prop · H103130 · 2014-05-26 00:00:00 — Fjärde AP-fondens kapital vid utgången av 2013 (1,året innan), vilket motsvarade (samma belopp som 2012). Sjätte verksamhet styrs i lagen (2000:193) om Sjätte Fonden har i uppdrag att, inom ramen för vad som är till nytta Fonden har fokus på riskkapitalmarknaderna i och i övriga . skiljer sig från övriga buffertfonder även i det att fonden har indirekt (via fonder) ochdirekt i onoterade företag. fonden stängd, dvs. inga medel förs till eller från pensionssystemet. som tillsköts i samband med att dåvarande Sjätte Resultat, avkastning och måluppfyllelse AP-fondens resultat uppgick till (1,7 avkastning på (9,året innan). till under åretSedan. fondkapitalet vuxit med , vilket motsvarar en genomsnittlig nominell avkastning på (från start till 2012 var motsvarande avkastning ). införde en ny strategi och ett nytt mål Strategin är att fortsättavara en långsiktig investerare i onoterade bolag genom både direktinvesteringar i företag och indirekta investeringar genom fonder. AP-fondens direktinvesteringar har ett tyd- ligare fokus på mogna företag medan investeringar i nystartade svenska företag (venture capital) sker genomfonder. Avsikten är att fond- investeringarna ska ha ett bredare fokus än företagsinvesteringar, både vad gäller företagens utvecklingsfas och geografi. Syftet är att uppnå god riskspridning och genom en kombination av investeringar skapa affärsmöjligheter, konkurrensfördelar och flexibilitet. Framtida direktinvesteringar i företag ska främst göras tillsammans med andra industriella och finansiella investerare. Sjätte mål, som baseras på strategin och branschpraxis, är att uppnå en nominell avkastning som över längre tidsperioder (som innefattar en normal konjunkturcykel) motsvarar avkastningen på den nordiska aktiemarknaden mätt med ett brett aktieindex, SIX Nordic 200 Riskpremien har justerats för att är en stängd fond, vilket medför ett behov av intern likviditetshantering. Sjätte nominella avkastningsmål gäller . 2013/14:130 inte uppnådde, eftersom avkastningen för perioden i genomsnitt var (tabell 4.14). Tabell 4.14 Sjätte redovisade nominella avkastning efter kostnader (procent ) Total avkastning efter kostnader -20,8 -11,0 -8,4 -3,4 Mot bakgrund av att är en stängd fond har en uppdelning gjorts mellan AP-fondens kärnverksamhetinvesterings( verksamheten) och fondens likviditetshantering (likviditetsförvaltningen). Syftet med likviditetsreserven är att upprätthålla en god betalningsberedskap. Investeringsverksamheten utgörs av direkta och indirekta (genom fonder) investeringar i företag. Vid utgången av 2013 värderades (13,året innan), vilket åtaganden till (3,året innan). Avkastning och mål i investeringsverksamheten investerar i små och medelstora företag, huvudsakligen på marknaderna i och i övriga . Investeringarna är uppdelade på två segment: mogna bolag och expansionsbolag. Investeringar i noterade småbolag ingår i Sjätte . Investeringarna sker både direkt, genom hel- eller delägande, och indirekt, genom investeringar i riskkapitalfonder och investmentbolag. De direkta investeringarna (företagsinvesteringar) utgör av investeringsverksamheten medan utgörs av indirekta investeringar (fondinvesteringar). Företagsinvesteringar sker företrädesvis genom saminvesteringar med andra finansiella och industriella partners, men även egna investeringar görs. Fondinvesteringar avser förvärv av andelar i fonder som investerar i mogna bolag (buyout capital) och expansionsbolag (venture capital) i eller övriga . Investeringar görs huvudsakligen i primära fonder, men är även aktiv på marknaden där andelar i existerand fonder överlåts. Samtliga fondens investeringar på marknaden avser mogna bolag. Tabell 4.15 Sjätte redovisade avkastning (procent ) -11,7 Total avkastning efter kostnader Avkastning per segment redovisas före kostnader. Det största bidraget till Sjätte resultat 2013 kom från invest- Skr. 2013/14:130 eringar i mogna bolag () som haft en genomsnittlig nominell avkastning på –2013 (tabell 4.15). Fondens investeringar i expansionsbolag uppvisade ett positivt resultat på , men med en genomsnittlig årlig nominell avkastning på -11,2004. För den uppmätta tioårsperioden har negativ avkastning uppvisats under sju av åren, vilket återspeglas i en negativ genomsnittlig årlig nominell avkastning för hela perioden. Tabell 4.16 Sjätte avkastning och exponering (procent respektive mnkr) av Sjätte medel har investerats direkt i företag (tabell 4.16). Affärsområdet företagsinvesteringar rymmer dels mogna bolag, dels expansionsbolag. Vid utgången av uppgick det sammantagna resultatet för företagsinvesteringar till före kostnader 2013. (2009–2013) uppgår den genomsnittliga nominella avkastningen har avyttrat ett tiotal företag som i flertalet fall avser bolag som AP-fonden passar in i den framtida portföljen. De två största försäljningarna under året var Gnotec och Panopticon. Gnotec avyttrades till en vinst om totalt , varav har påverkat 2013 års Panopticon såldes till Datawatch som är noterat på Nasdaq- börsen och köpeskillingen utgjordes av aktier i . om totalt , vilket i sin helhet har påverkat årets resultat. Inom affärsområdet fondinvesteringar sker investeringar i fonder med inriktning mot onoterade företag i expansionsfas och mogen fas. utgången av uppgick marknadsvärdet för fondinvesteringarna till Affärsområdet uppvisade ett resultat på Området är uppdelat i de tre (venture capital), mogna av fondandelar ånfr tidigare ägare. genererade fondinvesteringar i mogna bolag (), följt utfästelser på totalt , varav inom mogna och inom expansionsbolag. och Creandum) som till nya (FSN, och ). Avkastning och mål i likviditetsförvaltningen Internbanken hanterar den likviditetsreserv som har för att genomföra ny- och tilläggsinvesteringar samt för att täcka andra kapitalbehov i befintliga företag. Behovet uppstår till följd av att Sjätte AP-fonden är en stängd fond. Investeringar av internbankens medel görs främst i räntebärande tillgångar med låg risk, men även i noterade Målsättningen för förvaltningen av räntebärande värdepapper är att uppnå en avkastning i linje med OMRX Treasury bill. Internbanken har också i uppgift att hantera de finansiella risker som uppstår i verksamheten samt att vid behov låna upp kapital. kronor, vilken var outnyttjad vid utgången av året. hos Första–Fjärde AP-fonderna för att tillgodose ett tillfälligt penningbehov. för de noterade småbolagsfonderna var vid utgången av 2013 (1,året kapitalet i inom likviditetsförvaltningen uppgick till totalt 7,1 miljarder kronor (6,året innan). ningen som helhet uppgick till ( året innan). Enligt lagen (2000:193) om är ålagd att utvärdera styrelsens förvaltning av fondmedlen, med utgångspunkt i de mål som fonden har fastställtför sin placeringsverksamhet. utvärdering avser resultatet samt analys och uppföljning av fondens mål över femårsperioden –2013, tioårsperioden –2013 och för perioden sedan fondens start –2013. från de lagstadgade målen för och styrelsens tolkning av uppdraget: att ska skapa långsiktigt hög avkastning och hålla en tillfredsställande riskspridning genom placeringar på risk- fortsatte arbetet med att ställa om Sjätte port- följ i enlighet med den strategi som antogs 2011. fondens investeringar ska fokuseras mot mogna bolag där marknadens, liksom AP-fondens, investeringshistorik gör det rimligt att förvänta sig en god avkastning framöver. Sjätte avkastningsmål är att följa genomsnittsavkastningen för jämförelseindex (SIX Nordic 200 CAP GI), med påslag för en risk- premie för onoterade bolag om , under en rullande femårs- upphörde Sjätte tidigare jämförelseindex att publiceras externt ( Total Return). Det nya jämförelseindex ägs och beräknas direkt av SIX på exakt samma sätt som det tidigare jämförelseindexet. har som helhet genererat en genomsnittlig nominell avkastning på sedan starten , vilket understiger tioårsperioden –2013 uppnåddes 2013 var fondens nominella avkastning , medan det understeg även avkastningen målet för . uppgick till , medan