prop · H103102 · 2014-04-14 00:00:00 — Kostnaderna för pedagogisk omsorg uppgick till 2012, vilket var en minskning jämfört med . Den genomsnittliga kostnaden per barn var , vilket var en ökning jämfört med . Kostnaderna för öppen förskola uppgick till 2012, vilket var en ökning jämfört med . Kostnaderna för öppen fritidsverksamhet uppgick till 2012, vilket var en ökning . Antalet anställda inom pedagogisk omsorg fortsatte att minska och uppgick till drygt 3 400, vilket var ca 200 anställda färre än året innan. Antalet årsarbetare inom öppen förskola uppgick till drygt 500 och i öppen fritidsverksamhet knappt 700. Förskoleklassen är en frivillig skolform inom skolväsendet. Barn ska erbjudas förskoleklass fr.o.m. höstterminen det år de fyller . Utbildningen i förskoleklassen ska enligt skollagen stimulera varje barns utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Utbildningen är avgiftsfri och ska omfatta minst . För förskoleklass gäller läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet avseende skolans värdegrund och uppdrag samt i tillämpliga delar övergripande mål och riktlinjer för utbildningen. 6-åringar som är inskrivna i förskoleklass har saknas dock preliminär statistik. var personaltätheten i verksamheten 15,7 elever per lärare. Den totala kostnaden för förskoleklass 2012 var , vilket motsvarar en ökning jämfört med . Kostnaden per elev i förskoleklass uppgick till , vilket var en ökning jämfört med föregående år. Verksamheten är ofta lokal- och personalmässigt integrerad med grundskola och fritidshem. Det gör att uppgiftslämnarna ibland har behövt göra skattningar eller schablonmässiga fördelningar av kostnader för både personal och lokaler. Kostnadsuppgifterna bör därför tolkas med viss försiktighet. fanns det drygt 6 700 årsarbetare i förskoleklasserna, vilket var en minskning med knappt 150 årsarbetare jämfört med föregående år. Utbildningen i ska enligt skollagen syfta till att ge eleverna kunskaper och värden och utveckla deras förmåga att tillägna sig dessa. Vidare ska utbildningen förbereda eleverna för aktiva livsval och ligga till grund för fortsatt utbildning. Lika tillgång till utbildning och likvärdig utbildning är viktiga utgångspunkter för verksamheten, liksom att elever i behov av särskilt stöd ska ha rätt till sådant stöd. betygssystem är mål- och resultatstyrt, vilket innebär att elevernas kunskaper bedöms i relation till specificerade kunskapskvaliteter i form av mål och kunskapskrav. gäller läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011. Det genomsnittliga meritvärdet fortsatte att öka uppgick andelen elever som uppnådde målen i samtliga ämnen till , dvs. de fick lägst betyget E. Det var lägre än året innan, men den näst högsta andelen . Andelen flickor som nådde målen i alla ämnen var , medan andelen pojkar var . 2013/14:102 Det genomsnittliga meritvärdet fortsatte att öka efter en mindre nedgång . var det genomsnittliga meritvärdet 213,1 (av maximala 320), vilket var en ökning med 1,7 meritpoäng jämfört med . Det genomsnittliga meritvärdet har successivt ökat sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet infördes /98. Det genomsnittliga meritvärdet ger en indikation på den sammantagna kunskapsutvecklingen hos elever som lämnar årskurs 9. Mot bakgrund av resultaten bl.a. i den internationella studien for International Student () är det dock osäkert om utvecklingen av det genomsnittliga meritvärdet motsvarar en faktisk kunskapsutveckling eller t.ex. kan förklaras av s.k. betygsinflation (se avsnitt 5.4.3). Andel behöriga till gymnasieskolan på oförändrad nivå Av eleverna som lämnade årskurs 9 var behöriga till yrkesprogrammen, vilket var en uppgång jämfört med föregående läsår. Av flickorna var och av pojkarna behöriga till ett yrkesprogram. Andelen behöriga till naturvetenskaps- och teknikprogrammen uppgick till , vilket var en nedgång jämfört med . Av flickorna var