning och riskhantering under innan det kan förklaras kvalificerat att tillämpa internmetoden. 2.Ett institut som ansöker om att få använda egna skatt ningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer ska på ett för den behöriga myndigheten tillfredsställande sätt styrka att det har genomfört och tillämpat egna skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer på ett sätt som i stort överensstäm mer med de krav för användning av egna skattningar av dessa parametrar som anges i avsnitt 6 under , innan det kan förklaras kvalificerat att använda egna skattningar av LGD- värden och konverteringsfaktorer. 3.Om institutet utökar användningen av internmetoden efter det första tillståndet ska det finnas tillräcklig erfarenhet i insti tutet för att kraven i punkterna 1 och 2 avseende de tillkom mande exponeringarna ska uppfyllas. Om användningen av risk klassificeringssystemen utökas till exponeringar som på ett be tydande sätt skiljer sig från dem som redan omfattas, så att de L 176/92 Europeiska unionens officiella tidning befintliga erfarenheterna inte rimligen kan antas vara tillräckliga för att uppfylla kraven i dessa bestämmelser för de tillkom mande exponeringarna, ska punkterna 1 och 2 tillämpas separat för de tillkommande exponeringarna. Åtgärder som ska vidtas då kraven i detta kapitel är uppfyllda Om ett institut inte längre uppfyller kraven i detta kapitel ska det underrätta den behöriga myndigheten och göra endera av följande: a)Redovisa en plan som den behöriga myndigheten finner till fredsställande för hur det inom skälig tid åter ska kunna uppfylla kraven och genomföra denna plan inom som det kommer överens om med den behöriga myndighe ten. b)På ett tillfredsställande sätt kunna visa för den behöriga myndigheten att effekten av den bristande efterlevnaden är oväsentlig. Metod för att hänföra exponeringar till exponeringsklasser 1.De metoder som institutet använder vid fördelningen av exponeringar på de olika exponeringsklasserna ska vara lämp liga för ändamålet och tillämpas konsekvent. 2.Varje exponering ska hänföras till någon av följande ex poneringsklasser: a)Exponeringar mot nationella regeringar och centralbanker. b)Exponeringar mot institut. c)Exponeringar mot företag. d)Exponeringar mot hushåll. e)Aktieexponeringar. f)Poster som representerar positioner i värdepapperisering. g)Övriga motpartslösa tillgångar. Följande exponeringar ska hänföras till den exponerings klass som anges i punkt 2 a: a)Exponeringar mot delstatliga och lokala självstyrelseorgan och myndigheter eller offentliga organ som ska behandlas som exponeringar mot nationella regeringar enligt artiklarna 115 och 116. b)Exponeringar mot multilaterala utvecklingsbanker enligt ar tikel 117.2. c)Exponeringar mot internationella organisationer som får riskvikt enligt artikel 118. Följande exponeringar ska hänföras till den exponerings klass som anges i punkt 2 b: a)Exponeringar mot delstatliga och lokala självstyrelseorgan och myndigheter som inte ska behandlas som exponeringar mot nationella regeringar i enlighet med artikel 115.2 och 115.4. b)Exponeringar mot offentliga organ som inte ska behandlas som exponeringar mot nationella regeringar i enlighet med artikel 116.4. c)Exponeringar mot multilaterala utvecklingsbanker som inte får riskvikt enligt artikel 117. d)Exponeringar mot finansiella institut som behandlas som exponeringar mot institut i enlighet med artikel 119.5. För att kunna hänföras till klassen för hushållsexpone ringar enligt punkt 2 d ska exponeringarna uppfylla följande kriterier: a)De ska gälla en av följande: i)Exponeringar mot en eller flera fysiska personer. ii)Exponeringar mot små eller medelstora företag, i det fallet under förutsättning att det totala beloppet för skulden till institutet samt moderföretag och syskonföretag, inklusive eventuellt förfallna exponeringar, för den kund eller den grupp av kunder med inbördes anknytning som är gäl denär men exklusive exponeringar mot säkerhet i bostad sfastighet, enligt institutets kännedom, inte överstiger , vilket institutet ska ha vidtagit rimliga åtgär der för att förvissa sig om. b)Institutet ska i sin riskhantering behandla dem på ett kon sekvent och likartat sätt. c)De ska inte förvaltas individuellt på ett sätt som är likadant som behandlingen av klassen för företagsexponeringar. d)De ska i samtliga fall ingå i en betydande grupp av expone ringar som förvaltas på likartat sätt. Förutom de exponeringar som anges i första stycket ska nu värdet av minimihyresbetalningar från hushåll ingå i klassen för hushållsexponeringar. Europeiska unionens officiella tidning L 176/93 Följande exponeringar ska hänföras till den exponerings klass som anges i punkt 2 e: a)Icke-räntebärande exponeringar som medför en efterställd residualfordran på emittentens tillgångar eller intäkter. b)Räntebärande exponeringar och andra värdepapper, partner skap, derivat eller andra instrument som till sin ekonomiska substans är likartade med de exponeringar som avses i led a. 7.Varje fordran