målet uppgick till . Den nominella avkastningen för direktinvesteringar och för fond- Det av fastställda nominella avkastningsmålet för tio- Den nominella avkastningen för direktinvesteringar i bolag genererade en nominell avkastning på , vilket översteg investeringar det nominellt satta avkastningsmålet. genererade en avkastning på -20,och avkastningen i fondinvesteringar uppgick till -3,. Som mått på riskspridning anges en portfölj med spridning inom tio Dessa branscher skiljer sig från varandra i termer av storlek, utvecklingsfas, geografi och investeringstillfälle. utgjorde av kapitalet. Direktinvesteringar omfattar ett 30-tal bolag medan fondinvesteringar omfattar 300 bolag. investeringarna är () och Volvofinans (). De största fondinvesteringarna var () och EQT Investeringsverksamheten var till av kapitalet placerat i mogna bolag. Målet för likviditetsförvaltningen är att den normalt ska uppgå till 5– Vid utgången av 2013 utgjorde likviditeten relativt stor överlikviditet. SjätteAP-fonden avser sysselsätta kapitalet genom en fortsatt uppbyggnad av investeringsportföljen. 4.3Första–Fjärde och Sjätte kostnader och personal Detta avsnitt tar upp buffertfondernas interna och externa förvaltningskostnader samt antalet anställdaDe. interna kostnaderna består av personalkostnader och övriga administrationskostnader. De externa förvaltningskostnaderna utgörs av kostnader för den förvaltning buffertfonderna köper in och som tas upp i resultaträkningen. 2013/14:130 Interna förvaltningskostnader 2007–2013 De interna förvaltningskostnaderna redovisas som rörelsens kostnader i respektive buffertfonds resultaträkning. De interna kostnaderna för buffertkapitalets förvaltning uppgick till sammanlagt 2013 (se tabell 4.17). I jämförelse med föregående år har förvaltningskostnaderna sammantaget minskat. De interna kostnaderna har ökat i Andra och Fjärde AP-fonderna, medan de har minskat i Första, Tredje och Sjätte . De interna förvaltningskostnaderna reducerar utestående pensionsbehållningar men inte utgående inkomstpensioner. Tabell 4.17 Buffertfondernas interna förvaltningskostnader enligt pensionssystemets årsredovisning (mnkr) I förvaltningskostnader ingår interna kostnader. Källor: Respektive AP-fonds årsredovisning. Genom en förändring av Sjätte redovisningsprinciper är kostnaderna för inte jämförbar före och efter 2008. De förändrade redovisningsprinciperna innebär att förvaltningskostnaderna för onoterade innehav inte längre redovisas som externa kostnader i . Däremot ingår kvarvarande externa förvaltningskostnader i redovisningen. Interna och externa kostnader Kostnader för extern förvaltning utgörs av fasta provisionskostnader (arvode till externa förvaltare) för noterade och onoterade tillgångar samt depåkostnader (kostnader för förvaring av värdepapper). för extern förvaltning tas upp i respektive buffertfonds resultaträkning som en negativ post i rörelsens intäkter. Som framgår av tabell 4.18 har de sammanlagda kostnaderna för intern och extern förvaltning ökat till vid utgången av 2013. De sammanlagda kostnaderna har i kronor ökat i Första–Fjärde AP-fonderna, vilket förklaras främst av ökade externa förvaltningskostnader. De sammanlagda förvaltingskostnaderna har minskat i . I jämförelse med föregående år är de totala kostnaderna som andel av det sammanlagda buffertkapitalet oförändrad vid . Tabell 4.18 Buffertfondernas interna och externa förvaltningskostnader Externa förvaltningskostnader utgörs av depåkostnader och fasta provisionskostnader. Andel av fondkapital beräknas som totala kostnader dividerat med (aritmetiskt) medelvärde av ingående och utgående fondkapital. Källor: Respektive AP-fonds årsredovisning 2013. Tabell 4.19 visar att har Första, Tredje, Fjärde och Sjätte fonderna minskat de interna och externa förvaltningskostnaderna som andel av fondkapitalet, i jämförelse med föregående år. Andra och Fjärde AP-fonderna ökat motsvarande kostnadsandel, i jämförelse med året innan. Tabell 4.19 Buffertfondernas förvaltningskostnadsandel (procent) 2013 (procent) 2012 (procent) Källor: Resp. AP-fonds årsredovisning 2013 samt egna beräkningar för . 