prop · H103109 · 2014-03-05 00:00:00 — har Sjunde AP-fonden inte haft en tillfredsställande övervakning och kontroll av risker då rutiner och resurser inte har varit tillräckliga. Dessa brister har bland annat lett till limitöverträdelser och att Sjunde AP-fonden fått betala en straavgift till . En annan förklaring till bristerna är enligt att utvecklingen av den interna kontrollen tidigare hade låg prioritet hos styrelse och ledning och att Sjunde AP-fondens kontrollstrukturer därför inte var tillräckliga. Fram till angav Sjunde AP-fonden både kostnads- och verksamhetsskäl som motiv till varför de inte följde de regler om intern kontroll som gäller för de privata fondbolagen. Ledningen har utgått från att de anställda kan verksamheten och följer lagar och interna riktlinjer. Det har inneburit att formella krav på ansvar hos riskägare, dokumentation, rapportering och interna kontrollprocesser inte har prioriterats. bedömer att riskkulturen hos Sjunde AP-fonden tidigare varit informell. sammantagna bedömning är att Sjunde AP-fonden fram till har haft allvarliga brister i både utformning av den interna styrningen och kontrollen och i genomförandet av kontrollverksamheten. prioriterade styrelse och ledning inte detta område trots att det förvaltade kapitalet växte och förändringar i placeringsstrategin medförde ökade risker. Ledningens agerande följer av styrelsens tidigare passivitet och brist på uppföljning och utvärdering av den interna styrningen och kontrollen. Styrelsen har vidtagit viktiga åtgärder anser att styrelsen under slutet av granskningsperioden, , har vidtagit viktiga åtgärder för att förbättra den interna styrningen och kontrollen. Styrelsen ändrade strategi 2011 och ska Sjunde AP-fonden enligt styrdokument följa samma regler om intern styrning och kontroll som privata fondbolag. Som framgår i avsnitt 3.2 har en riskansvarig anställts och en regelefterlevnadsfunktion och internrevision införts . De resurser som Sjunde AP-fonden har avsatt till dessa kontrollfunktioner uppgår till mindre än två heltidstjänster. granskar: hållbara pensioner är det tveksamt om resurstilldelningen är tillräcklig, särskilt i nuvarande skede när en ny struktur för intern styrning och kontroll både ska utvecklas, implementeras och utvärderas. anser att Sjunde AP- fondens intäkter, som ökat kraftigt i takt med att det förvaltade kapitalet ökat, ger utrymme för den resurstilldelning som styrelsen anser nödvändig. Även om Sjunde AP-fonden tillsätter tillräckliga resurser för kontrollfunktionerna anser att det kan vara svårt att säkerställa oberoendet hos kontrollfunktioner som verkar i en liten krets av kollegor. har noterat att andra större nansiella aktörer har valt att organisera gemensamma kontrollfunktioner, till exempel inom en företagsgrupp som omfattar era olika typer av nansiella verksamheter. Kontrollfunktionerna arbetar då lokalt i den organisation som de ansvarar för, men har sin formella hemvist utanför organisationen, vilket stärker bedömer att detta kan vara en lösning som minskar nyckelpersonsberoendet som kompetens och framförallt oberoende kan säkerställas. har också noterat att AP-fonderna har möjlighet att samarbeta inom det administrativa området. är kritisk till att styrelsen inte har genomfört någon utvärdering av hur ledningen säkerställt den interna styrningen och kontrollen före ser positivt på att styrelsen har planerat att bland annat följa upp om resurserna och graden av oberoende hos kontrollfunktionerna är tillräckliga. anser att styrelsens grad av operativt arbete i dessa frågor visar att ledningen har haft svårt att driva utvecklingsarbetet inom området. Det är tydligt om man jämför med den drivande roll som ledningen haft rörande förändringar i placeringsinriktningen. Det är bedömning att en av styrelsens viktigaste uppgifter är att säkerställa att vd och ledning tar sitt ansvar för att säkerställa en ändamålsenlig organisation. Sammantaget ser positivt på att styrelsen fastställt att fonden ska