prop · H2031d26 · 2014-10-23 00:00:00 — Klimatförändringen är en av vår tids största utmaningar och kräver globala, nationella, regionala och lokala åtgärder för att begränsa utsläppen av växthusgaser och för att anpassa samhället till ett förändrat klimat. Klimat-, miljö- och energiutmaningarna hanteras av regeringen med insatser inom flera områden. Det behövs därför en fortsatt och utvecklad samverkan mel- lan statliga myndigheter liksom mellan statliga myndigheter och den kommunala och regionala nivån och näringslivet. Omställningen till en grön ekonomi genom resurseffektivisering, hållbar konsumtion och produktion, miljöteknik och innovationer innebär möjligheter för affärsutveckling i alla branscher och regioner som klimat- och övrig miljöpåverkan minskar. är ett av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga länder. Frihandel och globalisering skapar stora möjligheter för och svenska företag, men har tappat i konkurrenskraft inom vissa områden. ekonomiska styrka kommer av att vi förmår att vara innovativa och säljer framstående, effektiva och kunskapsintensiva varor och tjänster på globala marknader. Grundläggande för detta är en hög kunskapsnivå och ett bra innovationsklimat som stärker företagens konkurrenskraft. har sen länge haft en framskjuten position i internationella jämförelser av länders innovations- och konkurrenskraft. Denna position bygger på högt kunskapsinnehåll, kvalitet, innovation och ständig produktivitetsutveckling. Ett försprång är dock på intet sätt i en hård global 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 måste satsa offensivt för att bibehålla sin konkurrenskraft i den allt snabbare globala utvecklingen. Regeringen avser att ta fram en nyindustrialiseringsstrategi. Den ska ha som utgångspunkt att skapa förutsättningar för fler företag att lägga sin produktion i . Strategin ska bland annat ha en inriktning mot högt kunskapsinnehåll i svenska produkter och tjänster, omfatta industrins tillgång till kompetens och forskningsresultat, kapital och förbättrade förutsättningar för innovation och produktion i . Industriforskningsinstitu- ten kan här ha en betydelsefull roll och regeringen avser att stärka och samla sektorn ytterligare. Regeringen vill stärka innovations- förmåga och innovationsklimat för att bidra till hållbar utveckling och skapa förutsättningar för nya jobb att växa fram i hela landet. För att ska stå starkt i den internationella konkurrensen krävs ett väl utvecklat samarbete mellan t.ex. politik på olika nivåer, näringsliv, offentlig sektor, myndigheter, fackliga och andra intresseorganisationer, industriforskningsinstitut samt universitet och högskolor. Det krävs ett helhetsperspektiv för att stärka hela det svenska innovationssystemet. Därför avser regeringen att inrätta ett innovationsråd som leds av statsministern. Rådet ska bestå av ansvariga ministrar i regeringen och företrädare för relevanta aktörer i samhället. Rådet ska stödja regeringens arbete med innovationsfrågor. Samverkan mellan det privata och offentliga har historiskt varit mycket viktigt för att driva på utvecklingen i . Det har handlat både om utveckling av forskning och utbildning och om utvecklingen av nya hållbara processer, varor och tjänster i näringslivet. För att ytterligare utveckla denna samverkan behöver incitamenten för samverkan mellan universitet och högskolor, andra offentliga aktörer och näringsliv stärkas. Regeringen vill stödja samverkansformer som främjar innovation, export och fram- och tillväxten av företag. En långsiktig och fördjupad samverkan bidrar till kraftsamling där universitet och högskolor, industriforskningsinstitut, företag och andra delar av samhället arbetar tillsammans och genom detta stärker konkurrenskraft. Särskilda samverkansprogram ska tas fram i syfte att ytterligare stärka samverkan inom strategiskt viktiga områden. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 sådant strategiskt område är Life Science, eller Livsvetenskap. Den demografiska utvecklingen med åldrande befolkning, leder till att allt fler kan komma att leva med bl.a. kroniska sjukdomar. För att möta denna utmaning krävs ökad kunskap om före- byggande åtgärder och behandlingar som bidrar till bättre hälsa. Infektionssjukdomar av nya eller gamla smittor kan spridas i snabb takt och anti- biotikaresistensen hos bakterier är ett ökande hot som måste mötas. genomgår lä- kemedelsindustrin en stor förändring där de alltmer etablerar forskningssamarbeten med universitet och högskolor. Kliniska prövningar görs alltmer utanför och tidigare styrka inom området behöver återerövras. Den globala efterfrågan på hälso- och sjukvårdsrelate- rade varor och tjänster ökar liksom behovet av nya produkt- och processinnovationer. Därför behövs en tydlig strategi som identifierar de svenska styrkeområdena, stärker relevant forskning och utveckling för området och identifierar insatser för att stärka och utveckla den svenska Life Science-sektorn, vilket bidrar till bättre hälsa, till att möta samhällsutmaningar och ökar konkurrenskraft i ett internationellt perspektiv. Häri ligger en stor exportpotential för svenska företag och möjlighet till högkvalificerade arbetstillfällen. En förutsättning för ett fortsatt starkt näringsliv inom Life Science är ett fungerande samarbete med forskare vid universitet och högskolor samt inom hälso- och sjukvården. Ett annat strategiskt område är klimatinnovationer. Här ingår till exempel vidareförädlad produktion inom skogsnäringen liksom från övrig biomassa för utvecklingen av en biobaserad samhällsekonomi, vilket kan leda till ökad innovations- och konkurrenskraft. Samverkansprogrammen ska finansieras gemensamt mellan näringsliv och staten. Redan pågående strategisk samverkan mellan myndigheter och fordonsindustrin kring forskning och utveckling som inleddes med Gröna Bilen-programmet fortsätter. Svensk konkurrenskraft grundar sig i stor ut- sträckning på nya, innovativa varor, tjänster och system med ett högt kunskapsinnehåll. Nya kunskapsintensiva tillväxföretag är centrala i detta då de bidrar till att skapa dynamik och innovationskraft i näringslivet. Här kan t.ex. inkubatorer spela en viktig roll för att öka antalet nya och kunskapsintensiva tillväxtföretag i Sve- rige. Med kvalificerad affärsrådgivningskompe- tens och breda nätverk är inkubatorer en viktig länk i innovationssystemet genom att underlätta kommersialisering av nya idéer, produkter och tjänster. industri behöver ständigt öka pro- duktiviteten och ta fram nya hållbara varor och tjänster. Det kräver ett förbättrat innovations- klimat. Det offentliga bidrar till innovationskli- matet genom kunskapsuppbyggnad, väl funge- rande ändamålsenliga och stabila ramvillkor, men även genom direkta insatser i innovationsproces- ser. Offentliga investeringar ska användas för att främja innovationsklimatet och innovationsför- mågan. Offentlig verksamhet kan ha en roll i att bidra till efterfrågan på innovation, t.ex. genom innovationsupphandling. Ett arbete ska inledas för att underlätta för statliga myndigheter och andra offentliga aktörer att genomföra innovat- ionsupphandlingar. Som ett led i detta avser regeringen att ta fram en nationell strategi för innovationsupphandling. Regeringen avser att utveckla statens insatser inom det immaterialrättsliga området för att de ytterligare ska stödja innovation och tillväxt. Immaterialrätten och de immaterialrättsliga skydden är viktiga för att stimulera innovation och att det ska vara möjligt att tillgodogöra sig värdet av nya varor, tjänster och system. Svenska aktörers deltagande inom EU:s olika program innebär att betydande resurser tillförs insatser för att främja det svenska näringslivets konkurrenskraft. EU:s nya ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, star- tade 2014 och löper . Rege- ringen bedömer att Horisont 2020 är av bety- dande vikt för det svenska näringslivets konkur- renskraft och att arbetet