prop · H2031d11 · 2014-10-23 00:00:00 — Myndigheterna redovisar också att många individer som har identifierats för att kallas till gemensam kartläggning inte påbörjar den gemensamma kartläggningen samt att en stor andel inte går vidare från kartläggningen till aktiva åtgärder. För personer som har sjukpenning genomfördes av kartläggningarna före dag 180, ytterligare inom ett års sjukskrivning och resterande därefter. Den samordnade rehabilitering som genomförs inom ramen för samarbetet sker i genomsnitt efter 551 dagars sjukskrivning. Det finns visst stöd för positiva effekter av rehabiliteringssamarbetet mellan och Arbetsförmedlingen, både i termer av kortare sjukskrivningstider och individernas närmande till arbetsmarknaden genom övergång till arbete eller utbildning.16 och Arbetsförmedlingen planerar att framgent fortsätta att utvärdera effekterna av samarbetet. Resultatens tillförlitlighet kommer att öka då 15Tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete – Rehabiliteringsinsatser i samarbete. och Arbetsförmedlingen dnr Af-2013/508922 och FK 3013-2013. 16Det förstärkta rehabiliteringssamarbetets effekter – Utvärdering av Arbetsförmedlingens och förstärkta rehabiliteringssamarbete. och Arbetsförmedlingen, dnr Af- 2011/414101 och FK 5433-2012. utvärderingarna successivt kommer att omfatta allt längre uppföljningsperioder. Hälso- och sjukvårdens insatser Hälso- och sjukvården ansvarar för att bedöma patientens medicinska tillstånd och leverera medicinska utlåtanden som underlag för bedömning av den försäkrades arbetsförmåga och behov av rehabilitering. Hälso- och sjukvården ansvarar också för att tillhandahålla medicinsk behandling och rehabilitering. God tillgänglighet till vård, behandling och rehabilitering via primärvården är centralt för en väl fungerande sjukskrivningsprocess. Överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) i syfte att skapa en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess, den s.k. sjukskrivningsmiljarden, fokuserar bl.a. på att hälso- och sjukvården ska bidra till en jämställd sjukskrivningsprocess, att det ska ske en utveckling av arbetet med patienter som har psykisk ohälsa samt att samverkan mellan hälso- och sjukvården och andra relevanta aktörer i sjukskrivningsprocessen ska ske . Nuvarande överenskommelse gäller för åren 2014–2015. De åtgärder som har vidtagits inom ramen för sjukskrivningsmiljarden har bidragit till att stärka vårdens arbete med att effektivisera sjukskrivningsprocessen genom ett mer strukturerat och metodiskt arbetssätt.17 Genom överenskommelsen med SKL om den så kallade rehabiliteringsgarantin stimulerar staten hälso- och sjukvårdens utbud av evidensbaserade behandlingar. De behandlingsmetoder och diagnosgrupper som inkluderas i rehabiliteringsgarantin är multimodal rehabilitering (MMR)18 vid icke specifika rygg- och nackbesvär samt 17Ledning och styrning av hälso- och sjukvårdens arbete med patienters sjukskrivning. Resultat och jämförelse med 2007, 2013. 18Innebär en kombination av psykologiska insatser och fysisk aktivitet/träning, eller fysikaliska metoder, där vårdpersonalen arbetar i team. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 kognitiv beteendeterapi (KBT) vid lindrig eller medelsvår psykisk ohälsa. Utvärdering av behandlingar inom rehabiliteringsgarantin i visar på positiva effekter i form av lägre sjukfrånvaro efter KBT- behandling för de patienter som inte var sjukskrivna när behandlingen påbörjades.19 För samma grupp återfinns också positiva effekter i form av färre antal läkemedelsförskrivningar. För gruppen som redan var sjukskrivna när de fick KBT-behandling kunde någon effekt på sjukfrånvaron eller läkemedelsförskrivning däremot inte konstateras. Multimodal rehabilitering (MMR) uppvisar negativa effekter i form av ökad sjukfrånvaro. Däremot fanns inga tydliga effekter på läkemedelsförskrivning efter MMR. Det finns dock exempel på MMR-team som uppvisar positiva resultat och () har haft i uppdrag att kartlägga vad som kännetecknar