som inte hänförs till någon av de expone ringsklasser som anges i punkt 2 a, b, d, e och f ska hänföras till klassen för företagsexponeringar enligt punkt 2 c. 8.Inom klassen för företagsexponeringar enligt punkt 2 c ska instituten separat som specialutlåning särskilja exponeringar med följande egenskaper: a)Exponeringen är mot en enhet som bildats särskilt för att finansiera eller förvalta materiella tillgångar eller utgörs av en ekonomiskt jämförbar exponering. b)Avtalsbestämmelserna ger utlånaren en väsentlig grad av kontroll över tillgångarna och den inkomst dessa ger upphov till. c)Den huvudsakliga finansieringskällan för återbetalningen av lånet är den inkomst som de finansierade tillgångarna ger upphov till och inte den generella betalningskapaciteten i ett kommersiellt företag med mer omfattande verksamhet. 9.Restvärdet av leasade tillgångar ska hänföras till den ex poneringsklass som anges i punkt om restvärdet inte redan ingår i den hyresexponering som fastställs i artikel 166.4. 10.Den exponering som följer av utfärdande av skydd enligt ett till en korg knutet kreditderivat som förfaller på det n:te fallissemanget ska hänföras till den exponeringsklass enligt punkt 2 till vilken exponeringarna i korgen skulle hänföras, utom om de enskilda exponeringarna i korgen skulle hänföras till olika exponeringsklasser; i det fallet ska exponeringen hän föras till klassen för företagsexponeringar enligt punkt 2 c. Förutsatt att de behöriga myndigheterna på förhand godkänner detta, får genomförandet ske stegvis per exponeringsklass enligt artikel 147 inom samma affärsenhet, inom olika affärsenheter i samma företagsgrupp eller för användning av egna skattningar av LGD-värden eller konverteringsfaktorer för beräkning av risk vikter för exponeringar mot företag, institut, nationella rege ringar och centralbanker. När det gäller den klass för hushållsexponeringar som avses i artikel 147.5, får genomförandet ske stegvis per undergrupp av exponeringar som motsvarar de olika korrelationerna i arti kel 154. 2.De behöriga myndigheterna ska fastställa den tidsperiod under vilken ett institut och varje moderföretag och dess dot terföretag ska tillämpa internmetoden på alla exponeringar. Tidsperioden ska vara den som de behöriga myndigheterna an ser vara lämplig med tanke på arten och omfattningen av in stitutens eller moderföretagens och dotterföretagens verksamhet samt antalet riskklassificeringssystem som ska tillämpas och deras art. 3.Instituten ska tillämpa internmetoden enligt de villkor som fastställs av de behöriga myndigheterna. Dessa villkor ska utformas så att de säkerställer att den flexibilitet som erbjuds genom punkt 1 inte utnyttjas selektivt i syfte att uppnå minsk ningar av kapitalbaskraven för de exponeringsklasser eller affärs enheter som ännu inte omfattas av internmetoden eller vid användningen av egna skattningar av LGD och konverterings faktorer. 4.Institut som har börjat tillämpa internmetoden först efter eller som fram till denna tidpunkt av de behöriga myndigheterna ålades att vara i stånd att beräkna sina kapitalbaskrav enligt schablonmetoden får under genomföran deperioden fortsätta att beräkna kapitalbaskraven för alla expo neringar enligt schablonmetoden till dess att de behöriga myn digheterna har meddelat dem att de är tillfreds med att genom förandet av internmetoden med rimlig säkerhet kommer att slutföras. Villkor för tillämpning av internmetoden per exponeringsklass och inom olika affärsenheter Institut samt eventuella moderföretag och dotterföretag ska tillämpa internmetoden på alla exponeringar, om de inte har fått godkännande från sina behöriga myndigheter att per manent använda schablonmetoden i enlighet med artikel 150. Varje institut som får tillämpa internmetoden på någon exponeringsklass ska också tillämpa internmetoden på aktie exponeringsklassen enligt artikel 147.2 e, förutom i de fall då institutet får tillämpa schablonmetoden på aktieexponeringar enligt artikel 150 och på exponeringsklassen övriga motparts lösa tillgångar enligt artikel . L 176/94 Europeiska unionens officiella tidning ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn som anger hur de behöriga myndigheterna ska fastställa hur och när det stegvisa införandet av internmetoden per exponerings klass enligt punkt 3 är lämpligt. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Villkor för att återgå till användning av mindre avancerade metoder Ett institut som tillämpar internmetoden på en viss expo neringsklass eller exponeringstyp får inte sluta att tillämpa den metoden och i stället använda schablonmetoden för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp, om inte följande villkor är uppfyllda: a)Institutet har visat de behöriga myndigheterna att använd ningen av schablonmetoden inte syftar till att sänka institu tets kapitalbaskrav, att detta är nödvändigt med tanke på arten och komplexiteten hos institutets sammanlagda expo neringar av denna typ och att det inte kommer att ha en väsentlig negativ inverkan på institutets solvens eller förmåga till effektiv riskhantering. b)Institutet har fått förhandsgodkännande från de behöriga myndigheterna. Institut som enligt artikel 151.9 har fått tillstånd att an vända egna skattningar av LGD och konverteringsfaktorer får inte återgå till att använda de LGD-värden och konverterings faktorer som avses i artikel 151.8, om inte följande villkor är uppfyllda: a)Institutet har visat de behöriga myndigheterna att använd ningen av LGD och konverteringsfaktorer enligt artikel 151.8 på en viss exponeringsklass eller exponeringstyp inte syftar till att sänka institutets kapitalbaskrav, att detta är nödvän digt med tanke på arten och komplexiteten hos institutets sammanlagda exponeringar av denna typ och att det inte kommer att ha en väsentlig negativ inverkan på institutets solvens eller förmåga till effektiv riskhantering. b)Institutet har fått förhandsgodkännande från den behöriga myndigheten. Tillämpningen av punkterna 1 och 2 är beroende av de villkor som har fastställts av de behöriga myndigheterna för införandet av internmetoden i enlighet med artikel 148 och det tillstånd för permanent partiell användning som avses i artikel 150. Villkor för permanent partiell användning Om de behöriga myndigheterna ger sitt godkännande får institut som har tillstånd att använda internmetoden för beräk ning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbe lopp för en eller flera exponeringsklasser tillämpa schablonme toden på följande exponeringar: a)Den exponeringsklass som anges i artikel 147.2 a, om an talet väsentliga motparter är litet och det skulle vara oskäligt betungande att kräva att institutet skulle införa ett riskklas sificeringssystem för dessa motparter. b)Den exponeringsklass som anges i artikel 147.2 b, om an talet väsentliga motparter är litet och det skulle vara oskäligt betungande att kräva att institutet skulle införa ett riskklas sificeringssystem för dessa motparter. c)Exponeringar i icke väsentliga affärsenheter samt expone ringsklasser eller exponeringstyper som med hänsyn till sin storlek och den riskprofil de företer är av mindre betydelse. d)Exponeringar mot medlemsstaternas nationella regeringar, centralbanker och delstatliga och lokala självstyrelseorgan, myndigheter samt administrativa organ och offentliga organ, förutsatt att i)det inte finns någon skillnad mellan riskerna vid expone ringar mot den nationella regeringen och och vid de övriga nämnda exponeringarna på grund av riktade offentliga åtgärder, och att ii)exponeringarna mot den nationella regeringen och cen tralbanken åsätts riskvikt enligt artikel 114.2, 114.4 eller 114.5. e)Ett instituts exponeringar mot en motpart som är dess mo derföretag, dotterföretag eller dotterföretag till dess moder företag, förutsatt att motparten är ett institut eller ett finan siellt holdingföretag, blandat finansiellt holdingföretag, finan siellt institut, kapitalförvaltningsbolag eller ett företag som tillhandahåller anknutna tjänster som omfattas av tillfreds ställande tillsynskrav eller ett företag med en anknytning som omfattas av artikel 12.1 i rådets direktiv /349/EEG. Europeiska unionens officiella tidning L 176/95 f)Exponeringar mellan institut vilka uppfyller de krav som anges i artikel 113.7. g)Aktieexponeringar mot juridiska personer vilkas kreditåta ganden åsätts riskvikt enligt kapitel 2, inbegripet offent ligt stödda enheter på vilka riskvikten 0 kan tillämpas. h)Aktieexponeringar som uppstår inom ramen för lagstift ningsprogram för främjande av särskilda sektorer av närings livet som i betydande grad subventionerar institutets investe ring och som är förenade med någon form av offentlig till syn och begränsningar av investeringarna i värdepapper, var vid detta undantag från internmetoden endast får tillämpas på exponeringar på högst totalt av kapitalbasen. i)De exponeringar som anges i artikel 119.4 och uppfyller villkoren i den artikeln. j)De statliga och statligt återförsäkrade garantier som avses i artikel 215.2. De behöriga myndigheterna ska tillåta tillämpning av schablon metoden för de aktieexponeringar enligt leden g och h i första stycket som har godkänts för denna behandling i andra med lemsstater. ska på sin webbplats offentliggöra och regel bundet uppdatera en förteckning över de exponeringar som avses i dessa punkter som ska behandlas enligt schablonmeto den. 2.Vid tillämpningen av punkt 1 ska ett instituts expone ringsklass avseende aktier inte betraktas som mindre betydande om det sammanlagda värdet av exponeringarna, med undantag av sådana exponeringar i värdepapper som gjorts inom ramen för lagstiftningsprogram enligt punkt , genomsnittligt under det föregående året överstiger av institutets kapital. Om dessa exponeringar till antalet uppgår till mindre än 10 enskilda innehav, ska tröskelvärdet i stället vara av institutets kapital. 3.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn isyfte att fastställa tillämpningsvillkor för punkt 1 a, b och c. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen .