prop · H2031d25 · 2014-10-23 00:00:00 — Trots den pågående strukturomvandlingen i slakteribranschen och den minskade effektivi- teten i kontrollen som följer av det, har 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 kontrollkostnaderna per slaktat djur minskat jämfört med , se tabell 2.43. Tabell 2.43 Köttkontroll, besiktningsverksamhet Kostnader, löpande pris (öre/kg besiktat slaktkött) (% basår 2011) -7,49 -4,13 Källa: årsredovisning 2013. Ett system för att verifiera kontrollens effekt har startats i syfte att följa upp att åtgär- der vidtas när avvikelser har noterats vid kontroll hos företagen. Samtliga anläggningar som Livs- medelsverket har kontrollansvar för var risk- klassificerade och tilldelade kontrolltid och myndigheten har genomfört av planerade kontrolltid (ca 7000 kontroller). Merparten av alla påvisade avvikelser har följts upp . Ett system för att kvalitetssäkra kontrollen har tagits fram . lämnade en rapport om den offentliga livsmedelskontrollen. Syftet med granskningen har varit att undersöka om staten genomför tillräckliga insatser för att säkerställa att kontrollen är effektiv och ända- målsenlig. Risk- och nyttoundersökningar utförs som underlag för livsmedelskontrollen. bedömdes t.ex. vissa kosttillskott och läkemedel liksom mikrobiologiska faror. har flera fall av bedrägerier med livsmedel avslöjats, exempelvis har polskt häst- kött sålts som svensk oxfilé. Detta har lett till aktiviteter både på EU- och nationell nivå. Bland annat tog Europeiska kommissionen initiativ till en samordnad provtagningsplan avseende före- komst av hästkött och det veterinärmedicinska preparatet fenylbutazon. I togs totalt 118 prover på olika typer av färdigmat i butiks- och grossistledet. Inte några fynd överskridande hästkött påvisades. har intensifierat arbetet mot olika typer av oegentligheter. har även satsat på vidareutbildning för livsmedels- inspektörer gällande redlighet och undersök- ningsmetoder. Kontrollprojekt inriktat på fusk och redlighet på restaurang har genomförts. har undersökt användningen av skyddade beteckningar och använt sig av riktade provtagningar vid bl.a. gränskontrollen. delredovisade Livs- medelsverket sitt uppdrag att utveckla en strategi 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Fyra viktiga utvecklings- områden för att framgångsrikt motverka livs- medelsbrott har identifierats. Dessa är bl.a. till- sättande av en central grupp som kan stötta den lokala och regionala kontrollen, ett nära natio- nellt och internationellt samarbete, förstärkning av livsmedelsinspektörernas kompetens inom livsmedelsbrott samt etablering av ett nytt undersökande synsätt, nya metoder och arbets- sätt för att fånga upp livsmedelsbrott i den ordi- narie kontrollen. Det pågår ett effektiviseringsarbete i utförandet av den offentliga livsmedelskontrollen och det finns även fortsatt potential för förbättringar. Bristerna är vanligast på lokal och regional nivå där kontrollernas utförande kan variera stort. Arbetet för att stärka samordningen av livs- medelskontrollen, att likrikta och ytterligare riskbasera kontrollen, behöver därför fortsätta. Regeringen återkommer med en skrivelse till angående Riks- revisionens granskning av livsmedelskontrollen. Det påbörjade arbetet med att öka kontrollen av redligheten är fortsatt angelägen. I budget- propositionen 2014 anvisades medel till Livs- medelsverket för att motverka livsmedelsfusk. Förutom mer fokus nationellt på att förhindra matfusk så är det program som kommissionen har tagit fram inom unionen angeläget att genomföra för att stävja fusket. Konsumenter ska ha verktyg och förutsättningar att välja En förutsättning för att konsumenterna ska kunna ha verktyg och förutsättningar att välja är att livsmedelsproducenterna lever upp till de krav som ställs i regelverket. Resultat angående den offentliga kontrollen redovisas i avsnittet Offentliga kontroller. under- sökningar tyder på att kunskapen om vad som är bra matvanor generellt sett är god. Trots detta äter många kvinnor