prop · H2031d24 · 2014-10-23 00:00:00 — överfördes ca 270 300 Terabyte data i mobilnäten vilket är mer än . Antalet abonnemang på mobilt bredband har ökat och uppgick till drygt 7,8 miljoner . När det gäller fast bredband så kan av befolkningen teckna ett abonnemang med en överföringshastighet på Mbit/s. Enligt PTS statistik i Prisutvecklingen på mobiltelefoni och bredband 2013, kostade ett mobiltelefonabonnemang i med 100 samtal eller 900 samtal lika mycket. Flera erbjudanden i har antingen helt fria samtal och sms eller så ingår ett stort antal samtal och sms. Som ett resultat av att allt fler använder smarta telefoner och internet via mobiltelefoner har efterfrågan på data ökat. I prisstatistiken framgår att det är mängden data 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 som ingår i abonnemanget som differentierar priset på erbjudandet. Priset för det billigaste erbjudandet för en medelanvändare av mobilt bredband i ligger på samma nivå 2013 som 2010 på . Jämfört med övriga länder i har högre priser för medelanvändare (5 Gbyte ). hamnar 2013 på en tolfte plats av 34 . Billigast är det i och och dyrast är det i och . En EU-jämförelse visar att det är billigare i sex andra länder. För användare som använder mycket data (10 Gbyte ) är det däremot billigare i . Då placerar sig på en sjundeplats i samma OECD- ranking. Till skillnad från mobilt bredband så styrs priserna på fast bredband av den aviserade hastigheten /sekund. var priset på det billigaste rikstäckande erbjudandet på fast bredband med en överföringshastighet på Mbit/s. Det motsvarar en prisminskning . Det svenska erbjudandet är det billigaste i . Operatörernas avtalsvillkor har varit svårtillgängliga för konsumenterna, bl.a. med begränsningar som är svåra att förstå. Därför har PTS agerat för att underlätta för konsumenterna. trädde nya föreskrifter och allmänna råd i kraft som syftar till att förbättra konsumenternas möjlighet att göra informerade val med stöd av innehållet i avtalet. Användare ska enligt föreskrifterna kunna få tydlig information om tjänstens användbarhet (lägsta tjänstekvalitet, vilka begränsningar operatören vidtar etc.), heltäckande avtalsvillkor (all information ska finnas samlad) och jämförbarhet avseende både priser och viktiga villkor (översikt innehållande de viktigaste parametrarna). Användningen av mobila bredbandstjänster har ökat kraftigt . Detta medför att efterfrågan på frekvensutrymme (spektrum) också ökar. finns det många andra användare av radiospektrum som också kräver utrymme. Radiospektrum är en begränsad resurs och vid fördelning av frekvenser måste hänsyn tas till alla användares behov och förutsättningar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Hanteringen av radiospektrum har en stark internationell prägel. Det gäller även marknaderna för t.ex. mobiltelefoner och terminaler för trådlöst bredband. Detta begränsar möjligheter att vidta helt nationella åtgärder i regleringen av radiospektrum. Regeringen beslutade om sändningsutrymme för marksänd tv för tillståndsperioden till och med . Beslutet innebär bl.a. att hela frekvensutrymmet 470–får användas för marksänd tv fram till och med . Efter detta datum kan det s.k. 700 MHz- bandet (694–) göras tillgängligt för andra ändamål. Regeringen beslutade om två uppdrag till PTS. Enligt det första uppdraget ska PTS utreda användningen av 700 MHz-bandet efter . Enligt det andra uppdraget ska PTS ta fram en ny frekvensplanering för marksänd tv i frekvensbanden 174–230 respektive 470– . PTS har beslutat om en spektrumstrategi som ska vägleda myndigheten i spektrumförvaltningen, så att resursen spektrum hanteras på ett sätt som ger störst nytta för samhället. Strategin innebär bl.a. att samhällsekonomisk analys ska ligga till grund för PTS beslut samt att tillgången till användbart spektrum bör öka. Efterfrågan på och behov av god mobiltäckning ökar kontinuerligt. Enligt PTS kartläggning Svensk telemarknad ökade datatrafiken i de mobila näten . En ökning som förväntas fortsätta. En