2004 görs en uppdelning av provisionskostnader respektive resultatberoende avgifter, varav endast de fasta avgifterna i sin tur redovisas som en provisionskostnad och ingår i de externa förvalt- Resultatberoende provisionsavgifter utbetalas under förutsättning reducerar nettoresultatet för respektive tillgångskategori. i buffertfonderna (715 miljoner kronor året innan), se tabell 4.20. De resultatberoende arvodena kan delas in i avgifter för noterade respektive onoterade tillgångar. onoterade tillgångar avser avtal som medger återbetalning av erlagda vinstdelning vid avyttring. som del av tillgångens anskaffningsvärde och redovisas därför inte i resultaträkningen. Tabell 4.20 Resultatberoende förvaltningsarvode för noterade och onoterade tillgångar (mnkr) Not: För är de externa förvaltningskostnaderna hänförliga till innehav i onoterade fonder och företag uppgick till (året innan) respektive (året innan) 2013. Dessa kostnader aktiveras löpande som en del av anskaffningskostnaden för respektive fond. Vid utgången av året nedvärderas samtliga aktiverade förvaltningskostnader till noll kronor. Nedvärderingen ingår i det orealiserade resultatet. Buffertfonderna har förändrat redovisningen av avgifter till riskkapitalföretag eller fonder som huvudsakligen placerar i onoterade aktier (riskkapitalfonder). redovisas avgifterna som en del av tillgångens anskaffningsvärde. Detta sker under förutsättning att avtalen med dessa fonder innehåller en klausul som föreskriver att återbetalning av inbetalda förvaltningsavgifter ska föregå eventuell vinstdelning och att vinstdelningen kan bedömas vara sannolik i varje enskilt fall. redovisar även förvaltningskostnader för onoterade innehav på detta sätt, men med den skillnaden att värderar samtliga förvaltningsavgifter för onoterade innehav i fonderna till noll. utgör huvuddelen av de interna förvaltnings- hade Första–Fjärde AP-fonderna mellan 52–59 anställda och 31 anställda. Cirka en tredjedel av motsvarande andel i uppgick till . Som framgår av tabell 4.21 hade Andra–Fjärde AP-fonderna rörliga ersättningsprogram för sina anställda. Styrelsen, verkställande direktören och övriga i ledningsgruppen omfattades inte av programmen. Första och Sjätte hade inte några ersättningsprogram. Tabell 4.21 Antal anställda i buffertfonderna och rörlig ersättning Första och Sjätte har inga incitamentsprogram. Programmen i övriga buffertfonder omfattar inte styrelse, VD och ledningsgrupp. Rörlig ersättning för anställda i Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna är exkl. sociala avgifter. Källor: Respektive AP-fonds årsredovisning 2013. Sjunde AP-fonden är den av AP-fonderna som verkar inom premiepensionssystemet. Fonden erbjuder systemets förvalsalternativ som också är det enskilt största placeringsalternativet för premiepensionsspararna. Sjunde AP-fondens verksamhet styrs av lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder i premiepensionssystemet, de s.k. byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Byggstensfonderna bildades inom ramen för de förändringar i premiepensionssystemet som fattade beslut om (prop. 2009/10:44 och bet. 2009/10:SfU9). AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond ersatte de två tidigare fonderna Premiesparfonden och Premievalsfonden. Premiesparfonden var det tidigare förvalsalternativet, medan Premievalsfonden var det statliga alternativet på . AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond är valbara på fondtorget. på dessa två fonder erbjuder Sjunde AP-fonden ytterligare fyra produkter, vilka är valbara vid sidan av fondtorget. AP7 Såfa – är i praktiken en s.k. generationsfond, dvs. risknivån är relativt hög för yngre pensionssparare men den avtar successivt ju äldre För sparare upp till består Såfa av enbart aktiefonden. Därefter minskar andelen aktiefondmed för att ersättas av räntefonden. Från det tta spararen