prop · H20331 · 2014-12-19 00:00:00 — eller merkostnader i skola, förskola, fritidshem och barnomsorg, utbildning i svenska för invandrare, samhällsorientering, tolk, andra kommunala insatser för att underlätta etablering i samhället, samt vissa kostnader för ekonomiskt bistånd och administration. Schablonbeloppet är för barn och vuxna under och för vuxna . Om den nyanlända ﬂyttar till en annan kommun efter mottagandet kan ersättningen delas mellan ﬂera kommuner. Schablonersättningen är tänkt att täcka kommunernas kostnader för försörjningsstöd för en genomsnittlig etableringstid på 3,5 år.249 utgår alltjämt från propositionens intentioner och den tidsram som anges.250 Schablonersättningen täcker inte kommunernas alla kostnader av kommunerna i enkätundersökning anser att schablonersättningen per mottagen ﬂykting inte är tillräcklig för att kompensera kommunens kostnader för mottagandet. Endast 35 kommuner anser att ersättningen är tillräcklig för såväl barn, barn och vuxna som äldre medan drygt 50 kommuner har svarat vet ej på frågan.251 Något ﬂer, , av kommunerna anser att de inte får full kostnadstäckning för de kostnader, för framför allt försörjningsstöd, som de har för ﬂyktingmottagandet under de som ersättningen är tänkt att räcka till.252 Vanligast är att kommunerna anser att ersättningen inte täcker kostnader för försörjningsstöd följt av särskilda introduktionsinsatser inom skola, förskola och fritidshem, utbildning i svenska för invandrare, mottagande och praktisk hjälp i samband med bosättning, tolkning och samhällsorientering. Denna bild bekräftas även av kommunintervjuer. 6.2.3 Införandet av prestationsbaserade ersättningar Som ett incitament för att stimulera kommunerna att ta emot ﬂer nyanlända införde regeringen en ny form av ersättning – prestationsbaserad ersättning för högt mottagande. Ersättningen betalas ut till de kommuner som tog emot ﬂer nyanlända, i förhållande till sin folkmängd, än vad som motsvarar medianvärdet för ett sådant mottagande 1989/90:105 om samordnat ﬂyktingmottagande och nytt system för ersättning till kommunerna, m.m., s. 17. Denna proposition är alltjämt vägledande för det statliga ersättningssystemet. 250Intervju med företrädare för Bosättnings- och statsbidragsenhet . 251Riksrevisionens enkätundersökning till samtliga kommuner om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 64. Antal svarande: 256 varav Ja, för samtliga åldersgrupper (35), Ja, men endast för barn och ungdomar 0–(9), Ja, men endast för vuxna 20–(10), Ja, men endast för vuxna (11), Nej (138) och Vet ej (53). 252Riksrevisionens enkätundersökning till samtliga kommuner om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 60. Antal svarande: 257 varav Ja (39), Nej (162) och Vet ej (56). nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? hos samtliga kommuner. Rätt till ersättning förutsätter dock att kommunen träﬀat en överenskommelse med om mottagande . De kommuner som kan få ersättning delas in i tre grupper. Den tredjedel som tog emot ﬂest nyanlända i förhållande till sin folkmängd har rätt till per under innevarande år bosatt nyanländ, den tredjedel som tog emot näst ﬂest har rätt till per nyanländ och den resterande tredjedelen har rätt till per bosatt nyanländ. var den kommun i som hade det högsta mottagandet i förhållande till sin befolkningsmängd (2,motsvarande 171 mottagna av 8 017 kommuninvånare). kan de kommuner som inte hade en sådan överenskommelse , men som träﬀar en överenskommelse innan , också få ersättning med för varje nyanländ (sju av de 145 kommunerna).253 infördes även en prestationsbaserad ersättning efter anvisning som innebär att en kommun som har träﬀat en överenskommelse om mottagande med kan få extra för varje kvotﬂykting eller person som tas emot från Migrationsverkets anläggningsboende. Syftet är att öka utﬂödet av anläggningsboende inskrivna i mottagningssystem. Förändringen förväntas ha en marginell eﬀekt på mottagandet enkätundersökning till kommunerna visar att en majoritet () anser att införandet av prestationsbaserade ersättningar inte kommer att innebära att kommunen kommer att ta emot ﬂer anvisade nyanlända jämfört med tidigare år.254 De vanligaste orsakerna till detta är att kommunen saknar beredskap och mottagningskapacitet (bland annat brist på lediga lägenheter), att ersättningsnivåerna är för låga som incitament för att öka mottagandet, att kommunen endast kommer att få del av den lägsta ersättningsnivån, samt att kommunen redan tar emot många självbosatta. Införandet av en prestationsbaserad ersättning efter anvisning anser drygt hälften av de kommuner som besvarat enkätundersökning inte kommer att bidra till att kommunen kommer att ta emot ﬂer anvisade nyanlända från anläggningsboenden jämfört med tidigare år.255 Även länsstyrelserna har generellt svårt att bedöma om införandet av prestationsbaserade ersättningar kommer att bidra till ett ökat 253Migrationsverkets webbplats d1c47/1396507410899/Prestationsbaserad+ers%C3%A4ttning+2014.pdf (). 254Riksrevisionens enkätundersökning till samtliga kommuner om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 67. Antal svarande: 256 varav Ja (19), Nej (176) och Vet ej (61). 255Riksrevisionens enkätundersökning till samtliga kommuner om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 70. Antal svarande: 253 varav Ja (34), Nej (144) och Vet ej (75). granskar: etablering och integration kommunmottagande.256 De fyra länsstyrelser som svarar att denna förändring inte bedöms öka kommunernas mottagande anser bland annat att det inte ﬁnns någon garanti för att en kommun som ökar sitt mottagande hamnar i den grupp kommuner som får den högsta ersättningen och att den osäkerhet som detta kan medföra gör att kommunen väljer att inte ta emot ﬂer nyanlända. Nedan ett citat som visar vad ﬂera kommuner uttrycker: ”Den prestationsbaserade ersättningen är relativ i förhållande till rikets medianvärde för mottagande och blir därför ett lotteri. Kommunen vet inte om man kommer att få del av den prestationsbaserade ersättningen eller ej. Det medför svårigheter att budgetera för verksamheten och kan därmed skapa svårigheter att klara det kommunala åtagandet.”257 6.2.4 Ersättning för initiala kostnader för ekonomiskt bistånd För tiden innan den första statliga etableringsersättningen betalas ut till den nyanlände får kommuner ersättning för initiala kostnader för ekonomiskt bistånd. Kommuner som tar emot nyanlända som har bott i eget boende (EBO) får för barn och ungdomar och för vuxna. För kvotﬂyktingar eller nyanlända som har bott i anläggningsboende (ABO) får kommunen för barn och ungdomar och för vuxna. ”Glapp” mellan statliga ersättningssystem påverkar kommunerna av kommunerna i enkätundersökning anser att den ersättning för initiala kostnader för ekonomiskt bistånd som lämnas inte täcker kommunens initiala kostnader för mottagandet.258 Ersättningen för initiala kostnader för ekonomiskt bistånd är tänkt att täcka kommunens kostnader fram till dess att den nyanlände får statlig etableringsersättning utbetalad av . betalar ut dagersättning enligt LMA259 till den nyanlände i förskott medan etableringsersättningen betalas ut i efterskott (vanligtvis den 10:e istället som för övriga transfereringar den 25:e) uppstår ett ”glapp” mellan de olika ersättningssystemen. Förutom skillnader i utbetalningsdatum uppstår det även ett glapp mellan förskotts- och efterskottsutbetalningarna. Det är i som många kommuner behöver utbetala kompletterande försörjningsstöd. var mediantiden från det att den 256Riksrevisionens enkätundersökning till länsstyrelserna om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 15. Antal svarande: 21 varav Ja (5), Nej (4) och Vet ej (12). 257Riksrevisionens enkätundersökning till länsstyrelserna om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 15. 258Riksrevisionens enkätundersökning till samtliga kommuner om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 65. Antal svarande: 256 varav Ja (59), Nej (157) och Vet ej (40). 259Enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.ﬂ. nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? nyanlände skrevs in på Arbetsförmedlingen till dess att etableringsersättning vid medverkan till upprättande av etableringsplan betalades ut.260 Av enkätundersökning till kommunerna framgår att svarar att det är vanligt förekommande att de går in med kompletterande försörjningsstöd i ”glappet”. Ytterligare ett antal kommuner svarar att det förekommer men att det är relativt ovanligt.261 Enligt intervjuade företrädare för har ”glappet” varit ett känt problem sedan etableringsreformen trädde i kraft i december 2010.262 En annan konsekvens av ”glappet” är, enligt intervjuade kommunföreträdare, att vissa nyanlända får svårt att betala sin hyra . Det kan i sin tur påverka fastighetsägares vilja att upplåta lägenheter åt nyanlända och innebära att kommunen måste gå in med hyresgarantier. Fler nyanlända riskerar att drabbas av ”glappet” Fram till och med har nyanlända med uppehållstillstånd, men som fortfarande väntar på kommunplacering, kunnat få en etableringsplan upprättad och därmed etableringsersättning innan de har hunnit ﬂytta till en anvisad plats i en kommun. Från och med detta datum kommer nyanlända som fått uppehållstillstånd istället att få en etableringsplan först då de har kommunplacerats. Det innebär, enligt intervjuade kommunföreträdare, att ﬂer nyanlända kommer att drabbas av ”glappet”. i kraft var regeringens intention att nyanlända efter beviljat uppehållstillstånd snabbt skulle kommunplaceras. När etableringen nu senareläggs kommer det, enligt , att bli ännu viktigare att ”glappschablonen” täcker kommunernas initiala kostnader.263 Regeringen och ansvariga myndigheter har sedan etableringsreformen trädde i kraft fortfarande inte lyckats lösa ”glappet”. Intentionerna med reformen var att de nyanlända skulle få stöd av Arbetsförmedlingen att bli självförsörjande och inte vara i behov av kommunalt försörjningsstöd. 260Arbetsförmedlingen Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, s. 36. 261Riksrevisionens enkätundersökning till samtliga kommuner om mottagande och bosätning av nyanlända, fråga 95. Antal svarande: 258 varav Ja, och det är vanligt förekommande (205), Ja, men det är relativt ovanligt (45), Nej (4) och Vet ej (4). 262Intervju med företrädare för . 263Intervju med företrädare för Bosättnings- och statsbidragsenhet . granskar: etablering och integration 6.2.5 Ersättningar för mottagande av ensamkommande barn Ersättningar för mottagande av ensamkommande barn ges till kommuner som har träﬀat en överenskommelse om boendeplatser. De får då en årlig ersättning på för att organisera mottagandet.264 Kommunen får därutöver per överenskommen plats och dygn och ytterligare för varje överenskommen plats som är belagd. Ersättningen för plats och belagd plats regleras av två olika förordningar beroende på om den ensamkommande är asylsökande eller har beviljats uppehållstillstånd. Därutöver får kommunen en extra schablonersättning på för ensamkommande barn som har beviljats uppehållstillstånd. Den extra schablonen är bland annat tänkt att ersätta kostnader för administration och för god man. För ensamkommande barn med beviljade uppehållstillstånd som är placerade på en plats som inte ingår i en överenskommelse får kommunen i regel ersättning för sina faktiska kostnader. Varannan kommun anser sig få sina kostnader täckta Drygt hälften av kommunerna i enkätundersökning anser att de får full kostnadstäckning för de kostnader som de har för mottagandet av ensamkommande asylsökande barn. svarar nej och vet ej.265 Det vanligaste svaret hos dem som svarar nej är att de inte får full kostnadstäckning för vårdkostnader. att schablonersättningen på per plats och dygn inte är tillräcklig för att köpa platser på HVB-hem (som kan kosta per plats och dygn) samt att kommunen inte får ersättning för bland annat utredningskostnader. För mottagandet av ensamkommande barn med uppehållstillstånd anser knappt hälften av kommunerna att de får full kostnadstäckning för sina kostnader. svarar nej och vet ej.266 Ersättning för vård och boende för kommunplacerade ensamkommande barn är den vanligaste ersättning som kommunerna anser att de inte får full kostnadstäckning för. Detsamma gäller kostnader för skola, tolk, överförmyndare och särskilt förordnad vårdnadshavare. Nedan ett citat som visar vad ﬂera kommuner uttrycker: ”Det går inte att driva HVB för + /dygn som vi får i ersättning enligt överenskommelsen (till exempel är motsvarande summa vi får betala staten när vi köper platser av dem via SiS /dygn). 