prop · H20341 · 2014-12-19 00:00:00 — Uppgift enligt första stycket 2 ska bara lämnas om det rapporteringsskyldiga finansiella institutet har agerat som förvaltare, mäklare, ombud eller annan form av företrädare för kontohavaren vid försäljningen eller inlösen. Uppgifter som ska lämnas om rapporteringspliktiga konton som är inlåningskonton I kontrolluppgiften ska för rapporteringspliktiga konton som är sådana inlåningskonton som avses i 2 kap. 11 § första stycket 1 lagen (2015:000) om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av uppgift lämnas om sammanlagd ränta som har tillgodoräknats eller betalats ut till kontot . Uppgifter som ska lämnas om rapporteringspliktiga konton som varken är depåkonton eller inlåningskonton I kontrolluppgiften ska för rapporteringspliktiga konton som inte är depåkonton eller inlånings- konton uppgift lämnas om sammanlagt belopp som har tillgodoräknats eller betalats ut på tillgångar på konto som det rapporteringsskyldiga finansiella institutet är gäldenär eller garant för. Lydelse enligt bet. Kontrolluppgifter enligt 15 kap., Kontrolluppgifter enligt 15 kap., 16 kap. 1 § om ersättning avses i 16 kap. 3 § 4 samt 4 § 1 a, avses i 16 kap. 3 § 4 samt 4 § 1 a, 2 a och 3 a, 17, 19, 20 och 21 kap. 2 a och 3 a, 17, 19, 20 och 21 kap., samt 22 kap. 2, 3, 9–11, 17–21 och 22 kap. 2, 3, 9–11, 17–21 och 23– 23–25 §§ ska även lämnas 22 a kap. ska fysiska personer som är begränsat lämnas för fysiska personer som är Kontrolluppgift enligt 22 kap. 10 § ska också avse omständigheter som medför eller kan medföra avskattning enligt 5 § första stycket 6, 6 a eller 7 lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. 22 a kap. ska sådana enheter som avses i 2 kap. pliktiga konton med anledning av Den som är skyldig att lämna kontrolluppgift enligt 15–22 kap. ska året närmast som kontrolluppgiften gäller informera den som uppgiften avser om de uppgifter som lämnas i kontrolluppgiften. Den som är skyldig att lämna kontrolluppgift enligt 15–22 a kap. ska året närmast som kontrolluppgiften gäller informera den som uppgiften avser om de uppgifter som lämnas i kontrolluppgiften. Uppgifter med anledning av Sådana finansiella institut som avses i 2 kap. 6–10 §§ lagen (2015:000) om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av och som har antagits som konto- förande institut av en sådan central värdepappersförvarare som avses i 1 kap. 3 § lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument ska lämna värdepappersförvararen de upp- gifter som krävs för att denne ska kunna identifiera sådana rapporteringspliktiga konton som avses i 2 kap. 21 § lagen om identifiering av rapporterings- pliktiga konton med anledning av . Om kontrolluppgiften ska innehålla uppgift om amerikanskt skatteregistreringsnummer () eller födelsedatum, ska det finansiella institutet lämna värdepappersförvararen uppgift om det. Den som har medverkat vid en sådan försäljning eller inlösen som avses i 22 a kap. 6 § första stycket 2 ska till den kontrolluppgifts- skyldige lämna uppgift om den sammanlagda ersättning som, efter avdrag för försäljningsprovision och liknande utgifter, har tillgodoräknats eller betalats ut till kontot. Det gäller dock inte om den kontrolluppgiftsskyldige redan har uppgiften. Uppgifter som avses i 6 och 7 §§ ska lämnas senast månaden efter det att skyldigheten att lämna kontrolluppgift uppkom, dock inte senare än Uppgifter som avses i 8–9 §§ Uppgifter som avses i 8–9 b §§ 5 Senaste lydelse 2011:1289. 2014/15:41 ska lämnas och året som uppgiften gäller. ska lämnas och året som uppgiften gäller. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 22 a kap. 6 § första stycket 1 samt 7 och 8 §§ tillämpas första gången på uppgifter som avser . 3.Bestämmelserna i 22 a kap. 6 § första stycket 2 och andra stycket tillämpas första gången på uppgifter som avser . 4.Övriga bestämmelser i lagen tillämpas första gången på uppgifter som avser . 