prop · H10380 · 2014-02-06 00:00:00 — ningsvillkor får anses ha företags- 3. arbetstagare som är anställda 3. arbetstagare som är anställda för arbete i arbetsgivarens hushåll, för arbete i arbetsgivarens hushåll, 4. arbetstagare som är anställda 4. arbetstagare som är anställd skyddat arbete eller i utvecklings- 5. arbetstagare som är anställda skyddat arbete eller i utvecklings- 4 Förslag till ändring i gymnasieförordningen (1992:394) Härigenom föreskrivs i fråga om gymnasieförordningen (1992:394) dels att nuvarande 3 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas ny paragraf 5 kap. 16 a §. Utbildningen skall bedrivas under läsår. Om inte regeringen föreskriver något annat, skall läsåret omfatta och vara uppdelat på en hösttermin och en vårtermin. Läsåret skall ha minst och minst . Därutöver får inom läsåret läggas ut högst för planering av skolarbetet eller för fortbildning av lärare. Utbildningen ska bedrivas under läsår. Om inte regeringen föreskriver något annat, ska läsåret omfatta och vara uppdelat på en hösttermin och en vårtermin. Läsåret ska ha minst och minst . Därutöver får inom läsåret läggas ut högst för planering av skolarbetet eller för fortbildning av lärare. Verksamhet i gymnasial lärlingsanställning utanför terminerna får inte tillgodoräknas inom ramen för yrkesprogrammet. En elev som genomgår gymnasial lärlingsutbildning ska, även om utbildningen kombineras med anställning, omfattas av bestämmelserna i förordningen (SKOLFS 1991:47) om ersättning vid personskada till elev i viss gymnasieskolutbildning. Sammanfattning av relevanta delar av promemorian Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning (U2010/5775/G) Promemorian har utarbetats inom för att komplettera och ur ett skoljuridiskt perspektiv ytterligare belysa vissa frågor i anslutning till förslagen i betänkande Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19). I första hand rör det frågeställningar kring regelverken för arbetsmarknaden och skolan och hur de förhåller sig till varandra vid anställning av elever som genomgår gymnasial lärlingsutbildning i enlighet med propositionerna Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) och Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165). har föreslagit att gymnasial lärlingsutbildning kan kombineras med en särskild form av anställning; gymnasial lärlingsanställning. Denna anställningsform är tidsbegränsad och förutsätter att en gymnasial lärlingsutbildning pågår som anställningen. Det förhållandet att en elev som genomgår gymnasieutbildning är anställd ger upphov till vissa gränsdragningsfrågor, som avser oklarheter kring om det är skolans eller arbetslivets regelverk som ska tillämpas. Även när det gäller elever som utbildas på en arbetsplats utan att vara anställda blir vissa av dessa oklarheter aktuella. I denna promemoria behandlas ett antal sådana frågor, främst ur ett skoljuridiskt perspektiv. Förhållandet mellan utbildning och anställning Förslag: 16 kap. 11 § skollagen ska kompletteras med en bestämmelse om att elev som genomgår gymnasial lärlingsutbildning också kan vara anställd. En sådan anställning ska, i enlighet med förslag, betecknas gymnasial lärlingsanställning och regleras i en särskild lag. De nya regler om gymnasial lärlingsutbildning som har införts i skollagen och gymnasieförordningen som en följd av prop. 2008/09:199 bygger på att en sådan utbildning kan genomföras inom ramen för ett av den nya gymnasieskolans yrkesprogram. Gymnasial lärlingsutbildning är därför ett annat sätt att gå ett yrkesprogram och uppnå samma examensmål som de elever som har gått igenom samma yrkesprogram men med en i huvudsak skolförlagd utbildning. Den valda utformningen understryker att det är utbildningen som är grunden för den gymnasiala lärlingsutbildningen. Den regleras i skollagen och är fullt integrerad i gymnasieskolans programstruktur. Den ordning som har antagits för den gymnasiala lärlingsutbildningen i har en annan utgångspunkt, eftersom utbildningen genomförs inom ramen för gymnasieskolan och det inte finns något krav på anställ- I den gymnasiala lärlingsutbildningen är anställning av eleven enbart en möjlighet men inte någon nödvändighet för utbildningen ska komma till stånd. Detta grundläggande synsätt har också kommit till uttryck i den defini- tion som tagits in i 1 kap. 2 § gymnasieförordningen. lingsutbildning som en utbildning inom ett yrkesprogram som till mer än hälften genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan. har det tidigt gjorts klart att det ska finnas en möjlighet för de som går en gymnasial lärlingsutbildning att förena utbildningen med Detta är angeläget, inte minst med tanke på att lärlingsutbild- ningen har som ett av sina främsta syften att