264Enligt förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.ﬂ. 265Riksrevisionens enkätundersökning till samtliga kommuner om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 81. Antal svarande: 254 varav Ja (125), Nej (73) och Vet ej (56). 266Riksrevisionens enkätundersökning till samtliga kommuner om mottagande och bosätning av nyanlända, fråga 84. Antal svarande: 253 varav Ja (122), Nej (55) och Vet ej (75). nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? ungdomarna är aktuella hos kommunen under ﬂera år, och krävs handläggarresurser. Kostnader för dessa ersätts inte i tillräcklig utsträckning.”267 Schablonersättningen täcker inte kostnaderna för hvb-boende Av intervjuer med företrädare för kommuner i de fyra län som har besökt under granskningen framgår att många är kritiska till nivån på schablonersättningen jämfört med tidigare när de kunde få sina faktiska kostnader ersatta. Vidare anses lagstiftningen kring HVB-hem vara kostnadsrivande. som många ensamkommande ungdomar anses kunna ta hand om sig själva och inte behöva tillsyn dygnet runt ställer lagstiftningen krav på att ungdomarna måste bo i enskilda rum med ständig personaltillsyn. Exempelvis ﬁck ett påpekande från för att ungdomarna bodde i fyrbäddsrum istället för i enkelrum. Det ﬁnns en inställning från myndigheterna att ungdomarna inte klarar sig själva, vilket enligt kommunen, de ﬂesta gör. Ett alternativ till HVB-hem skulle istället kunna vara internatboenden eller motsvarande. har haft dygnskostnader på i det initiala uppbyggnadsskedet av boendena, något som kommunen anser inte är rimligt. Detta oavsett om det har handlat om ett eller 20 barn . Enligt kommunen är det inte försvarligt att driva ett ankomstboende med så höga kostnader. /dygn som kommunen får ska täcka kostnaderna behöver därför, enligt kommunen, även kravbilden ändras (bemanning, utbildad personal, rumsplacering, standard m.m.).268 Även gör bedömningen att den standard för mottagandet av ensamkommande barn som har satt upp för vårdboenden är hög i förhållande till de behov som ﬁnns. Verket har framfört att det inte handlar om barn utan om unga vuxna som behöver tas emot i en lärande miljö, men gör en annan bedömning. Enligt kan den stora kostnadsökningen för mottagandet av barn utan vårdnadshavare (förutom ett ökat antal ungdomar och de krav som ställs på boende och vård) även förklaras av att verket numera betalar ut statlig ersättning under längre i mottagningssystemet jämfört med tidigare. Det beror på att åldersgränsen för ersättning ändrades från 18 till 2007 för att följa och innebär att kan ersätta kostnader för vård och boende under förutsättning att vården påbörjats före ålder.269 267Riksrevisionens enkätundersökning till samtliga kommuner om mottagande och bosätning av nyanlända, fråga 84. 268Intervju med företrädare för . 