följa samma regler som de privata fondbolagen och att fonden vidtagit åtgärder för att förbättra riskhanteringen. Avsaknad av reglering och tillsyn innebär att fonden inte har yttre krav på intern styrning och kontroll anser att en bidragande förklaring till Sjunde AP-fondens brister i intern styrning och kontroll är att Sjunde AP-fonden inte omfattas av tillsyn på området och att reglering saknas. Både andra myndigheter och de privata fondbolagen i premiepensionssystemet omfattas av striktare krav. Det har också skett en skärpning av regleringen för dessa aktörer , medan kraven på Sjunde AP-fonden har varit oförändrade. sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? ser inte några hinder för att Sjunde AP-fonden omfattas av samma krav för intern styrning och kontroll som gäller för myndigheter alternativt för de privata fondbolagen i premiepensionssystemet. Sådana krav hindrar inte att pensionsmedlen förvaltas med hänsyn till pensionsspararnas intresse. Införlivas kraven om intern styrning och kontroll i lagen som reglerar AP-fonderna skulle extern uppföljning vara regeringens ansvar om inte lagen denierar hur tillsyn ska bedrivas. Skulle istället samma regler som för de privata fondbolagen tillämpas skulle bli ansvarig för tillsynen av Sjunde AP-fonden även i denna del. Sammanfattningsvis anser att det ur premiepensionsspararnas perspektiv inte är rimligt att förvalsalternativet har sämre skyddsregler jämfört med övriga premiepensionsförvaltare. Det har skett en regelutveckling inom området för andra myndigheter och fondbolag samt en utveckling på nansmarknaden som visat på behovet av att reglera nansiell verksamhet. Enligt har det därmed funnits goda skäl för en översyn av regleringen inom området även för Sjunde AP-fonden. kan dock konstatera att regeringen ännu inte lämnat förslag till skärpt lagstiftning för Sjunde AP-fonden inom detta område. Regeringen har inte fokuserat på fondens interna styrning och kontroll i sin utvärdering granskning har som framgår i kapitel 5 visat att Sjunde AP- fondens interna styrning och kontroll är ett område som endast tagits upp sporadiskt och till viss del i regeringens utvärdering till . Någon bredare och mer fördjupad information har regeringen inte lämnat i utvärderingen. Det är enligt relevant att analysera om det funnits brister i den interna styrningen och kontrollen som kan ha påverkat förvaltningsresultatet. Detta då sådana brister kan leda till att resultatet försämras vilket påverkar storleken på premiepensionen. Sjunde AP-fonden har vuxit kraftigt i omfattning och verksamheten har blivit mer komplex jämfört med vid starttidpunkten. menar att om regeringen gjort en uppföljning av intern styrning och kontroll inför omläggningen av Sjunde AP-fonden så är det sannolikt att Sjunde AP-fonden skulle haft större fokus på att anpassa riskhanteringen till de nya riskerna i förvaltningen. Så länge striktare reglering och någon form av extern tillsyn av intern styrning och kontroll saknas bedömer att det är regeringen som har ansvar för att ge en mer heltäckande bild av den interna styrningen och kontrollen hos Sjunde AP-fonden. anser att externrevisorernas uttalande om intern styrning och kontroll inte kan ersätta interna utvärderingar av Sjunde granskar: hållbara pensioner AP-fonden eller sådana granskningar som genomförs av en myndighet med sanktionsmöjligheter. Som nämnts tidigare omfattar inte tillsyn intern styrning och kontroll i Sjunde AP-fondens fall. För att ska få en rättvisande bild av hur eektiviteten i Sjunde AP- fondens förvaltning fungerar anser att regeringen behöver belysa området intern styrning och kontroll på ett övergripande plan och inte bara i form av särskild uppföljning av specika områden. Med anledning av iakttagelser och slutsatser lämnar Utred och lämna förslag om reglering för intern styrning och kontroll Regeringen bör utreda och lämna förslag om reglering för intern styrning och kontroll för Sjunde AP-fonden. I ett sådant förslag bör regeringen förtydliga vem som ska ha ansvar för granskning/tillsyn av den interna styrningen och kontrollen hos Sjunde AP-fonden. Uppmärksamma intern styrning och kontroll i utvärderingen I avsaknad av reglering och tillsyn av Sjunde AP-fonden bör regeringen på ett övergripande plan uppmärksamma intern styrning och kontroll i sin utvärdering av Sjunde AP-fonden. Säkerställ den fortsatta utvecklingen av fondens interna styrning och kontroll Sjunde AP-fondens interna styrning och kontroll bör minst motsvara de krav som privata fondbolag omfattas av. Styrelsen bör fortsätta arbetet med att säkerställa att Sjunde AP-fondens arbete med att förbättra och implementera den interna styrningen och kontrollen har hög prioritet. Stärk oberoendet för kontrollfunktionerna Styrelsen bör stärka oberoendet för kontrollfunktionerna, till exempel genom att överväga möjligheten att samverka med övriga AP-fonder eller andra myndigheter med nansiell verksamhet kring att inrätta gemensamma kontrollfunktioner. En sådan samverkan kan även ge andra positiva eekter som delade kostnader, stärkt tillgång till kompetens och minskat nyckelpersonsberoende. sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? Komplettera målformuleringen för förvalsalternativet Styrelsen bör komplettera förvalsalternativets mål med ett jämförelsemått, till exempel uppräkning av inkomstpensionen, som tydligare mäter Sjunde AP-fondens förvaltningsprestation och sätter avkastningsresultatet i relation Styrelsen bör även tidsätta målet så att intentioner följs. Detta för att även underlätta en utvärdering för styrelse och regering av Sjunde AP-fondens förvaltningsprestation och förvalsalternativets avkastningsresultat. Utveckla utvärderingen av den passiva indexförvaltningen och hävstången Styrelsen bör med jämna mellanrum utvärdera sina strategiska beslut, till exempel val av jämförelseindex, för att utveckla Sjunde AP-fondens långsiktiga strategi om passiv indexförvaltning. Styrelsen bör se till att Sjunde AP-fonden tydligt redovisar resultatutvecklingen för indexförvaltningen och hävstången så att resultaten går att följa år i förvaltningsberättelsen och kan ligga till grund för en framtida strategisk utvärdering av förvalsalternativet. Överväg att avveckla den aktiva förvaltningen Styrelsen bör pröva frågan om avveckling av den aktiva förvaltningen. Resultatet har varit lågt i relation till risknivån och fonden har haft svårigheter att nå sina interna avkastningsmål. Dessutom är spararnas pensionskapital omhändertaget i den passiva förvaltningen. Om avvecklingen sker successivt bör redovisningen förbättras så att resultatutvecklingen kan följas år . Utred förvalsalternativet närmare ur ett pensionärsperspektiv Styrelsen bör utreda vilken betydelse variationer i avkastning har för framtida pensionärer och ta ställning till om det nns behov av att anpassa förvalsalternativet. Styrelsen bör även ta ställning till om informationen till blivande pensionärer, som har förvalsalternativet, behöver anpassas så att de uppmärksammas på risken för varierande utbetalningar. granskar: hållbara pensioner föreskrifter om investeringsfonder (FFFS 2004:2) föreskrifter om investeringsfonder (FFFS 2008:11) föreskrifter om värdepappersfonder (FFFS 2013:9) Föreskrifter om ändring i föreskrifter (FFFS 2008:11) om investeringsfonder (FFFS 2011:42) Förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll Internrevisionsförordningen (2006:1228) Lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) Lag (2004:46) om värdepappersfonder Myndighetsförordningen (2007:515) Socialförsäkringsbalk (2010:110) 1997/98:SfU13 Det nya pensionssystemet 1999/2000:FiU19 av Allmänna pensionsfonden 1999/2000:SfU6 Statlig förvaltning av premiepensionsmedel 2009/10 FiU6 AP-fondernas verksamhet 2009/10:SfU9 Ändringar i premiepensionssystemet 2010/11:FiU6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2009 Ds 2013:35 Vägval för premiepensionen 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. 