att verka för ett starkt svenskt deltagande är prioriterat. Detsamma gäller de insatser för att stimulera innovation som kommer att genomföras inom ramen för EU:s strukturfondsprogram perioden – 2020. Även internationella samarbeten med aktörer utanför EU inom forskning och inno- vation är av vikt för svensk konkurrenskraft. Arbetet för att stärka förutsättningarna för svenska forsknings- och innovationsmiljöers utomeuropeiska samarbeten kommer vara en viktig del i regeringens nyindustrialiseringsstra- tegi. kommer dessutom vara ordförande i , ett internationellt nätverk med drygt 40 medlemsländer som stödjer marknadsnära transnationella samarbetsprojekt inom forskning och utveckling. Regeringens ambition är att utveckla Eureka-samarbetet till att bli ett tydligare strategiskt verktyg för internationalisering. Se också möjligheter inom EU:s program Kreativa ovan under . Samverkan för utvecklad näringspolitik En viktig del i arbete med att utveckla politiken för att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft kommer vara en kontinuerlig samverkan med näringslivet. Utöver arbetet i det innovationsråd som regeringen avser att inrätta kommer regeringen föra en kontinuerlig dialog i olika former med bl.a. arbetsmarknadens parter i syfte att utveckla politiken för ett starkt och attraktivt företags- och innovationsklimat. Denna samverkan är viktig för att för att öka förståelsen för industrins förutsättningar i av högt omvandlingstryck. Den traditionella basindustrin, som för närva- rande genomgår en omfattande strukturom- vandling, utgör fortfarande en grundbult för svensk ekonomi. Därför avser regeringen att föra branschvisa dialogmöten med bl.a. skogs-, stål-, fordons-, och plast- och kemiindustrierna samt gruv- och mineralnäringen. Regeringen avser också att utveckla dialogen med Life Science-, it- och telekomindustrierna samt med andra nya tillväxtbranscher. Det är prioriterat att främja skogsnäringens utveckling och tillhandahålla forum för långsik- tig samverkan som kan ge en ökad samsyn om skogens roll i samhället. Skogens värdekedja bidrar till utvecklingen av ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Regeringen kommer därför att fortsätta samver- kansprocessen för ett nationellt skogsprogram. Vidare är det arbete som har påbörjat med utvecklingen av en kommunikations- och marknadsförings- plattform inom de skogliga näringarna viktigt för skogsnäringens utveckling. är EU:s ledande gruvnation och en stor del av den teknologi som används av näringen är utvecklad av svenska bolag. I takt med att efterfrågan på fortsätter att vara stark är det viktigt att skapa gynnsamma förutsättningar så att gruv- och mineralnäringen kan växa på ett hållbart sätt och öka sin 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 delaktighet på den internationella arenan. Det kräver dialog och samverkan med näringen, lärosäten och andra aktörer som bidrar till eller berörs av gruvnäringens verksamhet. ska vara ett föregångsland för en hållbar utveckling inom gruvindustrin. Regeringen avser att skapa nya modeller för att utveckla en miljömässigt hållbar gruvnäring och samhällsutveckling, där gruvnäringen tar sitt finansiella ansvar. Vid prospektering och gruvdrift är det viktigt att höga naturvärden inte blir oåterkalleligt förlorade, miljökraven ska ses över och vid behov skärpas. Genom växande global efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster skapas affärsmöjligheter för svenska företag. En miljöanpassad utveckling av näringslivet skapar bättre förutsättningar för företagande . ligger långt fram när det gäller utveckling av innovationer och hållbar teknik inom t.ex. energi-, transport-, avfalls- och vattenområdet. Exportpotentialen bedöms därför vara stor. Nationers införlivande av internationella miljökonventioner, regelverk och policyåtgärder på miljö- och klimatområdet, pågående internationella handelsförhandlingarna om miljöteknik samt EU:s regionala och bilaterala