de MMR-team vars metoder och arbete ledet till en minskad sjukfrånvaro och ökad arbetsförmåga.20 Resultaten visar att sjukfrånvarons längd före rehabilitering är den enskilt starkaste faktorn tillsammans med rehabiliteringens längd, teamens inställning till hur viktigt det är att patienten återgår i arbete samt huruvida teamen diskuterar evidens på sin arbetsplats. Tillsammans förklarar dessa faktorer av resultat i sjukfrånvaro efter rehabilitering. Inom ramen för rehabiliteringsgarantin har medel reserverats för ny forskning, den så kallade Rehsam-satsningen. för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) har fått i uppdrag att göra en vetenskaplig bedömning av forskningsresultaten från Rehsam-satsningen.21 19 Rehabiliteringsgarantins effekter på hälsa och sjukfrånvaro, ISF 2014:12. 20 En processutvärdering av multimodala team inom ramen för rehabiliteringsgarantin Slutrapport, 2014. 21 Forte ska göra en kunskapssammanställning av forskningen inom de områden som Rehsam-satsningen omfattar. Utifrån denna kunskapssammanställning samt nya resultat från Rehsam-satsningen som bedöms hålla tillräckligt god kvalitet, ska Forte löpande utveckla målgruppsanpassad kommunikation av resultaten. Utöver detta ska Forte även lämna förslag på forskningsområden som de, utifrån kunskapssammanställningen, bedömer att det finns behov av att finansiera. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Samspelet mellan hälso- och sjukvården och Hälso- och sjukvården har en viktig roll för , bl.a. genom att de tillhandahåller medicinska underlag till myndigheten. När det gäller bedömning av arbetsförmåga visar en studie från ISF att i mycket stor utsträckning gör samma bedömning av arbetsförmågans nedsättning som läkaren gör i det första läkarintyget i ett sjukfall.22 Dessutom beviljar myndigheten oftast sjukpenning precis för så som läkaren har sjukskrivit en person. Inom ramen för sjukskrivningsmiljarden granskar kvaliteten i läkarintygen för sjukpenning. Den senaste granskningen visar att andelen läkarintyg av god kvalitet sammantaget ökar i landstingen.23 Andelen godkända intyg för hela riket uppgår till , vilket motsvarar en uppgång med jämfört med . Det som brister i kvalitet är beskrivning av den försäkrades aktivitetsbegränsning, vilket saknas i av alla intyg. Den andra bristen är att läkaren inte i tillräcklig utsträckning motiverat avsteg från det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Motivering saknas helt i av samtliga intyg och motiveringen är bristfällig i av alla intyg. Finansiell samordning genom samordningsförbund Genom frivillig finansiell samordning inom ramen för s.k. samordningsförbund har , Arbetsförmedlingen, landsting och kommuner ytterligare möjligheter till samverkan inom rehabiliteringsområdet. Målgruppen är individer som behöver samordnade rehabiliteringsinsatser för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. fanns det 84 samordningsförbund som omfattade 230 av landets 290 kommuner. har cirka 36 900 personer omfattats av samordningsförbundets insatser.24 registrerades cirka 17 600 deltagare i någon av samordningsförbundets insatser. Inom ramen för detta samarbete är unga med aktivitetstersättning en prioriterad grupp och har cirka 1 300 i denna grupp omfattats av samordningsförbundens insatser. Av dem som omfattats av samordningsförbundens insatser har gått vidare till arbete eller utbildning efter avslutad insats. Avsaknaden av effektutvärderingar innebär emellertid att det är svårt att värdera resultaten eller uttala sig om resultatens långsiktiga hållbarhet.25 Den förra regeringen har beviljat ekonomiskt stöd till ett projekt som syftar till att utveckla indikatorer för utvärdering av finansiell samordning, vilket kan bidra till ökad kunskap om resultat och effekter av samordningsförbundens insatser. Arbetsgivarnas roll i sjukskrivningsprocessen Arbetsgivare har en central roll i att förebygga sjukfrånvaro genom en god arbetsmiljö och att stödja sjukskrivna arbetstagares möjligheter att återgå i arbete. Företagshälsovården är i detta sammanhang en viktig resurs för arbetsgivaren. För att stötta och bistå arbetsgivare och sjukskrivna anställda finns ett bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete. Den utredande insatsen ska utföras av en godkänd företagshälsovård eller annan likvärdig godkänd aktör. Syftet med bidraget till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete är både att förebygga sjukfall och att öka sjukskrivna arbetstagares möjligheter att återgå i arbete genom att stödja arbetsgivarna att vidta tidiga och anpassade åtgärder på arbetsplatsen. 