1999/2000:12 Statlig förvaltning av premiepensionsmedel, m.m. sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? 1999/2000:46 AP-fonden i det reformerade pensionssystemet 2009/10:44 Ändringar i premiepensionssystemet 1997/98:315 Riksdagsskrivelse 1999/2000:181 Riksdagsskrivelse 1999/2000:99 Riksdagsskrivelse 2009/10:112 Riksdagsskrivelse 2009/10:113 Riksdagsskrivelse 2000/01:131 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2001/02:180 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2002/03:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2002 2003/04:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2003 2004/05:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2004 2005/06:210 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2001–2005 2006/07:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2002–2006 2007/08:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2008/09:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2009/10:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2010/11:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2011/12:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2012/13:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet SOU 2005:87 Svårnavigerat? Premiepensionssparande på rätt kurs, Slutbetänkande från SOU 2012:53 AP-fonderna i pensionssystemet – eektivare förvaltning av pensionsreserven, granskar: hållbara pensioner AP7 (2001), Intern kontroll och granskningsfunktionen AP7 (2002), Finansiell riskhanteringsplan AP7 (2005), Riktlinjer för intern kontroll AP7 (2005, 2009, 2010, 2011), Placeringspolicy och riskhanteringsplan AP7 (2008–2012), IT-policy AP7 (2009), Nytt förvaltningsuppdrag för AP7 – ny strategisk portfölj och generationsportfölj för förvalsalternativet, bilaga till styrelseprotokoll nr 78 AP7 (2009–2011), Riktlinjer för regelefterlevnad, riskhantering och internrevision AP7 (2010), Fondbestämmelser för AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond AP7 (2012), Arbetsordning för styrelsen AP7 (2012), Instruktion för vd AP7 (2012), Internrevisionens granskningsrapport AP7 (2012), Placeringspolicy 2013 AP7 (2012), Riktlinjer för internrevision AP7 (2012), Riktlinjer för redovisning och värdering av nansiella instrument AP7 (2012), Riktlinjer för regelefterlevnad AP7 (2012), Riktlinjer för utlagd verksamhet (outsourcing) AP7 (2012), Riskhanteringsplan AP7 (), Presentation för AP7 (2013) Funktion för regelefterlevnad – Årsrapport och granskningsplan 2013. AP7 (2013) Riskrapport AP7, Externrevisorernas granskningsrapporter, för 2003-2012 AP7, protokoll, tolv stycken – AP7, Styrelseprotokoll med bilagor, nr 16–102 AP7, Årsredovisningar –2012 (), Regeringens möjligheter att utvärdera Sjunde AP- fonden, Promemoria sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? , Uppdrag i , brev till ny styrelseledamot (/2925) , Upphandling av konsulttjänster för utvärdering av AP-fondernas verksamhet, förfrågningsunderlag. (Fi2012/4149) (2012), Särskild avgift enligt lagen (1991:980) om handel med nansiella instrument, beslut (FI dnr 12-2289) (2012), Den traditionella försäkringen inom premiepensionssystemet, rapport nr 11 (2012), Inkomstfördelningen bland pensionärer, rapport /5 ISF (2012), Utvärdering av 7:e AP-fondens förvaltning av Premiespar- och Premievalsfonden, arbetsrapport 2012:4. (2012), Premiepensionen – Pensionsspararna och pensionärerna 2011 (2013), Det allmänna pensionssystemets värdeutveckling (2013), Information om inriktning och risknivå i AP7, regleringsbrevsuppdrag (2013), – Pensionssystemets årsredovisning 2012 (2013), Årsredovisning 2012 (2009), Analytiskt testamente 11½ år med premiepensionssystemet och PPM Är PPM ipp eller opp? (2012), Pressmeddelande från AP7 granskar: hållbara pensioner AP7, urval av kapitalförvaltningsavtal samt information om fondens riskbegränsningssystem, inhämtat av AP7, skriftlig uppgift AP7, skriftlig uppgift AP7, skriftlig uppgift AP7, skriftlig uppgift AP7, skriftlig uppgift AP7, skriftlig