5.För uppgifter som avser ska a)informationsuppgift som lämnas enligt 34 kap. 9 a och 9 b §§ lämnas , och b)kontrolluppgift som lämnas enligt 22 a kap. samt informations- uppgift som lämnas enligt 34 kap. 3 § av någon som är skyldig att lämna sådan kontrolluppgift lämnas . För uppgifter som avser och som gäller sådana konton som har identifierats som rapporteringspliktiga konton enligt lagen (2015:000) om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av efter men före ska dock a)informationsuppgift som lämnas enligt 34 kap. 9 a och 9 b §§ lämnas senast efter att kontot har identifierats som ett rapporteringspliktigt konto, och b)kontrolluppgift som lämnas enligt 22 a kap. samt informations- uppgift som lämnas enligt 34 kap. 3 § av någon som är skyldig att lämna sådan kontrolluppgift lämnas senast efter att kontot har identifierats som ett rapporteringspliktigt konto. För uppgifter som avser och som gäller sådana konton som har identifierats som rapporteringspliktiga konton enligt lagen (2015:000) om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av efter ska informationsuppgift som lämnas enligt 34 kap. 9 a och 9 b §§ lämnas och kontrolluppgift som lämnas enligt 22 a kap. samt informationsuppgift som lämnas enligt 34 kap. 3 § av någon som är skyldig att lämna sådan kontrolluppgift lämnas . Om det rapporteringspliktiga kontot har öppnats efter och före ska informationsuppgift respektive kontrolluppgift även lämnas för uppgifter som avser . För vart och ett av kalenderåren 2015 och 2016 ska ett sådant rapporteringsskyldigt finansiellt institut som avses i 2 kap. 19 § lagen om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av FATCA- avtalet i kontrolluppgift lämna uppgift om namn på varje sådant icke FATCA-deltagande finansiellt institut som avses i 2 kap. 21 § samma lag till vilken det rapporteringsskyldiga finansiella institutet har gjort betalningar, samt det sammanlagda belopp dessa betalningar uppgår till för vart och ett av åren. Om ett icke FATCA-deltagande finansiellt institut som avses i punkt 8 identifieras som en sådan enhet efter ska sådan kontrolluppgift som enligt punkt 8 ska lämnas för uppgifter avseende lämnas . Ärendet och dess beredning Ett avtal mellan och förenta staters regering för att förbättra internationell efterlevnad av skatteregler och för att engelsk språkversion av avtalet undertecknades. Avtalet finns i bilaga 1. En svensk översättning av avtalet finns i bilaga 2. Inom har promemorian Genomförande av avtal mellan och förenta staters regering för att förbättra internationell efterlevnad av skatteregler och för att genomföra FATCA tagits fram med förslag till författningsreglering för att genomföra avtalet. Promemorians lagförslag finns i bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 4. Remissvaren finns tillgängliga i ärendet (dnr Fi2014/2687). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets synpunkter och förslag. Regeringen behandlar vissa av Lagrådets synpunkter under avsnitten 6.1.6 och 6.3.3. I övrigt behandlas Lagrådets synpunkter i författningskommentaren. Vissa språkliga förändringar har även gjorts i förhållande till lagrådsremissens förslag. 4FATCA och den internationella utvecklingen avseende automatiskt informationsutbyte 4.1Foreign Accounts Tax Compliance Act (FATCA) Foreign Account Tax Compliance Act, förkortad FATCA, är en amerikansk lagstiftning som antogs av den amerikanska kongressen . publicerade det amerikanska finansministeriet (U.S. ) och den amerikanska federala skattemyndigheten (, förkortad IRS) mycket omfattande och detaljerade bestämmelser (Final U.S. Treasury Regulations) som närmare förklarar hur FATCA ska tillämpas. Syftet med lagstiftningen är att den amerikanska federala skattemyndigheten ska få tillgång till information om amerikanska personers kapitaltillgångar och kapitalinkomster som förvaltas av eller betalas till icke-amerikanska finansiella institut (s.k. Foreign Financial Institutions). I vissa