22 Läkarintygens betydelse för sjukfrånvaron, ISF 2014:5. 24 Uppföljning av finansiell samordning, , . 23 Kvalitet på läkarintyg - En del av sjukskrivningsmiljarden, Försäk- 25 Uppföljning av finansiell samordning, , Skillnader mellan kvinnor och män i beviljandet av arbetsskadelivränta har den andel av ansökningar om arbetsskadelivränta som har beviljats stigit och ökade beviljandefrekvensen från . Ökningen är störst för män, vilket medför att skillnaden i beviljandefrekvens mellan kvinnor och män har ökat. Antalet ansökningar om arbetsskadelivränta är lågt och trots att andelen ansökningar som beviljas ökar, sjunker det totala antalet nybeviljade arbetsskadelivräntor. uppgick de till 1 160 jämfört med 1 2012. () har i uppdrag att göra kunskapssammanställningar avseende arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdomar och då särskilt beakta kvinnors arbetsmiljö. har tre rapporter sammanställts. Den första publicerades och handlade om sömnstörningar och de två senaste som har publicerats avser arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av symptom på depression och utmattningsdepression respektive ryggproblem. har fått i uppdrag att i samband med årsredovisningen redovisa hur kunskapsöversikterna har tagits tillvara inom myndigheten. Utöver ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning omfattar utgiftsområde 10 även administrationen och arbetet i stort vid . Myndighetens ansvarsområde spänner över detta utgiftsområde och omfattar också delar av utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, delar av utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt delar av utgiftsområde 14 Arbetsliv och Arbetsmarknad. Här presenteras resultaten för den samlade verksamheten som spänner över samtliga av de nämnda utgiftsområdena. För mer områdesspecifik information om myndighetens arbete, se respektive utgiftsområde. har flera mål. Det handlar t.ex. om att myndigheten ska verka för en väl fungerande sjukskrivningsprocess som i förlängningen möjliggör för fler att återgå i arbete. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 ska också effektivisera handläggningen och kontrollen samt öka kvaliteten i utredningarna och besluten inom assistansersättningen. Ytterligare ett mål handlar om att ska ha medborgarnas fulla förtroende och bidra till en hög tilltro till socialförsäkringen. har vidtagit många åtgärder för att nå vart och ett av dessa mål. Ett ökat förtroende har varit högst prioriterade fråga och myndigheten bedriver ett omfattande utvecklingsarbete där en rad åtgärder har vidtagits. har bl.a. utvecklat en ny vision och verksamhetsidé samt infört s.k. kundlöften, som ska vara ett verktyg för att fokusera alla insatser på att möta de försäkrades behov och ge verksamheten en klar riktning i arbetet med att öka förtroendet. Vidare fortsätter att införa en verksamhetsstrategi som bygger på modellen ””, vilket bl.a. inkluderar en strävan efter ständiga förbättringar och borttagande av sådant i processerna som inte skapar värde för de försäkrade. har också styrt om sin organisation så att ledning och styrning av verksamheten sker utifrån de försäkrades behov inom sex olika livssituationer, såsom t.ex. att ha varaktigt nedsatt arbetsförmåga, att leva med funktionsnedsättning samt att vänta eller ha barn. Olika undersökningar indikerar att förtroendet för myndigheten har ökat , även om förtroendet är lågt. s.k. nöjd kund–index ökade till exempel från mellan 2010 (då förändringsarbetet inleddes) och 2013, se diagram 3.13. Nöjd kund–index har förbättrats för både kvinnor och män. Män är emellertid mer nöjda med . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Diagram 3.13 Nöjd kund-index för Det s.k. bemötandeindex som mäter om enskilda individer upplever om de har blivit vänligt bemötta, behandlade med respekt och fått den hjälp de behövt, ökade från 2013. Bemötandet har enligt detta mått förbättrats både i relation till barnfamiljer, sjukskrivna och personer med funktionsnedsättning. Kvinnor och män är i princip lika nöjda med bemötandet. För att medborgarnas förtroende för socialförsäkringen ska vara gott bör försäkringen tillämpas enhetligt och rättssäkert. Det allmänna ombudet för socialförsäkringen har i uppdrag att värna en enhetlig rättstillämpning genom att driva fram vägledande domstolsavgöranden på socialförsäkringens område. Genom det av den förra regeringen beslutade tilläggsdirektivet till Utredningen om tillsyn inom socialförsäkringsområdet (S2013:10) fick utredaren i uppdrag att överväga hur det allmänna ombudet kan ges bättre förutsättningar för att fullgöra sitt uppdrag (dir 2014:49). av minskande produktivitet har produktiviteten ökat inom samtliga större försäkringsområden, vilket innebär att kostnaden per handlagt ärende har minskat inom områdena Ohälsa, Barn och familj respektive Funktionsnedsättning. Produktivitetsökningen förklaras främst av att produktionsvolymen ökat, men även mindre kostnader har bidragit till utvecklingen. som produktiviteten ökat har även kvaliteten i ärendehandläggningen ökat i flera avseenden. Exempel på detta är snabbare beslut och utbetalningar, kortare handläggningstider för flera av de stora förmånerna och ett ökat förtroendet för myndigheten. Sammantaget har därmed effektiviteten utvecklats positivt , något som bekräftas i en skrivelse från ISF till den förra regeringen. har arbetat fram ett nytt kvalitetsuppföljningssystem som myndigheten avser att införa . Detta nya system syftar till att myndigheten på ett mer enhetligt, systematiskt och utvecklingsinriktat sätt än tidigare ska kunna följa kvaliteten i verksamheten. tillgänglighet per telefon försämrades . av alla inkomna samtal besvarades , och väntetiden var i genomsnitt . Detta kan jämföras med en tillgänglighet på och en väntetid . Myndigheten har vidtagit åtgärder för att komma tillrätta med problemen och tillgängligheten har förbättrats . har både tagit fram nya och vidareutvecklat befintliga självbetjäningstjänster. Exempelvis sjösattes automatisering av handläggning av föräldrapenning, som är ett av de större IT-projekten inom myndigheten, /14. Automatiserad handläggning förväntas medföra att kvaliteten i handläggningen ökar, att oavsiktliga fel – och därmed att de felaktiga utbetalningarna – ska minska. Arbete mot felaktiga utbetalningar I syfte att förebygga och upptäcka felaktiga utbetalningar har utvecklat sitt arbete med att använda myndighetens information på ett mer genomtänkt och systematiskt sätt. Genom att analysera mönster och samband i myndighetens olika system har statistiska modeller utvecklats som bedömer risken för fel, vilket förväntas bidra till en effektivare kontroll. Korrekta beslut och utbetalningar skapar i sin tur en tilltro och legitimitet till systemen och för myndigheten. fortsätter att prioritera kontroll av de förmåner som är mest kostsamma, dvs. sjukersättning, assistansersättning, sjuk- 26 ISF Skrivelse, dnr 2014-73. penning och aktivitetsstöd. har arbete särskilt inriktats mot kontroll av assistansersättningen, och en dryg fjärdedel (ca 40 stycken) av kontrollutredarna arbetade 2013 med denna förmån. Det är också främst inom assistansersättningen som de upptäckta felutbetalningarna har ökat. Sammantaget har arbetet med att motverka bidragsbrott resulterat i 20 000 kontrollutredningar . Felaktiga utbetalningar upptäcktes i 4 100 av dessa fall. Det ledde i sin tur till återkrav på och besparingsbelopp, dvs. belopp