uppgift Agenta (2012), Utvärdering – Sjunde AP-fonden. (2013), Årsrapport IIA (2013), in , Position Paper /IOPS (2011), Good Practices for MSCI (2012), Allocation – Analysis of Issues Related to Geographic Allocation of Equities, Prepared for NBIM (2013), Statens pensjonsfond utland årsrapport sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? granskar: hållbara pensioner Bilaga 1 Internationell utblick I denna bilaga berörs först internationella regelverk som rör styrning av pensionsfonder. Därefter följer en kort redogörelse av två exempel på pensionsförvaltning som utförs i statlig regi. redogör här för vilken styrning och reglering som omfattar den norska Pensionsfonden och danska ATP. har även översiktligt studerat Pension Plan (CPP) och The i . Dessa redovisas dock inte närmare i denna bilaga. Rapporter, regelverk och vägledningar för styrning av pensionsfonder har studerat regelverk och vägledningar som kan ses som relevanta för styrning och riskhantering av en pensionsfond. Det gäller till exempel ett vägledningsdokument om god standard för riskhantering som 2011 publicerades av och ().168 Detta dokument omfattar väsentliga områden som hantering av risker, riskhanteringssystem inklusive övervakning och kontroll av risker och rapportering. Förutom nansiella risker omnämns särskilt operativa risker och risker med uppdragsavtal. Dokumentet riktar sig inte bara till pensionsfonder utan är tänkt att ge vägledning åt regelgivare och tillsynsansvariga. Rapporten utgår från att det nns en ansvarig tillsynsmyndighet för pensionsfonderna, och framhåller att utvärdering av riskhanteringssystem är en central del i tillsynsmyndighetens löpande tillsyn. Tillsynen av riskhanteringssystemet ska vara anpassat till pensionsfonden utifrån art, omfattning och komplexitet. har även tagit del av ett dokument om modellen med tre försvarslinjer från IIA169 som ska ligga till grund för vägledning inom området.170 gav 2010 ut rapporten the Financial Performance of som studerats i valda delar. 168OECD/IOPS (2011), Good Practices for . 170IIA (2013), in , Position Paper. sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? Dessa två pensionsförvaltare har inte samma typ av förvaltningsuppdrag och det skiljer sig även från Sjunde AP-fondens uppdrag. Det som är av störst intresse är hur man i respektive har valt att reglera och styra verksamheten jämfört med i . Kort om pensionsfondens mål och placeringsinriktning Den pensjonsfond utland (oljefonden) etablerades 1990 som ett nanspolitiskt instrument för att säkra att långsiktiga hänsyn tas till statens intäkter från petroleumindustrin. Det ska också vara ett verktyg för att hantera statsnansiella åtagande knutet till pensionsutbetalningar. Den fungerar som en buertfond. Vid utgången av 2012 förvaltade fonden cirka 3 800 miljarder norska kronor.171 Fonden är en av världens största pensionsfonder. Placeringar görs uteslutande i utlandet för att undvika överhettning i den norska ekonomin och för att avkastningen från fonden ska vara oberoende av uktuationer i oljepriset. Fonden placerar i aktier och ränteinstrument och fast egendom. Andelen fast egendom kan uppgå till . har i riktlinjer fastställt vilket referensindex som fonden ska följa i förvaltningen. Indexet utgår från ett världsindex172 och denitioner av vad som anses vara utvecklade marknader respektive tillväxtmarknader utgår från detta index. Riktlinjerna föreskriver vilka avvikelser som ska göras i förvaltningen, genom att de olika marknaderna värderas med en faktor. Om en marknad har en faktor som är högre än 1 överviktas denna marknad i förhållande till referensindex. har tagit del av den rapport som är framtagen av MSCI för det norska nansministeriet Allocation – Analysis of Issues Related to Geographic Allocation of Equities. I rapporten beskrivs bland annat för- och nackdelar med marknadsviktade respektive BNP-viktade referensindex. Regelverk, huvudmannaskap och styrning Den norska lagen om Statens pensjonsfond ligger till grund för förvaltningen. Det är som är formellt ansvarig för fondens förvaltning. ansvarar för att genomföra förvaltningen. har delegerat genomförandet av förvaltningen till (). har fastställt de överordnade ramarna i Mandat för förvaltningen och om riskstyrning och internkontroll. fastställer riktlinjer för NBIM:s förvaltningsverksamhet och delegerar investeringsmandat till ledningen i NBIM. 171NBIM (2013), Statens pensjonsfond utland årsrapport , s. 12. 