och män inte i enlighet med råden om bra matvanor. sym- bol Nyckelhålet är till för att hjälpa konsumenter att hitta de hälsosammare alternativen, både när de handlar mat och äter på restaurang. Nyckel- hålet står för: –mindre och/eller nyttigare fett –mer kostfiber och fullkorn Nyckelhålsmärkta livsmedel ska uppfylla ett eller flera av ovanstående villkor i jämförelse med andra livsmedel av samma typ. Enligt en under- sökning utförd så har nästan alla i hört talas om nyckelhålsmärkningen. De flesta tycker att märkningen är bra, seriös och går att lita på. förhandlades inom EU genom- förandebestämmelser för hur ursprungsmärk- ning av färskt, kylt och fryst kött av gris, get, får och fjäderfä ska vara utformad. Det är vanligt förekommande med frivillig märk- ning, men fr.o.m. blir det en obligatorisk uppgift på förpackade livsmedel. Den obligatoriska ursprungsmärkningen kom- mer att ange var djuret har varit uppfött en stor del av djurets livstid och var djuret har slaktats. Bestämmelserna innebär att konsumenterna får bättre förutsättningar att välja utifrån sina preferenser. finns liknande bestämmelser för nötkött. I slängs cirka en miljon ton matavfall , vilket motsvarar av landets totala utsläpp av växthusgaser. En stor del av detta är matsvinn och som hade kunnat und- vikas. har fått i uppdrag av den tidigare regeringen att –2015 genom- föra insatser tillsammans med och för att minska matsvinnet. har arbetet i projektet fokuserat på att genomföra kartläggningar kring möjliga åtgärder för att minska matsvinnet inom primär- produktion, livsmedelsindustri och handel. Bland annat visar resultatet att svinnet är bety- dande redan i primärproduktionen och när det gäller svinn inom livsmedelsindustrin är bedöm- ningen att svinnet kan minska . För att sprida information har fakta- och informationsblad samt goda exempel publicerats. Information riktad till konsumenter har också spridits med digital annonsering via sociala medier. Resultatet blev en kraftig ökning av antalet besök på webbsidor om matsvinn. har även ett treårigt nordiskt samarbete inletts kring matsvinn, koordinerat av och finansierat av . Projektet fokuserar på definitioner, mätmetoder och svinndata i primärproduktionen, datummärkning och mat- banker. Det finns ett stort och ökande intresse hos kon- sumenterna för frågor om hälsosam och miljö- vänlig mat. För att möta den efterfrågan på kunskap som finns är det angeläget att infor- mation som vilar på vetenskaplig grund finns tillgänglig och är anpassad för konsumenterna. Nyckelhålsmärkningen är ett sådant verktyg som har väckt uppmärksamhet internationellt . Märkningen används numera även i , , och . I har dock utbudet av nyckelhålsmärkta produkter minskat. Sannolikt beror det på den diskussion om olika som har ägt rum. Många av de stora folk- hälsosjukdomarna är delvis kostrelaterade och ett förebyggande arbete är fortsatt angeläget. De nya nordiska näringsrekommendationerna utgör en solid grund i det fortsatta arbetet. De nya bestämmelserna om obligatorisk ursprungsmärkning ger konsumenterna förbätt- rade möjligheter att välja utifrån sina preferenser. Den tidigare regeringen har anvisat Livsmedels- verket förstärkta resurser för att motverka fusk och det pågår också arbete på EU- nivå. Att minska det onödiga matsvinnet har fått stor uppmärksamhet och är en fråga som många kan samlas kring. Såväl för individen som för alla led i livsmedelskedjan och för den globala livs- medelsförsörjningen är det ett angeläget mål. Maten har blivit en resurs att värna om. Säker och hälsosam mat som också ger positiva upplevelser Säker och hälsosam mat som också ger positiva upplevelser var ett av den tidigare regeringens strategiska mål. Som indikator redovisas resul- taten i den offentliga kontrollen, se tabell 2.42. Livsmedelsföretagen har ansvaret för att maten som tillhandahålls på marknaden är säker. Se därför avsnittet ovan Offentlig kontroll i livsmedelskedjan för indikatorer för säker mat och även för redlig hantering. I ansvarsområde ingår