och av pojkarna behöriga till naturvetenskaps- och teknikprogrammen. Andelen elever med godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik uppgick våren , vilket var en ökning jämfört med . Resultatskillnader mellan kommuner, skolor och elevgrupper Det genomsnittliga meritvärdet har ökat inom fristående och kommunala skolor . Eleverna i de fristående grundskolorna hade liksom i genomsnitt högre betyg än eleverna i de kommunala skolorna. Betygsskillnaden var i stort sett densamma mellan åren. I kommunala skolor ökade det genomsnittliga meritvärdet från 208,2 till 213,1 . I fristående skolor ökade meritvärdet från 230,1 till 231,1 . Fristående skolor hade också en högre andel behöriga elever till gymnasieskolans samtliga nationella program. Elevsammansättningen skilde sig åt mellan fristående och kommunala skolor. Andelen elever med högutbildade föräldrar var högre i fristående skolor. Fristående skolor hade även en större andel elever med utländsk bakgrund födda i , medan kommunala skolor hade en större andel elever som kommit till . Som framgår av diagram 5.3 fanns det också skillnader mellan kommungrupper i fråga om genomsnittligt meritvärde och behörighet till gymnasieskolans nationella program. Skillnaden i genomsnittligt meritvärde mellan kommunerna med högst respektive lägst genomsnittligt meritvärde var 77,8 meritpoäng , jämfört med 85,5 . Skillnaden mellan var 12,5 meritpoäng, jämfört med 13,0 . Diagram 5.3 Genomsnittligt meritvärde per kommungrupp 2013 för elever som lämnar årskurs 9 Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Det genomsnittliga meritvärdet var högst i kommungruppen förortskommuner till storstäderna och lägst i kommungruppen varuproducerande kommuner. Skillnaden mellan grupperna uppgick till 14,6 meritpoäng. Störst andel behöriga elever till samtliga gymnasieskolans nationella program fanns i kommungruppen förortskommuner till storstäderna, där av eleverna var behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram. Minst andel behöriga till samtliga nationella program fanns i storstäder, där andelen var (se diagram 5.4). Diagram 5.4 Behörighet till gymnasieskolans nationella program per Y (%) ES (%) EK HU SP (%) NV TE (%) Förortskommuner till större städer Det finns skillnader i meritvärde mellan elever med svensk och utländsk bakgrund. Elever med utländsk bakgrund är dock en heterogen grupp. Till exempel kan en elev med utländsk bakgrund vara född i och ha två utrikes födda föräldrar, medan en annan elev kan ha kommit till utan föräldrar efter att ha påbörjat sin skolgång. Högst betygsresultat har elever med föräldrar med eftergymnasial utbildning, oavsett om eleven är född i eller har kommit till . Lägst resultat har elever som kommit till med föräldrar med förgymnasial utbildning. Av elever som invandrat fick inte godkänt betyg i matematik i årskurs 9. Av elever som invandrat var motsvarande andel , dvs. ungefär samma andel som för alla elever, oavsett bakgrund. Skillnaden i genomsnittligt meritvärde mellan flickor och pojkar uppgick till 21,7 meritpoäng till flickornas fördel. Det är något lägre än föregående års skillnad på 24 meritpoäng. Flickornas meritvärde har ökat oavsett bakgrundsvariabler, såsom utländsk bakgrund och föräldrarnas utbildningsbakgrund. Resultaten från studie 2012 visade att svaga resultatutveckling inom fortsätter. Resultaten ligger i linje med resultaten från Trends in International Mathematics and Science Study och Progress in International Reading Literacy Study som Svenska 15-åringars genomsnittliga resultat hade försämrats inom samtliga tre undersökta områden (matematik, läs- förståelse och naturvetenskap) jämfört med den senaste PISA-under- Dessutom hade resultaten försämrats i matematik jämfört med , i läsförståelse jämfört med och i naturvetenskap Skr. 2013/14:102 jämfört med , det tidigaste år som respektive kunskapsområde var I 2000 låg svenska 