underlätta ungdomars eta- blering på arbetsmarknaden genom att föra skola och arbetsliv närmare Ett sätt att uppnå detta är att ge möjlighet till anställning redan för de elever som är under utbildning. Detta är bakgrunden till uppdrag att föreslå en anställningsform som kan kombineras med den gymnasiala lärlingsut- Det betyder att möjligheten för den som går en gymnasial lärlingsutbildning att kombinera utbildningen med den särskilda formen för lärlingsanställning är helt beroende av att lärlingen alltjämt är antagen till och genomgår den gymnasiala lärlingsutbildningen. antagits till den gymnasiala lärlingsutbildningen kommer att vara elever men någon eller några av dem kommer också att kunna vara anställda av den arbetsgivare som svarar för den arbetsplatsförlagda delen av utbild- Konsekvenser för utbildningen om anställningen upphör Förslag: Elevens rätt att fullfölja utbildningen enligt skollagen ska inte påverkas av att en eventuell anställning upphör. Eleven, skolan och företrädare för arbetsplatsen ska i utbildningskontraktet reglera under vilka förutsättningar avtalet får brytas. En elev som har börjat på ett nationellt program har enligt 16 kap. 37 § skollagen rätt att fullfölja sin utbildning på det påbörjade programmet eller den nationella inriktningen. Det gäller också om de förhållanden som gällde vid tiden för antagningen har ändrats. även för en elev som har påbörjat gymnasial lärlingsutbildning. det är möjligt att anordna en lämplig, arbetsplatsförlagd ut- bildning ska eleven istället erbjudas att fullfölja yrkesprogrammet i skol- Om inte heller det är möjligt ska eleven ges möjlighet att fullfölja ett annat yrkesprogram (16 kap. 38 § skollagen). viktig skillnad mellan de arbetsrättsliga reglerna för en anställnings upp- hörande och det utrymme som skollagen medger för att avskilja en elev från en pågående utbildning. Det är de senare bestämmelserna som avgör frågor av det slaget när det gäller den gymnasiala lärlingsutbildningen. Det betyder att om en elev har gjort sig skyldig till en så allvarlig förseelse att det utgör skäl för att avskilja honom eller henne från utbildningen, kommer eleven också att med automatik att förlora sin lärlingsanställning. Det beror på att en 2013/14:80 lärlingsanställning bara kan pågå så länge som lärlingsutbildningen fort- Bilaga 3 farande pågår. Eleven förlorar som framgått däremot inte nödvändigtvis sin utbildningsplats bara för att lärlingsanställningen upphör, även om det kan antas vara det vanligast förekommande. Rätten för eleven att fullfölja utbildningen på programmet ska därför enbart bedömas med beaktande av skollagens regler om detta och inte utifrån lärlingsanställningen. I det fallet har utbildningskontraktet avgörande betydelse för att bedöma under vilka förutsättningar som arbetsgivaren kan neka eleven en fortsatt utbildningsplats. För att undvika otydligheter och alltför skilda synsätt mellan parterna är det viktigt att skolan och företrädare för arbetsplatsen i utbildningskontraktet har gjort klart vad som krävs för att det avtalet ska få brytas. Förslag: Bestämmelsen i 3 kap. 5 § gymnasieförordningen om att arbetsplatsens arbetstider ska följas vid arbetsplatsförlagt lärande, ska även fortsättningsvis gälla, om inte rektor bestämmer annat. Bedömning: Rektor kan besluta om att de tider som följer av reglerna i arbetstidslagen och minderårigföreskrifterna ska tillämpas även för icke anställda gymnasiala lärlingar. Enligt 3 kap. 5 § andra stycket gymnasieförordningen ska arbetsplatsens arbetstider tillämpas när skolarbetet förläggs till en arbetsplats utanför skolan, om inte rektorn beslutar något annat. Detta gäller både anställda och icke anställda lärlingar. Det betyder att det under en vanlig arbetsvecka på heltid finns små möjligheter för en elev att arbeta utöver vad som ingår i utbildningen. Det saknas bestämmelser utöver de som finns i gymnasieförordningen om omfattning och förläggning av tiden för det arbetsplatsförlagda lärandet för de elever som inte är anställda. I 3 kap. 5 § gymnasie-för- ordningen ges dock rektorn möjlighet att fatta beslut om avvikelser från de arbetstider som tillämpas på arbetsplatsen för det arbetsplatsförlagda lärandet. Därigenom kan beslut fattas om att de tider som följer av reglerna i arbetstidslagen och minderårigföreskrifterna ska tillämpas på motsvarande sätt även för icke anställda lärlingar. Ledighet, semester och lov Förslag: Annan ledighet än lov ska en elev med lärlingsanställning ansöka om hos rektorn och som huvudregel även arbetsgivaren. För en elev som har träffat avtal med arbetsgivaren om att utföra arbete i större utsträckning än vad som ingår i utbildningen, ska de bestämmelser som gäller för andra arbetstagare i fråga om ledighet