även att verka för bra matvanor i befolkningen. har ett omfattande samarbete inom resulterat i reviderade näringsrekom- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 mendationer som antogs . De utgör det gemensamma vetenskapliga underlaget för det nationella arbetet med matvanor och hälsa i . Näringsrekommendationerna ligger även till grund för kriterierna i nyckel- hålsmärkningen. har ett nordiskt samarbete pågått för att revidera nyckelhålet. Konsumenternas syn på om maten är säker undersöktes . Dåliga matvanor bedöms av konsumenterna vara den största hälsorisken. Drygt varannan konsument har stor tilltro till att livsmedelskontrollen i bidrar till att man inte blir sjuk av mat och dryck. av de vuxna konsumenterna i undersökningen miss- tänker att de har drabbats av matförgiftning . Den stora merparten av konsumenterna uppger att man har förtroende för att informationen på livsmedelsförpackning- arna är riktig. Fler upplevde en stor risk för att information om oförpackade livsmedel eller information på restaurang är felaktig eller ofull- ständig. Knappt varannan konsument har stor tilltro till att livsmedelskontrollen i bidrar till att man inte blir lurad. Den kostvaneundersökning som utfördes –2011 visade att matvanorna ur ett lång- siktigt hälsoperspektiv inte är tillfredsställande. Sammantaget är konsumtionen av frukt, grönt och fullkorn för låg och konsumtionen av söta och feta livsmedel med mycket mättat fett samt salt för hög i relation till näringsrekommenda- tionerna, men det finns också några positiva trender som exempelvis att konsumtionen av frukt, grönsaker och fisk verkar ha ökat något jämfört med tidigare. Sammantaget innebär det att fortsatt arbete med bra matvanor är angeläget för att förebygga långvarig ohälsa i de yngre generationerna. har deltagit i ett samarbete för att genomföra de nationella riktlinjerna för sjukdomsförebyggande metoder i samråd med representanter för hälso- och sjukvården, vilket kommer att bidra till höjd kvalitet på innehållet i patientsamtalen om bra matvanor. En hemsida riktad till personal inom hälso- och sjukvården har utvecklats som stöd för samtal med patienter om bra matvanor. Kunskapen är generellt god hos konsumen- terna om vad som är onyttig respektive nyttig mat. De av kostråd som har minst acceptans hos konsumenterna rör fett och fettkvalitet. Den tidigare regeringen har avsatt medel för att öka kännedom om kost- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 råden för fisk som kan ha förhöjda dioxinhalter. noteras förbättringar på det området, kännedom om kostråden har ökat markant hos småbarnsföräldrar, medan det fortfarande finns brister i kännedomen hos unga kvinnor och kustboende som också löper ökad risk för negativa effekter av för hög konsumtion av sådan fisk. tog i linje med reglerings- brevet över ansvaret från för information om enskilda dricksvattenanläggningar från . Regler utvecklas för att upprätthålla en hög säkerhet i livsmedelskedjan. Anpassningar av nationella föreskrifter har genomförts och ett antal förhandlingar inom unionen har slutförts. har fått genomslag i förhandlingarna om ny lagstiftning om t.ex. övervakning av antibiotikaresistens hos livs- medelsproducerande djur och livsmedel, pröv- ning av ett nytt sötningsmedel, och konserve- ringsmedel. Vetenskaplig expertis från Livs- medelsverket deltar även i den europeiska livs- medelsmyndigheten arbete med risk- värderingar. har bidragit med expertis i EU-samarbeten kring t.ex. metoder för att beräkna det sammanlagda intaget av flera kemikalier och utföra riskvärderingar av bekämpningsmedel, vilket är nödvändigt för att kunna bedöma t.ex. s.k. cocktaileffekter. Som underlag för regelutveckling är vetenskapliga värderingar av risk och nytta nödvändiga. har bl.a. ett uppdrag om bisfenol A i dricks- vattenledningar redovisats, ett antal bekämp- ningsmedel och Cryptosporidium i dricksvatten utvärderats. Inom ramen för den nationella kontrollplanen analyseras förekomsten av resthalter av bekämp- ningsmedel i