172FTSE Global All Cap Index. granskar: hållbara pensioner , inklusive NBIM, omfattas av regler om riskstyrning och intern kontroll. Av om internkontroll i framgår att det är huvudstyrelsen som är ansvarig för att fastställa principer för riskstyrning och internkontroll och att se till att dessa principer genomförs. Banken ska ha ett revisionsutskott som ska fungera som ett förberedande organ för frågor som rör riskstyrning och internkontroll. Huvudstyrelsen ska utvärdera både sitt arbete och sin kompetens inom området minst en gång . Banken ska löpande värdera vilka väsentliga risker som verksamheten har och minst en gång ska de göra en riskkartläggning för bankens alla verksamhetsområden. Vidare ska banken utföra en systematisk utvärdering av om bankens riskstyrning och internkontroll är tillräcklig för att hantera riskerna. Riskutvärderingarna ska dokumenteras och kompletteras med en övergripande analys av risksituationen. Föreskriften innehåller även regler för hur riskstyrning och internkontroll ska omhändertas vid utkontraktering av verksamhet. Det ska nnas skriftliga avtal som säkrar att har insyn och kontroll över utlagd verksamhet och banken ska säkerställa att det nns tillräcklig kompetens för att hantera uppdragsavtalen. Det ska nnas en internrevision, som tillsätts av huvudstyrelsen som också godkänner internrevisionens årliga plan och dess resurser. Minst en gång ska internrevisionen avge en rapport om riskstyrningen och internkontrollen. Kort om pensionsfondens mål och placeringsinriktning Den danska förvaltar pensioner och administrerar olika områden som är fastställda i lag och som är relaterade till att säkra ekonomisk trygghet. ATP förvaltar bland annat Arbetsmarknadens Tilläggspension (ATP), som kompletterar folkpensionen. Förvaltningen omfattade totalt och är uppdelad i två portföljer.173 Skuldtäckningsportföljen ska täcka fastställda pensionsförpliktelser och investerar huvudsakligen i obligationer med lång löptid och ränteswappar. I förvaltningen matchas tillgångarna och den förväntade framtida avkastningen för att möta framtida förväntade pensionsutbetalningar. Den andra portföljen, investeringsportföljen har en friare placeringsinriktning. Avkastningen ska säkra pensionernas köpkraft så att pensionerna kan skrivas upp i takt med prisutvecklingen. Förvaltningen ska ge en stabil avkastning som ska vara så oberoende av konjunkturutvecklingen som möjligt och investeringsbesluten utgår därför från en överordnad strategi för riskspridning. Samtidig försäkrar de avkastningen mot kraftiga nedgångar. 173 (2013), Årsrapport s.73. sjunde ap-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? ATP har delat upp förvaltningen i fem riskklasser: räntor, kredit, aktier, ination och råvaror. Räntor är störst med en andel om och råvaror är minst med en obetydlig andel. Övriga motsvaras av en andel som ligger mellan . Varje riskklass ska leverera en viss absolutavkastning fastställd i och som utgår från målsättningen att säkra köpkraften. Regelverk, huvudmannaskap och styrning Fullmäktige för ATP representeras främst av ledamöter med koppling till kollektivavtalsparterna. utser en av ledamöterna. Det är styrelsen i ATP som fastställer målformuleringen som ligger till grund för placeringsinriktningen. infördes ATP-lagen i . I lagen nns reglering om att styrningen ska vara eektiv och att det ska nnas fullständiga rutiner för internkontroll. Det ska bland annat nnas processer för att identiera, hantera och övervaka risker samt säkerställa riskrapportering.