269Intervju med företrädare för . granskar: etablering och integration Särskild förordning kan skapa ökad klarhet Av granskningen framgår också att det råder en otydlighet om vilka kostnader som kan ersätta. Ersättning ska ges för vård och normal drift av boendet, däremot inte för till exempel utrustning, möbler eller en socialsekreterares eller tolks insatser. Det ﬁnns, enligt intervjuade företrädare för , även vissa svårigheter kring gränsdragningar mellan vilka kostnader som kan ersättas för barn utan vårdnadshavare som är asylsökande respektive med uppehållstillstånd. Enligt borde det därför ﬁnnas en särskild förordning som enbart gäller för barn utan vårdnadshavare (något som fanns tidigare). Vidare borde samma typer av kostnader ersättas såväl som efter uppehållstillstånd. Detta skulle, enligt verket, underlätta för såväl verket som för kommunerna.270 6.3Ersättningar till kommuner som betalas ut efter ansökan 6.3.1Ersättning för ekonomiskt bistånd, stöd och service samt hälso- och sjukvård Kommunerna kan ansöka om ersättning för ekonomiskt bistånd och stöd och service (enligt 18–20 §§ SFS 2010:1122). ersättning kalenderårsvis i efterskott för nyanlända med nedsatt eller ingen prestationsförmåga samt för ungdomar (18–) utan föräldrar i landet som går i gymnasium. Kommunerna kan också söka ersättning för stöd och service (hemtjänst) motsvarande av kostnaden (enligt 22 § SFS 2010:1122). För nyanlända med ett varaktigt vårdbehov kan kommunerna söka ersättning för insatser enligt LSS, assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken, bostadsanpassningsbidrag eller hälso- och sjukvård. En förutsättning är att kommunens kostnader uppgår till (24–27 §§ SFS (2010:1122). 6.3.2 Ersättning för ensamkommande barn För de ensamkommande barn med uppehållstillstånd som inte belägger en plats enligt överenskommelse (se avsnitt 6.2.5) kan kommunen söka ersättning enligt 29 § SFS 2010:1122. 6.3.3Ersättning för vissa särskilda eller extraordinära insatser Kommuner kan också ansöka om ersättning för vissa särskilda eller extraordinära insatser (enligt 32 § SFS 2010:1122). lämnar ersättning i mån av tillgång på medel (som efter omfördelning uppgick till 2013) 270 Intervju med företrädare för Bosättnings- och statsbidragsenhet . nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? utifrån en fastställd prioriteringsordning. Ersättning kan beviljas löpande för kostnader i samband med mottagandet av vidarebosatta. Övriga ansökningar om ersättning för särskilda kostnader handlägger i regel och betalar ut ersättning . Kommunerna ersätts endast till viss del Ersättning för vissa särskilda eller extraordinära kostnader är det enda ersättningsslag kommunerna kan använda för att söka ersättning för de kostnader som inte kan ersättas på annat sätt enligt ersättningsförordningen. har detta varit ett ramanslag på som inte har fått överskridas. ﬁck in ansökningar från kommunerna på motsvarande . En omfördelning av medel från anslaget för ersättning för vissa hyreskostnader innebar att verket hade sammanlagt att fördela 2013. Trots resursförstärkningen kunde verket endast ersätta av kommunernas ansökningar. Det är en minskning då motsvarande beviljandeandel uppgick till 82,3 procent.271 Företrädare för , som har intervjuat, menar att det skulle behövas mer resurser för denna anslagspost för att svara upp mot kommunernas behov. I kommunenkät uppger av kommunerna att det förekommer att de inte får full ersättning från för vissa särskilda kostnader.272 Detta bekräftas av uppgifter om utbetalningar som har tagit del av och som visar på skillnader mellan olika kommuner. Det förekommer, enligt , att det ﬁnns olika åsikter mellan kommunerna och verket om vilka kostnader som kan ersättas. När verket avslår ansökningar beror det, enligt verket, på att dessa kostnader inte kan ersättas enligt ersättningsförordningen.273 6.3.4 Ersättning för vissa hyreskostnader Kommuner kan få ersättning för vissa hyreskostnader för bostäder som stått tomma i väntan på personer som av eller Arbetsförmedlingen anvisats plats för bosättning i en kommun. Villkoret är att personen ska ha varit inskriven hos och bott i något av Migrationsverkets anläggningsboenden. Kommunen kan få högst per bostad och period. Möjligheten att få denna ersättning infördes . 271Sammanställning av uppgifter från Bosättnings- och statsbidragsenhet i e-post . 272Riksrevisionens enkätundersökning till samtliga kommuner om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 66. Antal svarande: 254 varav Ja (106), Nej (60) och Vet ej (88). 