livsmedel. Trenden är positiv efter- som andelen överskridanden minskar, 2013 var den . Resultaten från kontrollprogrammet visar också att veterinära läkemedel används på ett från livsmedelssyn- punkt säkert sätt. är en av 18 utvalda myndigheter som deltar i den tidigare regeringens satsning på jämställdhetsintegrering. genomför den handlingsplan för jämställdhetsintegrering som togs fram 2013. Bland annat har Livsmedels- verket sett över hur myndigheten kan integrera ett jämställdhetsperspektiv i arbetet med risk/nyttavärderingar och i kommunikation med konsumenterna t.ex. om de kostråd som myn- digheten tar fram. Med undantag för de riktade satsningar på den offentliga livsmedelskontrollen som har redo- visats i detta avsnitt så är det många faktorer utöver statliga satsningar som påverkar utfallet, t.ex. vad gäller matvanor. Det pågår en livlig debatt kring hälsosamma livsmedel och kost- vanor, vilket visar att det är frågor som väldigt många människor är engagerade i. Livsmedels- verkets utgångspunkt i ett vetenskapligt förhåll- ningssätt är därför viktig och kan ge människor en grund att utgå ifrån. Matvanorna, särskilt hos unga kvinnor och män, är fortfarande en ut- maning. Kostvanor som leder till följdsjukdomar är en stor riskfaktor för befolkningen varför det är viktigt att skapa goda förutsättningar för bra matvanor. Förekomsten av ämnen som kan vara farliga för hälsan och mikrobiologiska faror kan vara ett hot mot människors hälsa. Den förstärkta kommunikationen om risker förknippade med bl.a. dioxiner i viss fisk i har haft god effekt i vissa målgrupper, särskilt hos småbarnsfamiljer, medan det fortsatt finns behov av att höja kunskapen i andra målgrupper. Sär- skilt viktigt är det att kvinnor i barnafödande ålder och barn följer råden. En redovisning av genomförda insatser och en utvärdering av effekterna ska lämnas till . Ett annat aktuellt exem- pel är perfluorerade alkylsyror (PFAA) som hittats i dricksvatten på flera platser i landet. Det är en tydlig påminnelse om vikten av ett effektivt förebyggande arbete som förhindrar att farliga ämnen sprids i miljön för att senare återfinnas i våra livsmedel. De fynden pekar också på att det är fortsatt angeläget att aktivt arbeta med bl.a. metodutveckling, riskvärderingar, information och rådgivning på området för att målet om säker mat och bra matvanor ska nås. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Det goda djurhälsoläget i har förbättrats . Nedgången i antalet nyinfektioner för salmonella visar på en positiv trend . Genom kunskap och medvetet arbete har antibiotikaanvändningen minskat kraftigt i och är nu tämligen . Antibiotikaresistenta bakterier är trots detta ett växande problem och medför ett ökat antal svår- behandlade infektioner inom humanmedicinen. För att motverka denna utveckling är det viktigt att vidareutveckla samarbetet mellan myndig- heter som ansvarar för folkhälsa och djurhälsa. Djurskyddskontrollen visar förbättringar . Regeringen följer utvecklingen inom området. Arbetet för att stärka samordningen, för att likrikta och ytterligare riskbasera livsmedels- kontrollen behöver fortsätta, och redlighets- aspekterna behöver få mer utrymme i livs- medelskontrollen för att upprätthålla konsu- menternas förtroende för livsmedlen på mark- naden. Fortsatt arbete med bra matvanor är angeläget för att förebygga långvarig ohälsa i de yngre generationerna. Sammanfattningsvis bedöms att de redovisade insatserna har bidragit till att nå målet. 2.5.2.4De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling Redovisningen nedan av uppnådda resultat och effekter av gjorda insatser beskrivs i den förra regeringens målstruktur. De globala målsättningarna är övergripande i sin natur och det är svårt att påvisa konkreta effekter av budgetmedel och/eller svenska insat- ser varför inte några indikatorer redovisas för avsnittet. För ”En öppen global ekonomi” hän- visas till indikatorn export- och anläggnings- godkännanden i Matlandet. För att beskriva utvecklingen av området redovisas uppgifter över var i världen de hungriga finns och fiske- beståndens status. Dessa presenteras vidare under de olika avsnitten nedan. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 En trygg global livsmedelsförsörjning Prisutvecklingen för jordbruksprodukter varie- rade betydligt mindre jämfört med närmast föregående år föll FAO:s prisindex för spannmål med och för oljeväxter . Prisutvecklingen för mejeriprodukter var den motsatta och priserna på mejeriprodukter ökade med . Totalt föll index . Alltjämt lider 842 miljoner människor av hunger. Diagrammet nedan visar var i världen de hungrande finns och på den utveckling som har skett . Efter att antalet hungrande sjönk har utvecklingen –2008 avtagit och planat ut. har fortsatt varit aktivt i FAO:s arbete för att främja en policyutveckling mot ett hållbart jord- och skogsbruk samt fiske i syfte att främja en trygg global livsmedelsförsörjning, fattigdomsbekämpning och hållbart brukande av naturresurser. I detta sammanhang har drivit bibehållet fokus på , jordbruk, skogsbruk och fiske samt lyft fram att jämställdhetsaspekten fortsatt måste genomsyra allt FAO:s arbete. Jämställdhetsaspekten lyftes fram även vid livs- medelsförsörjning, CFS, i ett svenskt sido- evenemang arrangerat av Landsbygdsdeparte- mentet tillsamman med WeEffect om könsroller och landsbygdsutveckling. Vid samma möte förhandlades även rekommendationer om bio- bränslen och livsmedelsförsörjning samt små- skaliga investeringar och livsmedelsförsörjning. deltog och bidrog avsevärt både i de förberedande diskussionerna och i de faktiska förhandlingarna, både genom EU och som representant för EU. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Diagram 2.7 Förändring i fördelningen av hunger i världen – antal och andel av undernärda per region 1990–1992 och 2011–2013 Källa: FAO, , WFP: of Food Insecurity in the World 2013. Markrättigheter är en central del i livsmedelsför- sörjningen och i hållbart brukande av naturresur- ser och prioriterar deltagande i den två- åriga förhandlingsprocessen för framtagande av principer för ansvarsfulla investeringar i jord- bruket (rai). Dessa principer är en uppföljning till de Frivilliga riktlinjerna för ansvarsfull för- valtning av mark, fiske och skog, vilka antogs inom ramen för CFS 2012 och som har börjat genomföras Landsbygdsdepartementet har bi- dragit till processen finansiellt med sammanlagt € 150 000 . hölls , det högsta beslutande organet. FAO:s nya strate- giska ramverk och budgeten –2015 antogs. agerade aktivt i båda förhand- lingarna för att påverka FAO:s effektivitet och fokusering av insatser. Vid konferensen antogs också slutrapporten för handlingsplanen för FAO:s reform som påbörjades och som bl.a. innebär att organisationen har en förbättrad intern effektivitet och modernare administra- tion, införandet av en resultatbaserad styrning, en effektivare planerings- och budgetprocess, delegering av ansvar, en ökad integrering av fält- verksamheten och en reformering av medlems- ländernas styrning av FAO. Arbetet med uppföljningen av Riokonferen- sen 2012 pågår med bl.a. en FN-ledd arbets- grupp rörande mål för hållbar utveckling. Även inom EU pågår diskussioner om hur framtidens hållbarhetsmål ska vara formulerade eftersom milleniemålen endast sträcker sig . har kontinuerligt varit delaktigt i denna globala dialog och fört fram vikten av t.ex. håll- bart jord- och skogsbruk, hållbart fiske och inte- greringen av jämställhetsfrågor i den öppna arbetsgruppen inom FN. har också varit aktivt i förhandlingarna inom EU-kretsen och fört fram den svenska synen på livsmedels- försörjning och hållbart användande av natur- resurser. har vidare engagerat sig i arbetet att reformera och omförhandla avtalet för den Gemensamma råvarufonden som genom lån eller bidrag delfinansierar framför allt mindre pilot- projekt i utvecklingsländerna på främst jord- bruksråvaruområdet. Som ordförande för mötet i det Styrande Rådet , vice ord- förande i fonden och talesperson för har haft stort infly- tande på