väl utbyggd mobil infrastruktur är en förutsättning för att möta människors önskan om att leva mobila liv samt kunna verka och driva företag över hela landet. Enligt PTS rapportering av uppdrag att samla in statistik om tillgången till mobila kommunikationsnät och kompletterande statistik, är den totala yttäckningen för taltjänster och sms och befolkningstäckningen högre än 99 procent.4 För mobilt bredband med hastigheten /s var yttäckningen och befolkningstäckningen högre än . För de högre hastigheterna /s och /s var yttäckningen respektive . Befolkningstäckningen för /s och /s var respektive . (Se tabell 5.3.) En viktig del i en väl fungerade marknad är informerade konsumenter. Ett exempel på ofullständig information är att operatörerna i sin marknadsföring t.ex. angett datahastighet med en ”upp till”-hastighet vilket kan vara otydligt för konsumenten. Som en följd av ett utbrett missnöje med operatörernas täckningskartor uppdrog regeringen åt PTS att göra stickprovsmätningar, som bekräftade farhågorna om missvisande täckningskartor. Regeringen uppdrog åt PTS och att utreda och presentera förslag för hur täckningskartorna skulle kunna förbättras. PTS och kan konsumenterna få bättre information om täckning? resulterade i en branschöverenskommelse där teleoperatörerna förbundit sig att presentera mer rättvisande och jämförbara täckningskartor. Branschöverenskommelsen ger också möjlighet att utöva tillsyn. Regeringen uppdrog vidare åt PTS att arrangera regionala dialogmöten med deltagande från teleoperatörer samt beslutsfattare på lokal och regional nivå. Syftet med mötena var att förbättra möjligheten till samverkan och underlätta etablering av infrastruktur i kommersiellt mindre attraktiva områden. Regeringen har uppdragit åt PTS att ge förslag på hur kan använda s.k. samhällsmaster för att förbättra mobiltäckningen. Förändringar i lagen om elektronisk kommunikation Flera myndighetsrapporter har pekat på svårigheter med att byta leverantör av bredband, tv och mobila tjänster. 4 Täckningen avser situationer när en handburen terminal som hålls i handen, mot huvudet eller nära kroppen (dämpning). propositionen Lätt byte – enklare att välja ny leverantör av elektroniska kommunikationstjänster (prop. 2013/14:79) beslutade om åtgärder för att göra konsumenternas liv enklare genom bättre förutsättningar för leverantörsbyten. För det första begränsas uppsägningstidens längd för vanliga konsumentabonnemang till en månad (på mobilmarknaden är den genom branschpraxis oftast ). För det andra får konsumenter rätt att efter den inledande bindningstiden få operatörslås borttagna kostnadsfritt och utan dröjsmål. Dessa lagförslag antogs av (bet. 2013 /14:CU24, rskr. 2013/14:184). Ytterligare lagförslag lämnades som förbättrar de rättsliga förutsättningarna för prisregleringssystemet på marknaden. För att skapa ökad tydlighet och minska osäkerheten när det gäller prisnivåer ska PTS i vissa fall kunna besluta att operatörer ska tillämpa ett visst högsta eller lägsta pris för samtrafik och andra former av grossisttillträde. För att ytterligare förenkla processen för fastställande av priser upphävs bestämmelsen om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om beräkning av kostnadsorienterade priser. I stället ska det framgå av varje skyldighetsbeslut som meddelas hur beräkningen ska ske. antog dessa lagförslag(prop. 2013/14:72, bet. 2013/14:TU15, rskr. 2013/14:195). Att tillgången till telefoni i stadigvarande bostäder och fasta verksamhetsställen generellt sett är god i hela landet säkerställs främst genom marknadens försorg och ytterst genom regeringens fortsatta insatser på området i form av lösningar som upphandlas av PTS. De som har haft tillgång till telefoni, men som av olika skäl förlorat detta, får tillgång till telefoni om det begärs. Totalt har PTS upphandlat 17 telefonilösningar –2013. har fortsatt arbetet med det s.k. teknikskiftet, som innebär att delar av det fasta telenätet avvecklas och ersätts med en telefonilösning via mobilnätet. Omställningen kan komma att beröra som mest 50 000 abonnenter och pågå . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 I propositionen Lag om sprängämnesprekursorer och redovisning av krisberedskapens utveckling (prop. 2013/14:114) redovisas bakgrund och viktigare åtgärder för att stärka robusthet och driftssäkerhet för de elektroniska kommunikationerna. Exempel är PTS investeringar i reservelaggregat, anskaffning av reservsambandsmedel för viktigare operatörers teledriftcentraler och investeringar för ökad redundans i näten. Andra exempel är övningar som statliga aktörer har haft tillsammans med operatörer, etablering, vidmakthållande och anpassning av skyddade anläggningar där samhällsviktiga operatörer kan placera viktig utrustning och ett vidareutvecklat samarbete mellan teleoperatörer och elnätägare för att minska konsekvenserna av avbrott såväl på el- som på telesidan, samt vidareutveckling av en samverkansportal för Nationella telesamverkansgruppen (NTSG). En likformig incidentrapportering för teleoperatörer påbörjades utifrån ett EU-direktiv. PTS genomför och rapporterar en risk- och sårbarhetsanalys över sektorn elektronisk kommunikation. Resultaten ligger till grund för löpande åtgärder inom flera områden. är en webbtjänst för informationsutbyte om ledningar och annan infrastruktur i mark, som genom att förenkla begäran om ledningsanvisning minskar antalet grävskador. Webbtjänsten kan även användas för att söka och erbjuda grävsamordning samt för att samla och ge information om och vid samhällsplanering. Ledningskollen finansierias gemensamt av PTS, och och är därför kostnadsfri för användarna. hade Ledningskollen över 550 anslutna ledningsägare, däribland samtliga dominerande aktörer inom el och elektronisk kommunikation. Antalet skador till följd av avgrävningar har sedan Ledningskollen infördes minskat med 60– för två av de större operatörerna. Statistik från SCB visar att den andel personer i åldern 16–som inte har internet hemma på grund av säkerhets- och integritetsskäl har minskat från (ca en procent avseende män och avseende 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kvinnor) av befolkningen 2011 till ca en procent (för båda könen) 2012 och 2013. Statistik från SCB visar också att känslan av säkerhet är hög bland dem som använder internet. Nivån varierar däremot något beroende på anslutningsform. Säkrast känner användare sig när de använder den fasta anslutningen hemma eller trådlöst nätverk hemma. uppger att de alltid eller oftast känner sig säkra när de använder dessa två typer av anslutningsformer. Enligt PTS konsumentundersökningar om internetsäkerhet 2013 ser någon form av risk med att använda internet, en andel som stigit från 2009. Samma undersökning visar också att andelen som skyddar sitt trådlösa nätverk genom lösenord har stigit successivt från 2009, till 2011 och till 2013. SCB redovisar siffror över i vilken utsträckning företagen anger problem med säkerhet eller skyddande av data som begränsande faktorer för webbförsäljning. I de riktigt små företagen är det bara en procent som redovisar sådana begränsningar och för de större företagen är det (förutom i företagen med 50–249 anställda, där redovisar sådana begränsningar). Det förekommer dock fortfarande it- incidenter av olika slag. It-attacker genomförs enligt alltjämt i stor skala (jfr. Av OECD- länderna ligger på tolfte plats avseende antal säkra servrar per capita, med övriga länder högre rankade (jfr. Det finns fortfarande en rad olika typer av intrång i och obehörigt utnyttjande av vanliga användares datorer, t.ex. virus, trojaner5, botnät6, spionprogramvara och annan oönskad lagring av skadlig kod. Enligt SCB:s individundersökning uppgav att de valt att inte börja använda en tjänst på internet eller 5Trojaner är en skadlig kod som finns i ett program eller en bit kod som i sig verkar ofarlig och inväntar en förutbestämd tidpunkt, instruktioner utifrån eller lämpligt tekniskt tillfälle för att utföra sitt uppdrag. 