fall ska de icke-amerikanska finansiella instituten också innehålla Prop. 2014/15:41 skatt för den amerikanska federala skattemyndighetens räkning. FATCA blev till en början hårt kritiserat eftersom det är en unilateral lagstiftning som riktar omfattande krav mot icke-amerikanska finansiella institut, såsom banker och försäkringsföretag. De icke-amerikanska finansiella instituten ska enligt FATCA ingå avtal med den amerikanska federala skattemyndigheten om att enheterna ska identifiera amerikanska kontohavare i sin kundstock och lämna information om dessa samt, i vissa fall, innehålla källskatt på ett brett spektrum av betalningar som härrör från . Icke-amerikanska finansiella institut som inte alls deltar i rapportering och innehållande av källskatt enligt FATCA riskerar att det innehålls 30 procents skatt på alla betalningar av inkomster med källa i till det finansiella institutet. Kritiken mot FATCA gick framförallt ut på att lagstiftningen medför administrativt betungande krav på rapporteringssystem och när det gäller att samla in information om amerikanska kunder samt potentiella konflikter mellan FATCA och inhemsk lagstiftning, bl.a. vad gäller banksekretess. , , Förenade , , och presenterade en modell för bilaterala avtal om automatiskt informationsutbyte mellan den amerikanska federala skattemyndigheten och respektive skattemyndighet i andra stater och jurisdiktioner (avtal för att förbättra internationell efterlevnad av skatteregler och för att genomföra FATCA, förkortat ). Detta modellavtal kallas för modell 1. Avsikten var att modellavtalet skulle ligga till grund för bilaterala avtal som eliminerar de rättsliga hinder som finns i inhemsk lagstiftning mot att de icke-amerikanska finansiella instituten tillämpar den amerikanska FATCA-lagstiftningen direkt. Modellen finns i en reciprok version, som innebär ett ömsesidigt utbyte av information, och en icke-reciprok version där information lämnas till . Det FATCA- avtal som har ingått med grundar sig på modell 1 med reciprocitet. Det finns även en modell 2 för . Det modellavtalet upprättades av och tillsammans med och går ut på att avtalslandet ålägger sina rapporteringsskyldiga finansiella institut att ingå avtal med den amerikanska federala skattemyndigheten om att tillämpa den amerikanska FATCA-lagstiftningen. Enligt modell 2 ska de rapporteringsskyldiga finansiella instituten rapportera uppgifterna direkt till den amerikanska federala skattemyndigheten utan att inhemska skattemyndigheter i det andra landet blir inblandade i överföringen. hade 45 stater och jurisdiktioner ingått FATCA- avtal med enligt modell 1. Sju stater och jurisdiktioner hade ingått avtal enligt modell 2. Därutöver var 53 stater och jurisdiktioner överens med i sak om enligt modell 1 utan att ännu ha undertecknat ett sådant. Ytterligare sju stater och jurisdiktioner var överens med i sak om enligt modell 2 utan att ännu ha undertecknat ett sådant. 2014/15:41 Den internationella utvecklingen med anledning av FATCA Inom har det tagits fram en global standard för automatiskt informationsutbyte om finansiella konton. Den globala standarden bygger på modell 1 för bilaterala . En del avvikelser har dock gjorts för att standarden ska kunna fungera i multilaterala sammanhang. Den globala standarden har också utformats utan hänvisningar till amerikansk rätt. Den globala standarden består av en modell för avtal mellan behöriga myndigheter om att tillämpa den gemensamma rapporteringsstandarden. Till avtalet hör den gemensamma rapporteringsstandarden (Common Reporting Standard, förkortad CRS). Till den globala standarden har det även tagits fram kommentarer och it- format för informationsutbytet. är en av 52 stater och jurisdiktioner som har anslutit sig till gruppen av s.k. av den globala standarden. Av dessa har 48 stater och jurisdiktioner åtagit sig att ha genomfört CRS i nationell lagstiftning och inleda ett multilateralt automatiskt informationsutbyte