och semester tillämpas såvitt gäller detta arbete. En elev med lärlingsanställning ska anmäla sjukfrånvaro både till skolan och till arbetsgivaren. Den som genomgår gymnasial lärlingsutbildning omfattas av samma regler om lov och annan ledighet som andra elever i gymnasieskolan. innebär att det är rektor som beslutar om annan ledighet än lov. I 15 kap. 10 § skollagen finns regler om läsår och i 3 kap. gymnasieförordningen finns föreskrifter om läsårets längd och när det ska börja och sluta. Dessa bestämmelser gäller även som de arbetsplatsförlagda delarna av utbildningen pågår. För de momenten i utbildningen gäller att eleven ska följa de arbetstider som gäller för arbetsplatsen, om inte rektorn har beslutat något annat. En skillnad mellan elever med lärlingsanställning och elever utan sådan anställning, är att för den förstnämnda gruppen ska ansökan om ledighet utöver loven inte bara bör göras hos rektorn på skolan utan även hos arbetsgivaren. Därutöver ska de arbetsrättsliga regler för aktuell ledighet som följer av lag eller kollektivavtal tillämpas. Med det följer att eleven dels måste få ett godkännande från rektorn, i enlighet med skolförfattningarna, dels måste följa de arbetsrättsliga bestämmelser och kollektivavtal som reglerar olika typer av ledigheter för anställda. I vissa fall, t.ex. när det gäller ledighet med tillfällig föräldrapenning, krävs bara en anmälan till arbetsgivaren. Lagförslag i promemorian Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning (U2010/5775/G) Förslag till lag om ändring av skollagen (2010:800) Inom yrkesprogrammen kan det finnas gymnasial lärlingsutbildning, som kan börja det första, andra eller tredje läsåret. Gymnasial lärlingsutbildning ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Regeringen eller den myndighet Inom yrkesprogrammen kan det finnas gymnasial lärlingsutbildning, som kan börja det första, andra eller tredje läsåret. Gymnasial lärlingsutbildning ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. För varje elev ska det upprättas ett skriftligt avtal som undertecknas av eleven, skolan och företrädare för den arbetsplats som ska svara för den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen (utbildningskontrakt) Enligt lagen om gymnasial lärlingsanställning kan den som genomgår gymnasial lärlingsutbildning anställas av den arbetsgivare som ansvarar för den arbetsplats som utbildningen är förlagd till. I utbildningskontraktet ska det anges 1.vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen samt omfattningen av dessa, 2.vem av skolhuvudmannen och arbetsplatsen som slutligt ska ersätta de skador som eleven kan orsaka under den arbetsplatsförlagda utbildningen, samt 3.avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna upphöra innan avtalstiden löpt ut. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning. som regeringen bestämmer får Prop. 2013/14:80 meddela ytterligare föreskrifter om Bilaga 4 gymnasial lärlingsutbildning. Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19) och promemorian Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning (U2010/5775/G) Efter remiss har yttranden över betänkandet och promemorian avgetts av Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), , , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Myndigheten för , , , , , , , , , (), Arbetsdomstolen, kommun, kommun, kommun, , , , , , , , kommun, kommun, , , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , , , , , , , , Föräldraalliansen , , (Industriarbetsgivarna), , Hantverkarnas , , , i (LO), , , och , Stål och metallindustrins yrkesnämnd (Industriarbetsgivarna), , , Akademikers (), , , Kommuner och Landsting, , , (Industriarbetsgivarna), (), Transportfackens (), , för Hotell och Restauranger, och (Industriarbetsgivarna). Utanför remisslistan har , , , , TransportGruppen, Livsmedelsföretagen, , , , , Målaremästarna, Frisörföretagarna och Teknikföretagen inkommit med yttrande. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått: Internationella programkontoret för utbildningsområdet, , , , kommun, , kommun, , kommun, , , kommun, Åre kommun, , Västra , , , Föreningen (), Handelns kompetensråd, Handikappförbundens samarbetsorgan, Kylbranschens kompetensakademi, , för Ungdomsorganisationer (LSU), Metallgruppens Utbildningsråd, , , , , och Skola, , , , elevråd – , Elevråds , och samt . Sammanfattning av promemorian Ändring i semesterlagen med anledning av gymnasial lärlingsanställning (U2013/2796/GV) Promemorian har utarbetats inom för att inhämta ytterligare beredningsunderlag för att komplettera betänkande Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19) i de delar som avser semesterledighet. Förslag om ändring i semesterlagen Förslag: Arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning ska enbart ha rätt till semesterledighet om detta har avtalats särskilt. En sådan arbetstagare ska ha rätt till semesterersättning för den semesterlön som tjänats in men inte tagits ut. Semesterersättningen ska, om inte annat avtalats, betalas ut i samband med vårterminens slut eller, om anställningen upphör , i anslutning till anställningens upphörande. I lärlingsutredningens betänkande lämnades inte något förslag som innebar någon inskränkning i rätten till semesterledighet. Utredningen har bedömt att eleven ska kunna ha semesterledighet . Promemorian delar inte bedömningen. Behov av särskild semesterreglering En gymnasial lärling avses kunna ges en tidsbegränsad anställning inom ramen för det arbetsplatsförlagda lärandet. En sådan anställning ska alltså enbart kunna omfatta tid i gymnasieutbildning. Den som genomgår gymnasial lärlingsutbildning omfattas av samma regler om lov och annan ledighet som andra elever i gymnasieskolan. Det innebär bl.a. att det är rektor som beslutar om annan ledighet än lov samt att läsåret ska omfatta minst . En gymnasial lärlingsanställning löper inte över lov, eftersom något arbetsplatsförlagt lärande inom ramen för utbildningen då inte äger rum. Enligt semesterlagen (1977:480) har en arbetstagare som huvudregel rätt till tjugofem dagars betald semester . Det är arbetsgivaren som beslutar när semester ska läggas ut. Det är endast möjligt att ta semester från tid när arbetstagaren annars skulle ha utfört arbete, eftersom semester per definition är ledighet från arbete. Semester kan således inte tas ut som av andra skäl är lediga, t.ex. helgdagar eller, för gymnasiala lärlingar, som ligger utanför läsåret eller lovdagar. Bedömningen är alltså att det inte är möjligt för eleven att ta semester under tid som ligger utanför läsåret eller lovdagar. Eftersom en gymnasial lärlingsanställning endast ska omfatta det arbetsplatsförlagda lärandet inom ramen för lärlingsutbildningen finns det knappast förutsättningar för lärlingen att fullgöra sin utbildning om denne ska ha oinskränkt rätt till semesterledighet under läsåret. En arbetsgivare bör därför inte kunna bevilja semester för lärlingen så länge inte rektor också beviljar ledighet från gymnasieutbildningen. finns därför behov av en särskild reglering av semester för anställda gymnasielärlingar. Rektorn får enligt 12 kap. 2 § gymnasieförordningen (2010:2039) bevilja en elev ledighet från skolarbetet för enskilda angelägenheter. Det bör då finnas en möjlighet för arbetsgivaren att bevilja ledighet från lärlingsanställningen . Det bör därför anges i semesterlagen att en arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning endast har rätt till semesterledighet om detta har avtalats särskilt mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. Däremot bör det inte i semesterlagen regleras att ett sådant beslut förutsätter att rektorn har beviljat eleven ledigt. Det är en självklarhet att lärlingen, när utbildningen fullgörs genom arbetsplatsförlagt lärande, inte på egen hand bör avtala om ledighet från arbetsplatsen utan att ha fått ledighet beviljad av rektor. En arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning bör i övrigt så långt som möjligt ha samma semesterrätt som andra arbetstagare. En sådan arbetstagare bör därför tjäna in semester på det sätt som anges i semesterlagen och bör också ha rätt till semesterersättning i det fall anställningen avslutas utan att arbetstagaren har fått betald semesterledighet. Även om det inte är möjligt för en anställd gymnasial lärling att ta ut semesterledighet som ligger utanför läsåret eller under lovdagar, eftersom detta inte är arbetstid, fyller dessa ledigheter den funktion som semesterledighet fyller för andra arbetstagare. Arbetstagare har enligt semesterlagen rätt till semesterlön i samband med ledigheten. I syfte att så långt som möjligt ge arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning samma rättigheter bör en särskild regel införas som innebär att intjänad semesterlön som inte betalats ut i samband med semester ska betalas ut i form av semesterersättning i anslutning till vårterminens slut. Det står klart att arbetstidsdirektivet (och rådets direktiv /88/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden ) inte medger att arbetstagare undantas från rätten till semester. Arbete i den gymnasiala lärlingsanställningen är dock av särpräglad art eftersom arbetet är begränsat till terminstid och till skoltid. Det innebär att uppehåll i arbetet naturligt sker under de lov som finns under skolåret. Skolloven fyller, som angivits ovan, samma syfte för elever som semester för arbetstagare. Det är för ledighet då lärlingarna/arbetstagarna kan vila