15-åringars resultat inom samtliga områden signifikant över OECD-genomsnittet, men 2012 är det svenska resultatet signifikant lägre inom samtliga områden som omfattas av studien. Resultatutvecklingen har varit negativ för både flickor och pojkar inom samtliga områden , men pojkarnas resultat har försämrats mer än flickornas. I matematik finns visserligen inga signifikanta resultatskillnader mellan könen, men i läsförståelse har skillnaderna ökat ytterligare till flickornas fördel och flickor uppnår numera högre resultat än pojkar i naturvetenskap. Skillnaderna i resultat mellan elever med och utan utländsk bakgrund var fortsatt höga, även när hänsyn togs till den socioekonomiska bakgrunden. Skillnaderna i resultat mellan utrikes respektive inrikes födda elever var bland de högsta i . Även om andelen elever med utländsk bakgrund har ökat något har detta haft en ytterst marginell påverkan på den generella resultatnedgång som påvisar i Sverige.49 Elevantalet fortsatte att öka Den allmänna skolplikten medför att antalet elever i stort sett följer befolkningsutvecklingen för barn i skolåldern. Som diagram 5.5 visar gick 918 000 elever i , vilket var en ökning med 19 000 jämfört med året innan. 49 2012 – 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och naturvetenskap (2013). Diagram 5.5 Elevutvecklingen i 1996/97–2013/14 Antalet elever i skolor med enskild huvudman var det högsta någonsin och uppgick till drygt 124 500 elever, vilket var en ökning med 5 000 elever jämfört med . Eftersom det totala antalet elever har ökat har även elevantalet i kommunala skolor ökat med 14 000 elever. Andelen elever i grundskolor med enskild huvudman har ökat och motsvarade av elevunderlaget. Den totala kostnaden för uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med året innan. För uppgifter om kostnadsutvecklingen i de olika verksamheterna, se tabell 19 i bilaga 4. Av den totala kostnaden avsåg grundskola (exklusive skolskjuts), medan kostnaden för fristående grundskolor var , vilket motsvarade av den totala kostnaden. Kostnaden per elev för undervisning uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Jämfört med kommunala grundskolor hade fristående grundskolor i genomsnitt lägre kostnader per elev för undervisning, elevhälsa och övriga kostnader, medan kostnaden per elev för skolmåltider och läromedel var högre. Kostnaden per elev för lokaler var i genomsnitt lika stor för kommunala och fristående grundskolor. Andelen lärare med högskoleexamen med pedagogisk inriktning var /13, vilket motsvarar en ökning med jämfört med föregående läsår. I kommunala skolor Skr. 2013/14:102 hade i genomsnitt av lärarna en högskoleexamen med pedagogisk inriktning /13, att jämföra läsåret innan. I fristående skolor uppgick motsvarande andel till , vilket är en ökning /12. I de kommunala skolorna hade kommungrupperna större städer, förortskommuner till större städer, kommuner i tätbefolkad region och kommuner i glesbefolkad region den högsta andelen lärare med högskoleexamen med pedagogisk inriktning. Lägst andel fanns i kommungruppen förortskommuner till storstäderna. Utbildningsbakgrunden varierar mellan olika lärarbefattningar. Till exempel hade av lärarna som undervisade i modersmål och av lärarna som undervisade i musik en högskoleexamen med pedagogisk inriktning /13. Detta kan jämföras med låg- och mellanstadielärare där andelen med pedagogisk högskoleexamen var . är skolhuvudmännen skyldiga att se till att en nyanställd rektor genomgår en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. hade ca 1 000 rektorer, förskolechefer och biträdande rektorer antagits till en sådan utbildning. Totalt har av rektorer och biträdande rektorer som antingen går eller har genomfört den ovan nämnda befattningsutbildningen. /13 var av lärarna kvinnor och män. Andelen utrikes födda lärare uppgick till . Legitimation och nya karriärsteg för lärare Enligt skollagen