6Botnät ger personerna bakom näten kontroll över datorerna och kan användas för att sprida skräppost eller utföra överbelastningsattacker mot webbplatser. mobil enhet på grund av hur tjänsten behandlat deras personuppgifter, medan svarat nej på denna fråga och svarat att de inte visste om de gjort detta val. SCB redovisar att bland dem som öppnar ett e-postmeddelande från en avsändare de inte känner uppger en tredjedel () att de ofta eller ibland öppnar eller klickar på eventuella länkar i meddelandet. av tillfrågade personer vänder sig till myndigheters webbsidor och informationsmaterial för att informera sig om risker med internetanvändning och hur man skyddar sig. Enligt PTS bredbandskartläggning 2013 hade av alla hushåll och företag tillgång till bredband med en teoretisk hastighet om minst /s . Det är en ökning jämfört med (se tabell 5.3). I områden utanför tätort företagen befinner sig i eller i närheten av en fiberansluten fastighet. Det är en ökning , vilket ger fortsatt goda förutsättningar för att tillgången till snabbt bredband ska öka ytterligare under det närmaste året. Även utbyggnaden av mobilt bredband har fortsatt i snabb takt, främst i områden utanför tätort och småort. hade av alla hushåll och företag i tillgång till bredband via LTE (4G). Motsvarande siffra utanför tätort och småort var , en ökning . PTS bredbandskartläggning visar även att antal hushåll och företag som saknar bredband och därmed möjlighet att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband fortsätter att minska. Beslutet om frigörande av 800 MHz-bandet 2007 har tillsammans med PTS täckningsvillkor för delar av frekvensbandet lett till att allt fler hushåll kontinuerligt får tillgång till grundläggande bredband. hade 140 hushåll och företag fått tillgång till bredband till följd av täckningsvillkoret, vilket innebär att i saknade färre än 500 hushåll tillgång till bredband. Marknaden investerade i bredbandsinfrastruktur 2013 enligt PTS rapport av bredbandsstrategin 2014. Då utbyggnaden främst sker i tätort finns stöd till utbyggnaden i mer glest befolkade områden för att hushåll och företag i dessa områden ska få liknande möjligheter. Insatserna har skett genom bl.a. stöd till bredbandsutbyggnad via landsbygdsprogrammet, regionala strukturfondsprogram och kanalisationsstödet. Under föregående programperiod (2007–2013) satsades totalt på bredbandsutbyggnad på landsbygd och i glesbygd via både EU-fonder och nationella stödprogram. lämnade sitt slutbetänkande Bredband för in (SOU 2014:21) . Betänkandet innehåller analyser och förslag som syftar till att effektivisera den marknadskompletterande bredbands- utbyggnaden. Betänkandet har remitterats. Arbetsgrupperna i Bredbandsforum har behandlat bl.a. robusthetsfrågor, mobilt bredband och ansvarsfördelning mellan offentliga aktörer på regional nivå och kommuner i bredbandsplaneringen. Arbetet inom ramen för Bredbandsforum har enligt medlemsorganisationerna lett till ökad samverkan som bidrar till att gemensamma lösningar kan identifieras i syfte att öka tillgången till bredband. Det kan konstateras att it-användningen i generellt sett ligger på en hög nivå och ökar inom många områden. Det är inga större skillnader mellan kvinnor och mäns eller mellan olika åldersgruppers användning. Allt fler använder offentliga e-tjänster och e-handel inom detaljhandeln har ökat kraftigt. Enligt E-barometern årsrapport (som ges ut av (publ) i samarbete med Svensk Digital Handel och ) har e- handelns omsättning ökat från 2003 till 2013. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ligger generellt sett bra till i internationella jämförelser inom it-området, men konkurrensen är hård om att vara bäst i världen. Därför behöver utmaningar tas om hand och potentialen utnyttjas ännu bättre. Det är angeläget att även kunna beskriva vilket genomslag it-investeringar och utbredd användning av it i samhället och näringslivet har på den samlade ekonomin och nationens sysselsättning. Regeringen har uppdragit åt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser att beskriva vad som är känt om hur samhällets ökade användning av elektroniska kommunikationer, mjukvara och it bidrar till ekonomisk tillväxt, sysselsättning och företagens konkurrenskraft. En tidigare studie har visat att it-investeringar i –2001 bidrog av deras samlade BNP-tillväxt.7 Medan det är positivt med så stora tillväxteffekter är resultaten från denna och liknande studier mer sammansatta än vad den presenterade effekten kan antyda. Det är angeläget att skapa ett kunskapsunderlag för att kunna dra slutsatser om vilka offentliga eller privata insatser som kan ge önskade effekter. I jämförelse med många andra länder har en hög andel av befolkningen som är digitalt delaktig. Andelen äldre som använder sig av internet är dock låg och inom denna grupp kan det digitala innanförskapet ökas ytterligare. Framförallt gäller det äldre med särskilda funktionsnedsättningar och äldre med invandrarbakgrund. Det digitala innanförskapet behöver ökas inom samhällets mest marginaliserade och utsatta grupper. Förutsättningarna för personer med funktionsnedsättningar kan förbättras i alla åldersgrupper bl.a. genom att arbeta med användbarhetsfrågor där principen ”Design för alla” är en viktig utgångspunkt, inte minst ur ett e-förvaltningsperspektiv. I arbetet med att öka den digitala delaktigheten spelar ideella initiativ en betydande roll då de kompletterar offentliga insatser. 7 , N., P. Schreyer, and A. Wölfl. “in Countries and its Economic Impacts.” In The Economic Impact of ICT: Measurement, Evidence and Implications. 61–83. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Det kan konstateras att den positiva utvecklingen av individers användning av internet och att skillnaden mellan kvinnors och mäns it-användning minskat markant på bara (se tabell 5.3). I den högre åldersgruppen använder dock kvinnor it i lägre grad än männen, vilket innebär att äldre kvinnor inte till fullo utnyttjar digitaliseringens möjligheter. Därför är frivilliga initiativ som riktar sig till denna grupp viktiga. Trots att unga kvinnor är aktiva konsumenter av it- och telekomföretagens varor och tjänster är könsfördelningen i it-sektorn fortsatt skev. Detta innebär att kvinnors kompetens och erfarenheter inte tas tillvara inom it-området, vilket kan få negativa konsekvenser för it- utvecklingen och nya it-lösningar. Enligt SCB:s undersökning verkar inte småföretagen fullt ut använda de möjligheter som digitaliseringen ger. Ett ökat genomslag av s.k. molntjänster kan sannolikt påverka situationen i positiv riktning. Det har visat sig att småföretagens förutsättningar och behov skiljer sig åt och att det framför allt är lokalt och regionalt förankrade initiativ som ökat användningen. En ökad digitalisering och effektivare it- användning bland småföretagen kan inte bara bidra till administrativa och verksamhetsmässiga fördelar, utan även till innovation och utveckling av nya affärsmodeller. På så vis kan konkurrenskraften öka och dessutom ge småföretagen tillgång till nya marknader, bl.a. genom e-handel. Det kan konstateras att ingen större förändring har skett när det gäller förekomsten av företags miljöpolicy för it-frågor. När det gäller myndigheterna har siffrorna legat på en hög nivå sedan mätningen påbörjades . Nivån är fortsatt hög men en viss utplaning kan ses i statistiken. Det är viktigt att både privat och offentlig sektor arbetar aktivt med frågor kring it och miljö för att på så sätt minska miljöbelastningen. har bl.a. tillkännagivit att regeringen bör ställa särskilda krav på att offentliga myndigheter utnyttjar utrustning för distansmöten i sin verksamhet för att minimera den miljöpåverkan som resor i tjänsten medför (bet. 2013/14:TU7, rskr. 2013/14:168). Regeringen ser positivt på myndigheternas arbete för en ökad andel resfria möten. Ett exempel är som har fungerat som ett stöd till myndigheter i dessa frågor. En enklare vardag för medborgare SCB:s uppföljning visar att medborgare till stora delar är nöjda med de e-tjänster