som utan upptäckt kunde ha betalats ut felaktigt, på ca . Både de beslutade återkraven och besparingsbeloppet har ökat jämfört , liksom antalet polisanmälningar. Av återkraven ökade andelen där har orsakat felutbetalningen från 2013. Den vanligaste anledningen är felregistreringar eller att myndigheten inte tar hand om de uppgifter som kommer in. Internationell samordning av sociala trygghetssystem är en del av en internationell värld, vilket avspeglas i socialförsäkringssystemen. Ett exempel är det faktum att av de drygt 7,7 miljoner personer som var försäkrade hos 2013, var födda i ett annat land än . Av dessa personer var drygt en tredjedel födda inom EU/EES, främst . Ett annat exempel är pensionsområdet. fick 138 000 pensionärer som bor utomlands pension från . De flesta av dessa personer bor i , , eller i . Sammantaget kan konstateras att rörligheten till och från är betydande. För att skapa goda förutsättningar för rörlighet som bidrar till ökad tillväxt tillsatte den förra regeringen en särskild utredare som ska göra en översyn av de svenska sociala trygghetssystemen och dessas tillämpning. Utredningen ska utgå ifrån de nya förutsättningar som globaliseringen ger i en unionsrättslig och internationell kontext. Syftet med utredningen är att ta fram ett tydligt och lättillgängligt regelverk med koppling till försäkringstillhörighet. Samordningen av de sociala trygghetssystemen har i flera avseenden förbättrats 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Den nya nordiska konventionen om social trygghet trädde i kraft . Konventionen innehåller bl.a. en bestämmelse som innebär att gränsarbetare ska kunna få rehabilitering i bosättningslandet, även om personen ifråga är försäkrad i ett annat land. Dessutom ingår en överenskommelse mellan länderna om att avstå från krav på återbetalning av kostnader för sjukvård, arbetslöshetsersättning, rehabilitering samt ersättning för kostnader för hemresa i samband med sjukdom vid tillfällig vistelse i respektive land. Konventionen om social trygghet mellan och trädde i kraft . Konventionen innehåller bestämmelser som samordnar ländernas lagstiftning om ålders- och efterlevandepension samt sjuk- och aktivitetsersättning. har det skett en ökning av antalet nya sjukfall där sjukpenning beviljas. finns även en tendens till att sjukskrivningarna blivit längre. Denna utveckling medför att sjukfrånvaron inte bedöms vara stabil. Be- dömningen är sammantaget att målet om en låg och stabil nivå för sjukfrånvaron ännu inte är uppfyllt. Både i och internationellt är det sjukskrivningar för psykiska diagnoser som ökar. Dessa sjukskrivningar tenderar att bli längre än andra. Det är därför av yttersta vikt att förbättra särskilt de tidiga och förebyggande insatserna för personer med psykisk ohälsa. Kvinnors sjukfrånvaro är mycket högre än mäns. En del riskfaktorer förknippade med arbets- och familjeliv har identifierats. är problemet vidare än så och hänger sannolikt ytterst samman med en bristande jämställdhet mellan kvinnor och män i hela samhället. Åt- gärder för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män har därför betydelse även när det gäller att minska kvinnors sjukfrånvaro. Över huvudtaget behöver kvinnors sjukfrånvaro uppmärksammas och analyseras. Det finns en risk att viktiga orsaker till sjukfrånvaro annars inte upptäcks och blir åtgärdade. Den nuvarande uppgången av sjukfrånvaron är oroande och tyder på att människor inte får 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 det stöd som krävs eller att deras arbetsförmåga inte tas tillvara. Mot bakgrund av tidigare erfarenheter av snabbt stigande sjukfrånvaro är det angeläget att åtgärder vidtas. Det är viktigt att aktivt prövar rätten till sjukpenning och bidrar till att öka möjligheterna för alla personer att ta till vara sin arbetsförmåga. För att sjukskrivningsprocessen ska fungera optimalt fordras att hälso- och sjukvården, arbetsgivare, fackliga organisationer, Arbetsförmedlingen och andra aktörer tillsammans med arbetar