processen. Målsättningen är att nå ett slutligt beslut . Även om antalet hungrande har sjunkit enligt FAO:s nya beräkningsmetod för statistik och uppgick till 842 miljoner människor är detta fortsatt en alltför hög siffra. För att nå milleniemål 1, att halvera hungern till 2015, krävs ytterligare insatser. Ett aktivt engagemang i FAO:s långsiktiga och policyskapande arbete anses utgöra en viktig beståndsdel för att närma sig målet. CFS har i detta en central roll som global och inkluderande plattform för att sam- ordna insatser för livsmedelsförsörjning för att dessa ska ge så stor effekt som möjligt. Fokus på bl.a. jämställdhet, hållbara investeringar och hållbart brukande av naturresurser liksom att lägga resurser på policydialogen med FAO har varit bidragande till ett effektivare och moder- nare FAO, positiva utkomster av möten samt fortsatt förtroende för svenska positioner i EU- kretsen. avgift till FAO sjönk i relativa termer, från till –2015, vilken påverkas av den globala eko- nomiska utvecklingen. Avgiften sjönk 2014 med ca till dryga . Mer information om regeringens arbete med biståndsfinansierat stöd till livsmedels- försörjning och FAO redovisas under utgifts- område 7 Internationellt bistånd. De gröna näringarna är en del av lösningen i det globala miljö- och klimatarbetet har aktivt deltagit i förhandlingar om ett rättsligt bindande avtal om skog och hållbart skogsbruk i . Under förhandlingarna har framgångs- rikt lyft fram en rad viktiga frågor som jäm- ställdhet, ekosystemtjänster, kopplingen mellan skog och vatten samt bekämpning av skade- görare och spelade en viktig roll inom EU genom att vara rapportör för en rad olika artiklar och assisterade även EU:s chefsförhandlare. Trots detta strandade förhandlingarna i novem- ber 2013 när parterna inte kunde komma över- ens om vilket eller vilka (er) som ska ansvara för administration av avtalets sekretariat. som är värdland för kommer att arrangera möten för att försöka hitta vägar fram i förhand- lingarna. deltog aktivt vid arbetet med över- synen av det internationella skogsinstrumentet där bl.a. FN:s skogsforum ingår. Arbetet med översynen inleddes och kommer att pågå när det elfte mötet av FN:s skogsforum anordnas och som har till uppgift att anta rekommendationer om ett eventuellt framtida skogsinstrument samt att adressera finansiering för hållbart skogsbruk. FAO:s och UNECE:s gemensamma regionala skogskommitté möttes i . deltog aktivt vid mötet som bl.a. resulterade i en handlingsplan för skogens roll i grön ekonomi och ett gemensamt integrerat arbetsprogram för både FAO:s och UNECE:s skogliga arbete i . lyfte även fram frågor som bör behandlas vid FAO:s globala skogskommitté som t.ex. ökad jäm- ställdhet i skogssektorn och bättre samarbeten 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 med andra sektorer för att hitta gemensamma lösningar på landskapsnivå. Vid FAO:s kommission för genetiska resurser antogs strategiska prioriteringar för det globala arbetet med skogsgenetiska resurser. De ska ligga till grund för en global inventering av läget och en handlingsplan som ska tas fram. Dessutom beslutades det att påbörja arbetet med att ta fram en flagg- skeppsrapport om tillståndet för världens akva- tiska resurser. har under de internationella klimat- förhandlingarna agerat för ökad förståelse mellan olika ländergruppers förväntan om klimatöverenskommelsen 2015 och lett formella förhandlingarna kring bl.a. vissa finansierings- frågor, frågan om hantering av skador och för- luster samt jordbrukets roll i ett förändrat klimat. går förhandlingarna om överenskommelsen 2015 in i en ny och mer operativ fas. har, i syfte att sprida kunskap om skogens roll för klimatet, bidragit till ett seminarium i på temat Climate Change in European : How to Adapt?, arrangerat av kommunikationsplatt- formen ThinkForest. Genom EU har också åtgärder för att hantera problem med olaglig avverkning och därtill rela- terade handel vidtagits genom nya partnerskaps- avtal med timmerexporterande länder.