ska efter ansökan meddela legitimation till en lärare eller förskollärare som uppfyller kraven för legitimation. hade 180 000 lärare och andra yrkesgrupper i utbildningssystemet ansökt om legitimation. hade 153 803 legitimationer sammantaget utfärdats i och övriga skolformer. Två nya karriärsteg för lärare infördes , förstelärare och lektor, i syfte att förbättra elevernas måluppfyllelse samt höja läraryrkets status och attraktionskraft. Kommuner och enskilda huvudmän har enligt , i och övriga skolformer, inrättat drygt 3 000 tjänster som förstelärare eller lektor. Förstelärarna är väl spridda i landet med vissa regionala skillnader. Nästan alla elever i gick i en skola vars huvudman inrättat karriärtjänster. I övre och mellersta var motsvarande andel nästan sju av tio elever. Skillnaderna beror främst på att alla kommuner ännu inte har hunnit utse förstelärare. Utbildningen i grundsärskolan ska enligt skollagen syfta till att ge elever med utvecklingsstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs 2013/14:102 förutsättningar och så långt möjligt motsvara den utbildning som ges i . Ett beslut om att en elev ska tas emot i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs. För grundsärskolan gäller läroplanen för grundsärskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011. Läroplanen innehåller skolans värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer samt kursplaner för grundsärskolans ämnen och ämnesområden. För grundsärskolan saknas tillgång till information om i vilken mån målen för verksamheten nås. Inte heller nationell betygsstatistik finns att tillgå. Andelen elever inskrivna i grundsärskolan har fortsatt att minska var drygt 9 300 elever inskrivna i grundsärskolan. Detta motsvarade av alla elever i de obligatoriska skolformerna, vilket var minskning jämfört med året innan. Inom grundsärskolan finns en särskild inriktning kallad träningsskolan. Träningsskolan är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig undervisningen i grundsärskolan. Av samtliga elever i grundsärskolan gick i träningsskolan, vilket var högre än läsåret innan. Elever i grundsärskolan kan också få sin utbildning som integrerade elever i . Andelen som undervisades integrerat i uppgick till , vilket var samma andel som året innan. Andelen integrerade elever varierade mellan kommunerna. I genomsnitt var andelen lägst i kommungruppen kommuner i tätbefolkad region () och högst i kommungruppen turism- och besöksnäringskommuner (). Av eleverna i grundsärskolan var pojkar, vilket var samma andel som läsåret innan. Kostnaden för grundsärskolan uppgick till ca 2012, vilket var en minskning jämfört med . Kostnaden per elev ökade däremot med till . Kostnaden per elev för undervisning uppgick till . Antalet lärare i grundsärskolan var knappt 2 600 (omräknat till Antalet lärare per hundra elever uppgick i genomsnitt till 27,3 i kommunala grundsärskolor och till 30,2 i fristående Jämfört med föregående år har skillnaden i lärartäthet mellan Skr. 2013/14:102 kommunala och fristående huvudmän ökat. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen i kommunala skolor uppgick till och andelen lärare med specialpedagogisk högskoleexamen . I fristående skolor hade pedagogisk högskoleexamen och specialpedagogisk högskolexamen . Andelen med pedagogisk högskoleexamen respektive specialpedagogisk examen har därmed ökat jämfört med i både kommunala och fristående skolor. Fritidshemmet ska komplettera skolan genom att stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Varje kommun ska erbjuda fritidshem t.o.m. vårterminen det år då eleven fyller . Från och med höstterminen det år då eleven fyller får öppen fritidsverksamhet erbjudas i stället för fritidshem. För fritidshem gäller den del av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 som anger skolans värdegrund och uppdrag samt i tillämpliga delar den del som anger övergripande