aktivt för att stödja människor tillbaka i arbete och minska sjukfrånvaron. bedriver en verksamhet med en ekonomi i balans. Produktiviteten inom samtliga större försäkringsområden har, liksom kvaliteten i ärendehandläggningen, förbättrats . Sammantaget har därmed utvecklingen av effektiviteten ökat . En kvalitetsaspekt som gått i motsatt riktning är tillgängligheten, vilken präglats av stora problem. har vidtagit åtgärder och förbättrade resultat kan ses under inledningen av 2014. Även utvecklingen av sjukfrånvaron har gått i motsatt riktning jämfört med målet om en låg och stabil nivå. Det är viktigt att , tillsammans med övriga berörda aktörer, fortsätter arbeta för att fler människor kan återgå i arbete så att målet om en låg och stabil nivå i sjukförsäkringen kan uppnås. övergripande mål 2013 – att ha medborgarnas fulla förtroende och bidra till en hög tilltro till socialförsäkringen – har varit myndighetens högst prioriterade fråga. De positiva resultaten från egna undersökningar tillsammans med mer splittrade resultat från externa undersökningar indikerar att förtroendet för har ökat , men att det är lågt. Det s.k. nöjd kund–indexet har ökat från 51 till 59 på en 100-gradig skala. Enligt SOM-institutets undersökning är det emellertid en större andel som har ett lågt än ett högt förtroende för . Det är emellertid viktigt att myndighetens starka fokus på ökat förtroende inte är den allena prioriterade frågan, utan att den balanseras av att myndigheten även fokuserar på en korrekt tillämpning av försäkringen, en effektiv och rättsäker administration samt en omfattande och effektiv kontrollverksamhet. Det finns en risk för att målet om ett ökat förtroende går ut över målet om en korrekt tillämpning av försäkringen. har fortsatt att utveckla arbetet med kontroller. Så kallade smarta kontroller utvecklas, som åtgärdsfrekvensen ökar och samverkan med andra aktörer förbättras. Den nationella kontrollsatsning för att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar av assistansersättningen som bedriver i samverkan med bl.a. polis, åklagare och , har varit lyckosam och lett till att både återkraven, besparingsbeloppen och polisanmälningarna har ökat . har sjukförsäkringen genomgått stora förändringar. Tidsgränser har införts i sjukförsäkringen och den mest omdiskuterade av dessa har varit den bortre gränsen för hur länge sjukpenning kan betalas ut. Fram till slutet av 2013 har drygt 75 000 personer tvingats lämna sjukförsäkringen till följd av denna gräns. Ersättningarna har också urholkats under dessa år. Stöd till individen för rehabilitering och omställning har varit bristfälligt. För många vanliga inkomsttagare innebär det att den allmänna sjukförsäkringen inte längre ger den trygghet som de har rätt att förvänta sig. Regeringens politik syftar till att göra sjukförsäkringen mer human och förutsägbar. Ersättningen från sjukförsäkringen ska ge trygghet och lämnas det tar för en person att återfå arbetsförmågan. Arbetslinjen ska gälla inom sjukförsäkringen, dvs. människor ska få rehabilitering och när så behövs stöd för omställning för att kunna ta till vara sin arbetsförmåga. Att alla som kan och har förmåga är i arbete bidrar till regeringens mål om att når lägst arbetslöshet i EU . Regeringen anser att nuvarande mål för sjukförsäkringen bör ligga fast. Det är eftersträvansvärt att sjukfrånvaron är stabil och låg. De insatser som görs för att förebygga sjukfrånvaro och förkorta sjukskrivningsperioder genom omställning och rehabilitering ska syfta till att ta till vara människors arbetsförmåga och på så sätt bidra till att sjukfrånvaron kan hållas på en stabil och låg nivå. En god arbetsmiljö där arbetsgivaren tar sitt fulla ansvar samt en väl fungerande hälso- och sjukvård är av central betydelse för att nå detta syfte. Likaså att arbete med sjukförsäkringen målmedvetet bedrivs med detta syfte. Självfallet ska varje person som på grund av sjukdom inte kan arbeta ha rätt till sjukpenning. Kvinnors sjukfrånvaro är betydligt högre än mäns.