om finansiella konton med ett första utbyte . Övriga fyra stater och jurisdiktioner har åtagit sig att ha genomfört CRS i nationell lagstiftning och inleda ett multilateralt automatiskt informationsutbyte om finansiella konton med ett första utbyte . Ett multilateralt avtal mellan avseende detta informationsutbyte undertecknades . Vid möte antogs ett förslag till ändring i EU-direktiv /16/EU av om administrativt samarbete i fråga om beskattning. Ändringarna innebär att den globala standarden för automatiskt informationsutbyte om finansiella konton genomförs i EU-lagstiftningen. förenta staters regering för att förbättra internationell efterlevnad av skatteregler och för att genomföra FATCA Regeringens förslag: godkänner avtalet mellan regering och förenta staters regering för att förbättra internationell efterlevnad av skatteregler och för att genomföra Grunden för mellan och är att artikel 26 i skatteavtalet mellan och , som tagits in i svensk lag genom lagen (1994:1617) om dubbelbeskattningsavtal mellan och Förenta Stater, ger stöd för utbyte av upplysningar för beskattningsändamål, inklusive sådant som sker genom automatiskt mellan och följer i huvudsak den version av modellavtalet som kallas modell 1 med reciprocitet. och tillägg har dock gjorts i förhållande till modellavtalet. har också uppdaterats vid ett flertal tillfällen efter att det först Prop. 2014/15:41 publicerades . Avtalet består av en huvuddel och två bilagor. Avtalet kompletteras också av en samförståndsförklaring där parternas gemensamma inställning till hur avtalet i några specifika avseenden ska tolkas anges. Huvuddelen av avtalet består av tio artiklar och innehåller bl.a. definitioner och de grundläggande bestämmelserna om vilken information som ska överföras till IRS respektive till . I huvuddelen av avtalet finns också bestämmelser om att den amerikanska FATCA-lagstiftningen inte ska tillämpas gentemot svenska finansiella institut som uppfyller kraven i avtalet. Bilaga I består av sex avsnitt och innehåller bestämmelser om den granskning som de rapporteringsskyldiga finansiella instituten ska genomföra för att identifiera rapporteringspliktiga amerikanska konton och finansiella institut som är icke FATCA-deltagande. Bilaga II innehåller bestämmelser om vilka innehavare, finansiella institut, och finansiella konton som är undantagna från rapporteringsplikt respektive rapporteringsskyldighet. Vissa av undantagen är specifika för , men de flesta är generellt utformade för att passa in på liknande enheter och produkter i olika stater och jurisdiktioner. Regeringen föreslår att godkänner avtalet. För att ska kunna tillämpas i behövs bestämmelser om informationsutbytet i svensk rätt. lämnas förslag till de lagar som behövs för att genomföra avtalet. Som angetts ovan under avsnitt 4.1 har åtagit sig att genomföra gemensamma rapporteringsstandard (Common Reporting Standard, förkortad CRS) i svensk lagstiftning och se till att den träder i CRS grundar sig på modell 1 för och de båda regelsystemen är i stora delar identiska. möjlighet vore att i denna proposition också lämna förslag till den lagstiftning som krävs för att genomföra CRS i svensk lagstiftning. Fördelarna med det alternativet skulle vara påtagliga om det vore möjligt att införa ett enda regelsystem i svensk rätt som ska tillämpas på samma sätt oavsett om kontohavaren har hemvist i eller i någon annan stat De skillnader som finns mellan FATCA och CRS är dock relativt betydelsefulla och allmänt sett är FATCA mindre krävande för de rapporteringsskyldiga finansiella instituten än CRS. och mest administrativt betungande delen av FATCA och CRS för de finansiella instituten är de delar som rör identifieringen av För att veta om det är FATCA eller CRS som gäller för ett visst konto måste de finansiella kontona först granskas för att det ska kunna fastställas om kontohavaren är eller kontrolleras av en person som har hemvist i eller en person som har