273Intervju med företrädare för Bosättnings- och statsbidragsenhet . granskar: etablering och integration Av årsredovisning framgår att verket endast har betalat ut av de som anvisades för detta ändamål. Det innebär ett anslagsutnyttjande på . beror detta på att det är få kommuner som ansöker om denna ersättning.274 Statistik från som har tagit del av visar att verket handlade 195 ärenden (varav 52 beviljades ersättning) från ett 30-tal kommuner. Två kommuner (och ) ﬁck hälften av det samlade utbetalade beloppet.275 Regeringens motiv till att införa en möjlighet för kommuner att få kostnadstäckning för hyreskostnader som uppstått innan nyanlända haft möjlighet att ﬂytta in var att ytterligare stimulera kommunernas mottagningskapacitet och förbättra förutsättningarna att ta emot nyanlända.276 Eftersom endast får lämna ersättning i mån av tillgång på medel uppmanas kommuner på verkets webbplats att ansöka om ersättning möjligt eftersom de inte kan få ersättning för dessa kostnader när verkets anslag är slut även om de i övrigt uppfyller kriterierna.277 Detta skulle kunna innebära att kommuner som tar emot nyanlända och återsöker sent kan riskera att bli utan ersättning om pengarna är slut. menar att risken för att medlen skulle ta slut dock är liten, mot bakgrund av det låga söktrycket och en anslagsförstärkning om . Hyresersättning har haft liten eﬀekt på mottagandet enkätundersökning till länsstyrelserna visar att ingen av de 21 länsstyrelserna anser att införandet av hyreskostnadsersättningen har underlättat för dem att träﬀa överenskommelser med kommunerna.278 Denna bild bekräftas i ﬂera av de intervjuer som har genomfört med företrädare för olika kommuner. Svaren från enkätundersökning till kommunerna visar dock att av kommunerna har ansökt om ersättning för vissa hyreskostnader.279 Brist på lediga lägenheter och avsaknad av mottagande från anläggningsboende är de vanligaste orsakerna till att kommuner inte har ansökt om ersättning för hyreskostnader. 274Migrationsverkets årsredovisning , s. 134 och 145 (not 45). 275Bearbetade uppgifter från Bosättnings- och statsbidragsenhet i e-post . 276Regeringens budgetproposition , utgiftsområde 13, s. 29. 277Migrationsverkets webbplats ersattningar/Sok-ersattning-for-personer-med-tillstand/Ersattning/Tomhyra.html (). 278Riksrevisionens enkätundersökning till länsstyrelserna om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 14. Antal svarande: 21 varav Ja (0), Nej (18) och Vet ej (3). 279Riksrevisionens enkätundersökning till samtliga kommuner om mottagande och bosättning av nyanlända, fråga 78. Antal svarande: 257 varav Ja (111), Nej (133) och Vet ej (13). nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? Ett upplevt problem är att kommuner som har förberett en lägenhet åt en nyanländ som sedan väljer att tacka nej till den anvisade platsen inte får någon ersättning, eftersom ersättningen kan beviljas först när en kvotﬂykting eller nyanländ från anläggningsboende tackat ja.280 Detta minskar särskilt mindre glesbygdskommuners incitament att hålla lägenheter tillgängliga eftersom de inte kan garanteras ersättning. Enligt har mer än hälften av de inkomna ansökningarna gällt personer som kommunerna inte kan ansöka om ersättning för (t.ex. egenbosatta eller nyanlända som ﬂyttar från andra kommuner). Syftet med införandet av ersättningen var att få kommunerna att ta emot ﬂer nyanlända från anläggningsboenden.281 6.4Ersättningar till landsting och regioner Landsting och regioner kan få ersättning för vissa kostnader för hälso- och sjukvård för nyanlända personer och deras anhöriga. Ersättning kan lämnas för bland annat extraordinära kostnader för vårdinsatser (i mån av tillgång på medel), hälsoundersökningar (schablonersättning på ) samt för varaktig vård. Villkoren för det sistnämnda är bland annat ett vårdbehov som bedöms vara och där de sammanlagda kostnaderna för hälso- och sjukvård är per person under en tolvmånadersperiod.282 Under 2013 betalade ut sammanlagt till landstingen och regionerna (en ökning från 2012).283