myndigheterna tillhandahåller, vilket regeringen bedömer som att e-förvaltningsarbetet i stort bedrivs i linje med målet om en enklare vardag för medborgare (se avsnitt 5.4.2 Resultat, ). visar EU:s jämförelser av e-tjänster i EU att på flera områden behöver förbättra och förenkla för medborgare eftersom e-tjänsterna inte tillräckligt väl hänger samman över myndighetsgränserna. Förvaltningsgemensamma tjänster, som t.ex. Mina meddelanden, är viktiga för att göra det enklare för medborgarna. Många statliga myndigheter planerar eller överväger att ansluta sig till gemensamma e-förvaltningstjänster, t.ex. Mina meddelanden. visar en kartläggning att det dröjer innan en bredare skara myndigheter och meddelandenflöden är anslutna till tjänsten. En öppnare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet Avseende målet om en öppnare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet (se avsnitt 5.4.2 Resultat, ) pågår många insatser. Statliga myndigheter, såsom , gör sin data tillgänglig, gör ett viktigt arbete med att sammanställa och presentera data som är tillgängligt för vidareutnyttjande, Mina meddelanden är öppet för privata brevlådeoperatörer att ansluta sig till och Svensk e-legitimation främjar innovation och konkurrens. kan mer göras för att fler tjänster ska bli tillgängliga för privata aktörer att bygga vidare på. En ökad digital samverkan Utvecklingsmyndigheterna (, , och Transportstyrelsen) har gjort ett värdefullt arbete med att kartlägga vilka initiativ som pågår inom respektive utvecklingsområde och peka på hinder för vidare utveckling. Myndigheterna blir i allt större utsträckning digitalt samverkande, med fler digitala informationsutbyten. De behöver ha tillgång till grundläggande och säkra digitala resurser för sin och samhällets informationsförsörjning. Det finns fortsatt en stor potential i ökad digital samverkan, vilket både Statskontoret och E-delegationen pekat på, för att ge medborgare enklare och mer sammanhängande e-tjänster, minska behovet av uppgiftslämnande för medborgare och företag och för att effektivisera myndigheternas verksamheter. Därmed behövs ett långsiktigt stöd till arbete med digital samverkan, vilket både E-delegationen och Statskontoret pekat på i sina rapporter till regeringen. Ett ökat informationsutbyte innebär också att myndigheternas beroende av varandra blir större. och har en framträdande roll i projektet e-SENS (se avsnitt 5.4.2 Resultat, E- förvaltning), vilket ökat förutsättningarna för att kunna dra nytta av de möjligheter som Fonden för ett sammanlänkat (CEF, Connecting Europe Facility) kommer erbjuda och för att öka digitala samverkan med EU:s övriga medlemsländer. En högre kvalitet och effektivitet i verksamheten anses vara strategiskt viktig av de flesta av de statliga myndigheterna enligt E-delegationens uppföljning. It är en betydande kostnadspost hos de statliga myndigheterna och en stor del av it-kostnaderna används för inköp av externa tjänster och konsulter. Dock är det av de statliga myndigheterna som har en försörjningsstrategi för it (när och hur man väljer att anskaffa it-tjänster och varor). En del statliga myndigheter skulle kunna öka sin effektivitet genom att förbättra styrningen av sin it-verksamhet, arbeta mer strategiskt med it- försörjning eller bättre följa upp att nyttor av it- investeringar realiseras. Det finns behov av att utveckla stöd till de statliga myndigheterna och regeringens uppföljning av it-investeringar. En ökad samverkan i e-förvaltningsfrågor mellan kommuner och landsting och statliga aktörer kan förbättra servicen till medborgarna och öka effektiviten hos de statliga myndigheterna. Regeringen bedömer att E-delegationens arbete har varit betydelsefullt inom flera områden, bl.a. har en god samverkanskultur mellan de i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 E-delegationen representerade myndigheterna vuxit fram. Delegationen har också varit viktig för att öka kunskapsutbytet mellan myndigheterna och att ta fram vägledningar.