hemvist i en annan utländsk stat eller jurisdiktion. Det skulle innebära att de tröskelvärden som finns i FATCA men inte i CRS för vilka konton som 2014/15:41 behöver granskas, och andra mer fördelaktiga bestämmelser i inte skulle kunna tillämpas vid granskningen av något konto. Tidsfristerna för att ha genomfört granskningen ligger 18 månader längre fram i tiden för CRS jämfört med FATCA. Med hänsyn till den korta tid som återstår innan ska börja tillämpas är det önskvärt att i möjligaste mån utnyttja de bestämmelser i som är mer förmånliga än de i CRS. Därför har denna proposition begränsats till genomförandet av . Regeringens förslag: En ny lag om identifiering av rapporterings- pliktiga konton med anledning av ska införas. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En stor andel av remissinstanserna tillstyrker eller har inte några synpunkter på att genomförs i svensk lagstiftning. Ingen av remissinstanserna avstyrker ett genomförande av avtalet. Svensk Försäkring, Näringslivets skattedelegation (NSD) och konstaterar att det bilaterala som ingåtts på många sätt innebär att efterlevnaden av underlättas i förhållande till alternativet att direkt tillämpa amerikansk lagstiftning samt att förutsägbarheten och rättssäkerheten ökar eftersom rapportering ska ske till i stället för till den amerikanska skattemyndigheten. Till NSD:s yttrande har anslutit sig. Trots dessa fördelar kan inte lämna förslagen utan erinran eftersom det finns risk för att de innebär ingrepp i enskildas personliga integritet och rättssäkerhet (se även avsnitt 5.3). Ett flertal remissinstanser, däribland , , , och anser att de gransknings- och rapporteringskrav som uppställs är mycket långtgående och så administrativt betungande att kostnaderna för efterlevnad är orimligt höga i förhållande till de skatteintäkter kan förväntas erhålla till följd av lagstiftningen. Till Svenska Bankföreningens yttrande har Vissa av dessa remissinstanser betonar också att regleringen är särskilt oproportionell i förhållande till mindre , som har ett mycket begränsat antal kunder med amerikansk koppling. uttrycker dessa remissinstanser att regelverket har en negativ inverkan på svenskt näringsliv, globalisering och tillväxt samt att det försvårar anser att det är otydligt vad som ska gälla vid konkurrens mellan olika länders med och efterlyser en mer utförlig beskrivning av hur sådana situationer ska Kammarrätten i framhåller att den föreslagna lagstiftningen är svårläst och att man åtminstone delvis använder sig av en teknik som framstår som olämplig. finner också regleringen svårtillgänglig och menar att implementeringen av bör kunna göras på ett mer kortfattat sätt. anför å andra sidan att flera av banker har hanterat FATCA och att bankerna, i brist på intern lagstiftning i , har varit hänvisade till den amerikanska lagstiftningen och dess förordningstext (”FATCA-regulations”) samt modellavtal 1 publicerat på den amerikanska federala skattemyndighetens webbplats. Den metod för genomförande som valts innebär vissa svårigheter att orientera sig kring vad som uppfattats som åligganden enligt amerikansk rätt och modellavtalet för FATCA. Skälen för regeringens förslag: Bilaga I till innehåller ett detaljerat regelverk för den granskning som svenska rapporteringsskyldiga finansiella institut ska genomföra för att identifiera de rapporteringspliktiga kontona. För att införa dessa bestämmelser i svensk rätt bör en ny lag om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av , förkortad IDKL, införas. För att kunna identifiera rapporteringspliktiga konton som innehas av fysiska personer behöver de rapporteringsskyldiga finansiella instituten behandla personuppgifter. Av 10 § personuppgiftslagen (1998:204), förkortad PUL, följer att personuppgifter får behandlas bara om den registrerade har lämnat sitt samtycke till behandlingen eller om behandlingen är nödvändig för att bl.a. den personuppgiftsansvarige ska kunna fullgöra