handelsavtal ger ökade möjligheter för svenska lösningar att nå en global marknad för miljövaror och tjänster. Marknadsintroduktion och spridning av svenska miljötekniklösningar globalt är dessutom viktigt för måluppfyllelse inom flera politikområden, t.ex. närings-, energi, klimat-, miljö-, transport-, handels- och biståndspolitiken samt den regionala tillväxtpolitiken. Insatser för utveckling och export av svensk miljöteknik prioriteras därför. Samordningen mellan dels statliga aktörer, dels mellan statliga och regionala aktörer ska stärkas. Utåtriktade och affärsnära insatser ska genomföras genom samt . Härigenom förbättras förutsättningarna för svenska miljöteknikföretag att nå nya marknader. En högnivåfunktion inom för miljöteknikfrämjande ska stödja berörda departements samarbete med strategiska länder och fungera som dörröppnare i utlandet för svenska aktörer samt utgöra en servicefunktion till internationella miljöteknikarbete. Regeringen föreslår därför att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 tillförs anslaget för dessa uppgifter (se avsnitt 3.8.5). 3.7.3Ramvillkor för företag och konkurrens Företag i har goda ramvillkor att verka inom, vilket framgår av resultatet från internationella konkurrenskraftsmätningar, se avsnitt 3.5.4.5. Regeringen anser dock att det är prioriterat att fortsätta arbetet med att ytterligare förbättra ramvillkoren, inte minst för de små och medelstora företagen. För att upprätthålla en konkurrenskraftig företagsmiljö för svenska företag, utländska etableringar och investeringar är det viktigt att kontinuerligt genomföra förbättringar i de regler och administrativa system som omger företag och företagande. Arbetet med att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag fortsätter med oförminskad kraft. Nedan anges ett urval av förslag på åtgärder som regeringen lämnar i syfte att skapa bättre ramvillkor för företag, se vidare Förslag till statens budget , Finansplan och skattefrågor: –Mervärdesskattelagen ställer detaljerade krav på vilka uppgifter som ska framgå av en faktura för att den ska utgöra ett korrekt underlag för redovisning av moms. Om fakturan uppgår till ett mindre belopp behöver den dock inte vara lika detaljerad. I syfte att förenkla för företagen och minska de administrativa bördorna, i synnerhet för de minsta företagen, föreslår regeringen att beloppsgränsen för i vilka fall en förenklad faktura kan användas som underlag för momsredovisningen höjs från till . –tillämpas för husavdraget (och ROT-avdragen) den s.k. fakturamodellen. Regeringen lämnar en proposition till med ett antal förslag om ändringar av fakturamodellen i syfte att förbättra dess funktion. Bl.a. görs ett förtydligande så att det klart framgår att ett ombud kan begära utbetalning från för en utförares räkning. På EU-nivå har kommissionen tagit fram ett meddelande om mervärdesskattens framtid (KOM 2011 851). Meddelandet har två syften, dels att beskriva de grundläggande dragen i ett framtida mervärdesskattesystem för EU, dels att ange prioriterade områden för ytterligare åtgär- der . De grundläggande dragen i ett nytt mervärdesskattesystem är dels ett regelverk för gränsöverskridande handel som baseras på att varor och tjänster beskattas i des- tinationslandet, dels att systemet är enkelt, ef- fektivt och robust vilket bl.a. innebär ökad har- monisering, stärkta möjligheter till skatteintäk- ter samt minskade kostnader för efterlevnad och skatteuppbörd. Arbetet kommer i hög grad att påverka de svenska mervärdesskattereglerna och således få stor betydelse för . Målet för konkurrensområdet är att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens som uppnår de näringspolitiska målen om att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020. Ett tydligt sysselsättningsmål ska styra politiken. Antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU . De insatser som genomförs inom konkurrensområdet för att stärka konkurrenslagstiftningen och en