är består Såfa till en tredjedel av aktiefonden och till två Aktiefond och AP7 Räntefond fasta , AP7 Offensiv ( aktiefond), AP7 Balanserad (aktiefond) och AP7 Försiktig (33 procent aktiefond). Vid utgången av 2013 hade drygt 3 miljoner premiepensionssparare förvalsalternativet Såfa (Statens årskullsförvaltningsalternativ), vilket utgör av spararna i premiepensionssystemet. fastställts av fondens styrelse, är att Såfa ska uppnå en avkastning som är minst lika bra som genomsnittet av de privata fonderna i premiepensions- För vilken tidsperiod målet ska utvärderas framgår inte i års- redovisningen och inte i rapport, men resultatet redovisas för , (då Såfa startade) då premiepensionssystemet trädde ikraft. tidigare förvalsalternativet Premiesparfonden var målet även, till följd av tidigare lagkrav, en lägre risk än den genomsnittliga risknivån i övriga fonder i premiepensionssystemet. Jämförelser med andra fonder i premiepensionssystemet baseras på avkastningen mätt enligt NAV-kursmodellen (dvs. på grundval av fond- kurser som beräknats svensk tid som handel sker (på engelska net asset value). Denna metod innebär att avkastning mäts efter avdrag av den förvaltningsavgift som betalas till förvaltningsbolaget, i detta fall Sjunde AP-fonden. förvaltningen i förhållande till jämförelseindex beräknas däremot en marknad, före avdrag av förvaltningsavgift). erhålls konsistenta jämförelser med valt jämförelseindex. Avkastningen i Såfa är en sammanvägning ingående byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond enligt den faktiska fördelningen mellan fonderna i Såfa totalt. uppgick avkastning i Såfa till (17,året innan) mätt enligt NAV-kursmodellen (tabell 4.22). För de privata fonderna på uppgick avkastningen i genomsnitt till (10,året innan). För perioden sedan starten till utgången av 2013 var den genomsnittliga avkastningen för förvalsalternativet (beräknat över tolv år Den genomsnittliga avkastningen i fonderna på var . Tabell 4.22 Förvalsalternativets avkastning (NAV-kurser, procent ) -10,5 -10,4 -0,1 Förvalsalternativet avser AP7 Såfa , Premiesparfonden. Privata fonder avser genomsnittliga avkastningen i de privata fonderna i premiepensionssystemet. Avkastningen –2013 redovisas i årsredovisningen som total avkastning och genomsnittlig avkastning baserat på en period av och (skattning av den tidsperiod sedan förvaltningen inom premiepensionssystemet startade ). På grund av avrundning summerar inte differensen. Vid utgången av uppgick det förvaltade kapitalet i till (123,året innan). ningen uppgick till enligt NAV-kursmodellen. För AP7 Aktiefond har Sjunde fastställt målet att fonden, vid den valda risknivån, ska uppnå en långsiktigt hög avkastning som överträffar avkastningen för AP7 Aktiefonds jämförelseindex. den grunden har styrelsen beslutat om AP7 Aktiefonds strategiska Strategin är att (i) investera fondkapitalet globalt i aktier och Skr. 2013/14:130 aktierelaterade finansiella instrument med branschmässig spridning (basportföljen), (ii) öka möjligheterna till hög avkastning och därmed risken genom att använda hävstångi portföljen och (iii) ytterliga öka genom aktiv förvaltning på vissa Basportföljen består av globala aktier (svenska aktier ingår i globala aktier) och riskkapital- Basportföljen förvaltas i huvudsak passivt genom externa Del av exponeringen mot tillväxtmarknader skapas med hjälp av strukturerade produkter (s.k. notes)som består av en kombination av är kopplade till index på aktie- marknaderna i ett antal tillväxtländer. Denna konstruktion avslutades , vilket innebär att all exponering mot tillväxtmarknader därefter har skett via passiv förvaltning. Tillämpning av hävstång i förvaltningen gör att placeringsutrymmet är större än fondkapitalet. Riktmärket för hävstången är att den normalt ska motsvara av fondkapitalet. Vid utgången av 2013 motsvarade hävstången av fondkapitalet (84,). AP7 Aktiefonds jämförelseindex baseras på ett globalt aktieindex, MSCI ALL Country World Index, multiplicerat med 1,5 (normalnivå för aktieexponeringen) minus kostnaden för hävstången. Jämförelseindex justeras också så att de bolag i lkavi Sjunde AP-fondeninte investerar enligt sin etik- och miljöpolicy exkluderas. Mätt enligt stängningskursmodellen uppgick avkastningen i AP7 Aktiefond (tabell 4.23). Avkastningen i fondens jämförelseindex uppgick till . Sjunde AP-fonden förklarar den positiva utvecklingen i AP7 Aktiefond med uppgången på den globala aktiemarknaden , vilken för- stärktes genom användning av hävstång. Underavkastningen i förhållande till jämförelseindex, differens på -1,, förklarar bl.a. med den taktiska allokeringen och den aktiva bidrog negativt med respektive placeringar i rikskapitalbolag lika positivt som jämförelseindex. Tabell 4.23 Sjunde AP-fondens avkastning före kostnader (stängningskurser, procent ) -1,3 -0,1 -0,1 På grund av avrundning summerar inte differensen. Vid utgången av uppgick det förvaltade kapitalet i till (8,året innan). vid utgången av året uppgick till enligt NAV-kursmodellen, jämförelseindex (tabell 4.20). För AP7 Räntefond har Sjunde fastställt målet att räntefondens avkastning minst ska motsvara avkastningen för jämförelse- index, ränteindex HMT74. På den grunden har Sjunde beslutat om räntefondens strategiska inriktning. Strategin är att placera fondkapitalei främst svenska ränterelaterade finansiella instrument med låg kreditrisk och att den genomsnittliga räntebindningstiden i normalläget ska vara högst . valtas internt och passivt, med avvikelser som följer av gällande placeringsregler för investeringsfonder. Vid utgången av 2013 bestod portföljen i huvudsak av svenska statsobligationer och säkerställda (172,året innan). kronor (108 miljoner kronor året innan). Resultatet för myndigheten blev (64,året innan). resultatet var -0,(-63, året innan). Det innebär att det initiala lån som upptogs när Sjunde AP- fondens verksamhet startades i princip är återbetalt. Lånet syftade till att finansiera uppbyggnaden av Sjunde AP-fonden kapitalet var litet. Förvaltningskostnaderna som andel av genomsnittligt fondkapital upp- AP7 Räntefond (0,respektive året innan).6 Förvaltningsavgifterna för AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond uppgick till respektive av förvaltat kapital. sparare med placeringar i produkternabetalar avgifterna till förvaltaren Avgiftsuttaget för Sjunde AP-fondens produkter kan jämföras med den genomsnittliga förvaltningsavgiften I Sjunde AP-fonden förekommer ingen rörlig ersättning till anställda. Vid utgången av 2013 hade fonden 19 anställda, varav sju kvinnor. 6 I förvaltningskostnader ingår courtage och övriga transaktionsrelaterade avgifter, definierat som totalkostnadsandel (TKA). Utvärdering av AP-fondernas verksamhet Skr. Regeringens bedömning: Buffertfonderna gjorde ett samlat resultat på 2013 och fondkapitalet uppgick till 1 058 miljarder En hög andel aktier i kombination med en stark utveckling på underliggande aktiemarknader förklarar resultatet. Buffertfondernas avkastning har uppvisat stora variationer över åren, men uppgår till i genomsnitt för perioden –2013. Resultatet överstiger väl ökningen i inkomstindex, det index som ligger till grund för uppräkningen avuldensk i inkomstpensionssystemet. har därmed sedan starten bidragit positivt till långsiktiga finansieringen av systemet. Det kan konstateras att trots en mycket krävande utveckling på de finansiella marknaderna , börjar nu buffertfonderna bidra till förmögenhetsbildningen i inkomstpensionssystemet såsom avsågs när nuvarande AP-fondssystem infördes . AP-fonderna, liksom andra pensionsförvaltare, tenderar att överviktade i tillgångar på hemmamarknaden jämfört med placeringar i Fonderna bör tydligare redovisa grunderna för detta förhållande, de överväganden som görs i termer av förväntad avkastning och risk samt hur detta är till nytta för det svenska pensionssystemet. Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: Det är positivt att buffertkapitalets avkastning överstiger ökningen i inkomstindex sedan