en rättslig skyldighet. För att instituten ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt den nya IDKL kommer den nämnda behandlingen av personuppgifter att vara nödvändig (se även avsnitt 6.1.1). Med anledning av vad anför avseende konkurrens mellan olika länders , kan följande sägas. Enligt FATCA- avtalet är skyldigt att ålägga svenska finansiella institut att identifiera rapporteringspliktiga konton och rapportera om dem. Ett svenskt finansiellt institut kan under vissa omständigheter anses vara hemmahörande i ett annat land enligt det landets lagstiftning. Den omständigheten att ett företag är hemmahörande i mer än ett land medför i olika sammanhang legala skyldigheter i mer än ett land. Med anledning av vad Kammarrätten i och anför avseende lagstiftningstekniken kan det uppmärksammas att undertecknades och det första informationsutbytet enligt avtalet ska äga rum . Den tid som detta ger de finansiella instituten att anpassa sig till lagstiftningen är begränsad. Såsom anför har innehållet i det modellavtal som har sin utgångspunkt i emellertid varit känt . Det kan därför antas att många finansiella institut har anpassat sig till bestämmelserna i modellavtalet. Som redan nämnts är mycket likt modellavtalet. Detta talar för att lagstiftningen bör utformas i likhet med avtalets bestämmelser. För detta talar även att det i avtalet finns detaljerade regler om vad ska ålägga de rapporteringsskyldiga finansiella instituten. Detta är också den metod som tydligast tillförsäkrar att de krav som ställs i avtalet uppfylls utan att de finansiella instituten åläggs en större administrativ börda än vad som är nödvändigt med hänsyn till avtalets innehåll. Å andra sidan är det önskvärt att när det är möjligt använda begrepp som redan är 2014/15:41 etablerade i svensk rätt och att, när det är möjligt utan att förändra innebörden, förenkla bestämmelserna i lagen. Bestämmelser som det inte är aktuellt för svenska finansiella institut att tillämpa, t.ex. sådana som riktar sig mot svenska truster, bör inte tas in i lagen. Det är även önskvärt att disponera den svenska lagstiftningen på ett sätt som gör att den blir så lättillgänglig som möjligt. Lagförslagen i denna proposition är en produkt av dessa avvägningar. 5.2De finansiella institutens skyldigheter att lämna uppgifter till om de identifierade kontona Regeringens förslag: De finansiella institutens skyldigheter att lämna uppgifter till om rapporteringspliktiga finansiella konton ska tas in i skatteförfarandelagen som skyldigheter att lämna kontrolluppgift om ett rapporteringspliktigt finansiellt konto. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Datainspektionen anför att det genom ändringarna i skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, skapas en rättslig grund för överföring av uppgifter om rapporteringspliktiga konton från de finansiella instituten till . Datainspektionen anser emellertid att det saknas en analys av hur registerlagstiftningen förhåller sig till de föreslagna reglerna om personuppgiftsbehandling med anledning av FATCA. Exempelvis behöver det enligt Datainspektionen klargöras vilka regler om enskildas rättigheter som ska tillämpas på den personuppgiftsbehandling som genomförandet av FATCA medför. Skälen för regeringens förslag: De uppgifter som ska inhämta och överföra till om de konton som identifierats som rapporteringspliktiga i enlighet med bestämmelserna i bilaga I, räknas upp i artikel 2.2 a) i . Vilka uppgifter som ska inhämtas skiljer sig i vissa avseenden åt beroende på vilken sorts rapporterings- pliktigt konto det rör sig om. Förutom uppgifter som behövs för att kunna identifiera kontohavaren, kontot och det finansiella institutet som tillhandahåller kontot, kan det bl.a. handla om uppgifter om saldo eller värde på kontot samt ränta, utdelning, försäljningsintäkter och annan avkastning som betalas till eller tillgodoräknas kontot, eller belopp som betalats ut till kontohavaren.