mål och riktlinjer för verksamheten. Av den enkät som har genomfört på regeringens uppdrag (se avsnitt 5.2.2) till vårdnadshavare till barn i åldrarna framgår att det 2012 fortfarande fanns sociala och geografiska skillnader i tillgång till fritidshem samt brist på verksamhet för 10–12-åringar. Föräldrar till barn i fritidshem ansåg inte i lika hög grad som föräldrarna till barn i förskola att verksamheten uppfyller deras behov och önskemål. Nästan nio av tio 6–9-åringar var 2012 inskrivna i fritidshem. Den genomsnittliga närvarotiden för 6–9-åringar i fritidshem var , vilket var en ökning . Bland 10–12-åringarna var det vanligaste att vara själv efter skolan (). av barnen var hemma med sina föräldrar. Knappt var femte 10–12-åring gick i fritidshem och gick i öppen fritidsverksamhet. Andelen 10–12-åringar som gick i öppen fritidsverksamhet hade ökat , men 2012 var fortfarande drygt varannan 10–12-åring själv efter skolan.50 50 Avgifter i förskola, fritidshem och pedagogisk omsorg (2012). Större grupper och lägre personaltäthet har de genomsnittliga elevgrupperna i fritidshemmen ökat i storlek . Antalet inskrivna elever per avdelning ökade , från 40,2 till 40,4 elever. Personaltätheten minskade då antalet elever per årsarbetare ökade från 20,1 till 20,6. Kommungruppen större städer hade i likhet med föregående år lägst genomsnittlig personaltäthet, men också en hög andel inskrivna elever i åldern 6–. Personaltätheten var högst i kommungruppen glesbygdskommuner. Små förändringar av andelen inskrivna barn Andelen barn i åldern 6–som var inskrivna i fritidshem uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med . I åldern 10–var andelen inskrivna barn i stort sett oförändrad jämfört med , . Den genomsnittliga närvarotiden för 6–9-åringar i fritidshem var , vilket var en ökning . Det finns fortfarande brist på verksamhet för de äldre barnen. Andelen 1012- åringar som går i öppen fritidsverksamhet har ökat , men är drygt varannan 10–12-åring själv efter skolan.51 Som framgår av diagram 5.6 var det betydligt vanligare i kommungrupperna storstäder, förortskommuner till storstäderna och större städer att barn i åldern 6–var inskrivna i fritidshem än i övriga kommungrupper. Kommungruppen glesbygdskommuner hade dock i genomsnitt den lägsta andelen inskrivna barn i åldern 10–(). 51 Avgifter i förskola, fritidshem och pedagogisk omsorg (2012). Andel barn 6–inskrivna i fritidshem och antal elever per Skr. årsarbetare per kommungrupp 2013 Andel inskrivna elever 6-9 år Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Ökade totala kostnader på grund av fler barn Den totala kostnaden för fritidshemmen uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . Kostnaden per barn uppgick till , vilket var en minskning med . I verksamhet i regi utgjorde personalkostnaden av den totala kostnaden. Föräldrars avgifter finansierade i genomsnitt av kostnaderna. Färre årsarbetare och minskad andel personal med pedagogisk högskoleexamen fanns det drygt 19 900 årsarbetare i fritidshemmen. Jämfört med 2012 minskade antalet med ca 600. Av de anställda i fritidshem hade en högskoleutbildning med pedagogisk inriktning 2013. Det är en minskning jämfört med föregående år. Den vanligaste examen bland anställda med pedagogisk examen var fritidspedagogexamen. 2013/14:102 5.8 Alla ungdomar ska enligt skollagen ha lika tillgång till utbildning, som ska vara likvärdig oavsett var den anordnas i landet. Varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. infördes den reformerade gymnasieskolan. Fram t.o.m. fanns det elever i gymnasieskolan som läste enligt de tidigare bestämmelserna. Följande beskrivning avser vad som gäller i den nya gymnasieskolan. Gymnasieskolan ska enligt skollagen ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Gymnasieskolans huvuduppgift är enligt läroplanen att förmedla kunskaper och skapa förutsättningar för att eleverna ska