effektiv tillsyn är av stor vikt för väl fungerande marknader. Det är av stor vikt att följa upp och förbättra förutsättningarna för konkurrens på marknader där det har skapats möjligheter för privata aktörer att bedriva verksamhet eller där hinder för en väl fungerande konkurrens har identifierats. Värdet av offentlig upphandling utgör 15–av BNP, se och fakta om offentlig upphandling (Rapport 2013:9). En effektiv offentlig upphandling är också strategiskt viktig för den ekonomiska tillväxten och välfärden. Det är därför viktigt att genomföra offentliga upphandlingar så effektivt och genomtänkt som möjligt. Väl fungerande konkurrens inom offentlig upphandling minskar de upphandlande myndigheternas kostnader, ökar kvaliteten på upphandlade varor och tjänster samt gör det lättare för privata företag att sälja sina produkter och tjänster. upphandling kan dessutom underlätta för små och medelstora företag att bedriva verksamhet och växa. Möjligheterna till sociala och miljömässiga upphandlingar ska förbättras i hela den offentliga sektorn. Regeringen avser att återkomma med en mer omfattande nationell strategi. Centrala perspektiv i denna strategi ska vara utveckling av offentlig verksamhet, ekologiska och sociala hänsyn samt innovationer. ekonomiska vårproposition (prop. 2013/14:100) föreslogs att upphandlingsstödet samlas hos . Som en följd av detta har uppgifter som avser upphandlingsstöd och som har bedrivits hos Verket för innovationssystem, Kammarkollegiet och Aktiebolaget övergått till liksom att har kunnat disponera de medel som avsatts för att finansiera verksamheten med upphandlingsstöd hos dessa myndigheter och i bolaget. Som redogjordes för i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) finns det ett behov av att förbättra och förstärka upphandlingsstödet. Det aviserades därför i budgetpropositionen att anslag skulle förstärkas med ytterligare . Regeringen föreslår att ytterligare tillförs anslag . En ny organisation för upphandlingsstöd bildas dit nuvarande upphandlingsstöd i flyttas. Den nya organisationen ska ha ett brett perspektiv där miljöhänsyn, sociala hänsyn och innovationer ingår. Det ska säkerställas att det värdefulla arbetet, som tidigare bedrevs inom AB , med att utveckla och förvalta kriterier som beaktar miljöhänsyn och sociala hänsyn i offentliga upphandlingar, ska bedrivas med samma kvalitet i det nya upphandlingsstödet. Se vidare avsnitt 6.3.2 och 6.4 under utgiftsområde 2. Regeringen anser vidare att frågan om att ge beslutanderätt i fler mål- och ärendetyper bör utredas närmare. Frågan om att flytta prövningen av ärenden från domstolarna till har övervägts (se bl.a. prop. 2007/08:135 samt SOU 2004:47, SOU 2006:99 och SOU 2007:65). konkurrenslag fick verket behörighet att besluta om konkurrensskadeavgift i ärenden som inte är tvistiga (avgiftsföreläggande). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 att få till stånd en mer effektiv tillämpning av det konkurrensrättsliga regelverket finns det anledning att kontinuerligt överväga hur tillsynen av marknaden kan förbättras. På konkurrensrättens område är det av stor betydelse att handläggningsprocesserna präglas av effektivitet vid konkurrensöverträdelser. Att det finns en ändamålsenligt utformad prövningsordning för sådana frågor är en förutsättning för att få till stånd en effektiv tillämpning av den materiella lagstiftningen på dessa rättsområden. Det kan konstateras att inom EU är i minoritet med en konkurrensmyndighet som inte har egen beslutanderätt i frågor om konkurrens- skadeavgift. Inom andra rättsområden finns det möjlighet för flera andra svenska förvaltningsmyndigheter att fatta beslut om sanktionsavgifter, t.ex. och . Regeringen kommer att utreda hur direktivet om skadeståndstalan vid konkurrens- överträdelser ska genomföras. Förslaget har skickats till Europeiska unionens råd för beslut. Regeringen avser vidare att följa upp de förslag som lämnades i i . har haft regeringens uppdrag