upp sig och utöva sina fritidsaktiviteter. Till detta kommer att det föreslås att lärlingarna ska erhålla semesterersättning för intjänad semester i anslutning till att årets längsta lov, sommarlovet, påbörjas. Det innebär att semesterersättning för arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning ska betalas ut i samband med ledigheten på samma sätt som semesterlön betalas ut i samband med semester för övriga arbetstagare. Därför kan den särreglering om semesterledighet som föreslås för arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning anses vara förenlig med arbetstidsdirektivet. Lagförslag i promemorian Ändring i semesterlagen med anledning av gymnasial lärlingsanställning (U2013/2796/GV) Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenom föreskrivs att 5 och 28 §§ semesterlagen (1977:480) ska ha följande lydelse. När det gäller en anställning som avses pågå och som inte varar , får det avtalas att semesterledighet inte ska läggas ut. I sådant fall har arbetstagaren rätt till semesterersättning. Arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning har enbart rätt till semesterledighet om detta har avtalats särskilt. En arbetstagare i sådan anställning har rätt till semesterersättning för den semesterlön som tjänats in men inte tagits ut. Sådan ersättning ska, om inte annat avtalats eller följer av 28 § första och andra stycket och 30 §, betalas ut i samband med vårterminens slut. Om anställningen upphör innan arbetstagaren har fått den semesterlön som tjänats in, ska arbetstagaren i stället få semesterersättning. Detta gäller inte om annat följer av 30 b eller 31 §. Motsvarande ska gälla om arbetstagarens anställningsvillkor ändras så att semesterledighet med semesterlön ska förläggas redan under intjänandeåret. I sådant fall ska bestämmelserna om semesterersättning tillämpas som om anställningen hade upphört från vilken de nya anställningsvillkoren ska gälla. När det gäller arbetstagare som anställs för arbete som avses pågå semesterersättning finns i 5 § för 1. arbetstagare som anställs för arbete som avses pågå i högst tre ersättning i 5 §. 2. arbetstagare i gymnasial 4Senaste lydelse 2009:1439. 5Senaste lydelse 2009:1439. Förteckning över remissinstanser avseende promemorian Ändring i semesterlagen med anledning av gymnasial lärlingsanställning (U2013/2796/GV) Efter remiss har yttranden över betänkandet och promemorian avgetts av , , , , , , , akademikers centralorganisation, , , , Kommuner och Landsting, , Myndigheten för handikappolitisk samordning, , , , Industriarbetsgivarnas kompetensråd samt . Följande remissinstanser har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått: , , , i , , (N 2008:05), , , , Hantverkarnas riksorganisation, VVS- branschens yrkesnämnd, samt . Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om gymnasial lärlingsanställning Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag finns bestämmelser om avtal om tidsbegränsad anställning (avtal om gymnasial lärlingsanställning) som inom ramen för det arbetsplatsförlagda lärandet får ingås mellan 1.en elev som genomgår en sådan gymnasial lärlingsutbildning som avses i 16 kap. 11 § skollagen (2010:800), och 2.den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av en sådan utbildning enligt ett utbildningskontrakt som anges i 16 kap. 11 a § skollagen. Arbetstagare enligt denna lag är enligt 1 § andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd undantagna från den lagens tillämpning. 2 § Ett avtal om gymnasial lärlingsanställning är ogiltigt i den utsträckning det upphäver eller inskränker en arbetstagares rättigheter enligt denna lag. Avvikelser från lagen får dock göras genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. En arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal enligt första stycket får tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är medlemmar i den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men som sysselsätts i sådant arbete som avses med avtalet. 3 § Avtal om gymnasial lärlingsanställning får avse hela eller delar av det arbetsplatsförlagda lärandet i den gymnasiala lärlingsutbildningen. I semesterlagen (1977:480) finns särskilda bestämmelser om semester för arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning. 4 § Anställningen upphör när arbetstagaren avslutar det arbetsplatsförlagda lärandet. Anställningen upphör dock om den löper ut enligt avtalet om gymnasial lärlingsanställning eller om en part frånträder utbildningskontraktet före avtalstidens slut. 5 § En arbetsgivare som avbryter en gymnasial lärlingsanställning , ska betala ersättning till arbetstagaren för den förlust som uppkom- mer och för den kränkning som inträffat. Detta gäller inte om anställ-