tillägna sig och utveckla kunskaper. Utbildningen ska främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor, som aktivt deltar i och utvecklar yrkes- och samhällslivet. Utbildningen ska vidare bidra till elevernas allsidiga utveckling. Undervisningen ska utformas med hänsyn till elevernas olika förutsättningar och behov. Elever på yrkesprogram ska ges möjlighet att uppnå kraven för en yrkesexamen, som innebär att eleverna har uppnått en av branschen godtagbar nivå av yrkeskunnande för att vara väl förberedda för yrkeslivet. Elever på högskoleförberedande program ska ges möjlighet att uppnå kraven för en högskoleförberedande examen, som innebär att eleverna har tillräckliga kunskaper för att vara väl förberedda för högskolestudier. För elever som avslutat ett introduktionsprogram är målsättningen att de ska ha en plan och tillräckliga kunskaper för fortsatt utbildning eller att de uppnår en förberedelse för etablering på arbetsmarknaden. Samtliga nationella program i gymnasieskolan har fastställda examensmål. För varje ämne i gymnasieskolan finns en ämnesplan som kompletterar läroplanen. I ämnesplanen anges ämnets syfte samt det centrala innehållet och kunskapskraven för varje kurs. En bedömning av måluppfyllelsen i gymnasieskolan kan omfatta tillgänglighet respektive kunskap och färdigheter. Tillgänglighet kan avse i vilken omfattning eleverna erbjuds ett allsidigt urval av program. Kunskaper och färdigheter kan bedömas utifrån om eleverna uppnår avsedda kunskaper, dvs. i vilken utsträckning de är förberedda för kommande yrkesverksamhet respektive för fortsatta studier efter avslutad utbildning och hur snabbt de övergår till yrkesverksamhet respektive högre studier. Vissa kommuner har ingen gymnasieskola Av landets 290 kommuner var det 27 kommuner som helt saknade gymnasieskolenheter . Några av kommunerna ingår dock i kommunalförbund och erbjuder utbildning genom dessa. Nästan alla elever som slutar börjar i gymnasieskolan Totalt gick av alla elever som slutade i gymnasieskolan . Det är en något mindre andel än föregående år. Andelen som inte direkt gick över till gymnasieskolan varierade över landet. I var tionde kommun var andelen , medan alla elever fortsatte direkt till gymnasieskolan i 29 kommuner. I över hälften av kommunerna var det endast tre eller färre elever som inte fortsatte direkt till gymnasieskolan. Utbildningen i gymnasieskolan pågår normalt . Det är dock långt ifrån alla elever som slutför studierna . Av de som började i gymnasieskolan hade fått slutbetyg , vilket var en ökning i förhållande innan. Enligt förlängs studietiden ofta till följd av att elever bytt program , ofta med ett och ibland . efter studiestarten hade av eleverna som påbörjade sin gymnasieutbildning fått ett slutbetyg. Av alla som fyllde 2012 hade fått slutbetyg från gymnasieskolan . Det är samma andel som året innan. På kommunnivå fanns det dock stora skillnader när det gäller andelen 20- åringar med slutbetyg. Andelen var lägre än i var tionde kommun och i en lika stor andel av kommunerna. På kommungruppsnivå var andelen högst i större städer och lägst i storstäder. Den genomsnittliga betygspoängen, dvs. det genomsnittliga värdet av alla betyg som redovisas i elevens slutbetyg, var 14,0 av maximalt 20,0 poäng för samtliga elever som fick slutbetyg /13. På kommunnivå (kommunala skolor) varierade genomsnittspoängen mellan 10,0 och 16,0, vilket innebär att spridningen hade minskat jämfört med läsåret innan. En förklaring till variationen mellan kommunerna är att de har olika programutbud och att den genomsnittliga betygsnivån skiljer sig mellan olika program. Kommuner som enbart erbjudit individuella program har t.ex. en lägre genomsnittlig betygspoäng. Det fanns också skillnader mellan könen när det gäller betygsresultaten. /13 var genomsnittspoängen för kvinnor med svensk bakgrund 14,9 poäng, för kvinnor med utländsk bakgrund 13,8 poäng.