att presentera en rapport som ger en aktuell överblick av konkurrensen i samt lämna förslag till konkurrensfrämjande åtgärder. Verket har haft att fokusera på områden med etableringshinder eller där det på annat sätt råder bristfällig konkurrens. har även haft i uppdrag att analysera behovet av fördjupning eller komplettering av utvärderingar som gjorts av om- och avregleringar. Reglerna om statligt stöd är en central del av konkurrensregler och därmed av stor betydelse för den inre marknadens funktionssätt och hur väl konkurrensen mellan medlemssta- terna fungerar. Med reglerna om statligt stöd på EU-nivå, och den granskning detta regelverk föranleder, säker- ställs att medlemsstaterna genom offentligt stöd inte kan säkra den egna nationens konkurrens- kraft på bekostnad av andra medlemsstater inom EU. Utan ändamålsenliga regler och en strikt efterlevnad och kontroll av hur regelverket tillämpas äventyras den europeiska konkurrenskraften på lång sikt och kan särskilt 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 skada små exportberoende medlemsstater som . Regeringen anser därför att det är viktigt med ändamålsenliga statsstödsregler, som framför allt tar sikte på marknadsmisslyckanden, samt att regelverket tillämpas enhetligt inom hela EU. Europeiska kommissionen genomför en modernisering av statsstödsreglerna inom EU. Nya bemyndigande- och rådsförordningar antogs av rådet . Efter dialog med medlemsstaterna har kommissionen fattat beslut om egna tillämpningsförordningar på respektive områden och genomfört en översyn av samtliga riktlinjer och meddelande. Större delen av regelverket trädde i kraft , se avsnitt 3.5.4.3. Kommissionens övergripande ambition med reformen är att stimulera till bärkraftig tillväxt på en konkurrenskraftig inre marknad. Detta för att bidra till att främja innovationer, tillväxt och sysselsättning och för att nå övriga målsättningar som finns fastslagna i kommissionens 2020-strategi – En smart och hållbar tillväxt för alla. Ett arbete pågår med att se hur de nya reglerna bäst ska omhändertas av respektive medlemsstat. har utsetts av kommissionen att leda en arbetsgrupp mellan medlemsstaterna för att underlätta detta arbete. Regeringen kommer liksom att arbeta aktivt för att regelverket ska utformas effektivt, garantera en strikt stats- stödsregim och tillämpas enhetligt över hela EU. Regeringen kan konstatera att en resursförstärk- ning av statsstödskontrollen i sannolikt kommer att behövas för att säkerställa att följer regelverket enligt förslagen och kan möta kommissionens ökade krav på tillsyn. Resursförstärkningen av statsstödskontrollen i kommer att finansieras inom ram. Kommissionen har även fattat beslut om ett uppdaterat statsstödsregelverk för ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Detta är ett regelverk som kan ha inverkan särskilt på lokal nivå. Ett arbete pågår med att se hur reglerna ska kunna tillämpas i . 3.7.4Ett hållbart ägande med värdeskapande i fokus Staten är en av största bolagsägare. I den statliga bolagsportföljen finns 49 hel- och delägda bolag, varav två är börsnoterade. Bo- lagen representerar stora värden, (per ), och är sammantaget en av största arbetsgivare. Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens ägande i bolag så att den långsik- tiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och, i förekommande fall, att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Bolag med statligt ägande ska förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Det innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas. Bolag med statligt ägande ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Det betyder att bolagen ska vara föregångare avseende hållbarhetsfrågor som till exempel jämställdhet, miljö och socialt ansvarstagande. Vissa bolag med statligt ägande har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag. Det är viktigt att dessa tydligt redovisas och är styrande för bolagens verksamhet.