prop · H10387 · 2014-02-18 00:00:00 — Utredningens uppdrag var att ta fram förslag till en långsiktig nationell strategi för en kvalitetshöjande kompetensuppbyggnad och utveckling av samhällets erbjudande om stöd och hjälp till män och kvinnor i deras föräldraskap. Förslag till delmål och uppföljning togs fram. I enlighet med ett uppdrag från regeringen bistod utredningen i att ta fram visst underlag. Statens folkhälsoinstituts uppgifter togs över av den nybildade . I denna skrivelse används genomgående det nya namnet även i de fall då arbetet bedrivits av f.d. . Med utgångspunkt i föräldrastödsutredningens förslag fattade rege- ringen 2009 beslut om Nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd – en vinst för alla (dnr S2009/554/FH). Det övergripande målet med strate- gin är att alla föräldrar med barn ska erbjudas stöd i föräldra- skapet under barnets hela uppväxt. Stödet är frivilligt och utgår från föräldrarnas behov av stöd. Barnrättsperspektivet och det gemensamma, jämställda föräldraskapet och ansvarstagandet för barnet är centrala utgångspunkter i strategin. Strategin fokuserar på universellt förebyg- gande föräldrastöd, dvs. att alla föräldrar erbjuds samma möjligheter till stöd och hjälp. Ingen enskild grupp av föräldrar eller enskild förälder Strategin omfattar således inte riktat föräldrastöd, dvs. föräldrar i situationer då det redan uppstått svårigheter av olika slag eller där barnet eller föräldrarna har behov av ett särskilt anpassat föräldra- Föräldrastöd beskrivs i strategin som en aktivitet som ger föräldrar kunskap om barns hälsa, emotionella, kognitiva och sociala utveckling eller stärker föräldrars sociala nätverk. Syftet med ett universellt före- byggande föräldrastöd är att via föräldrar främja barns hälsa och positiva Skr. 2013/14:87 utveckling och maximera barnets skydd mot ohälsa och sociala problem. Stärkt stöd till föräldrar kan öka andelen barn som har goda relationer med sina föräldrar, vilket forskningen visar är betydelsefullt för barnets utveckling. Strategin är en del av regeringens samlade långsiktiga satsning för att främja hälsa och att förebygga ohälsa bland barn och ungdomar. Strategin innehåller tre delmål. Det första delmålet är ökad samverkan kring föräldrastöd mellan aktörer vars verksamhet riktar sig till föräldrar. Om alla aktörer vars verksamhet riktar sig till föräldrar inom kommun, landsting, trossamfund, föräldraföreningar, idrottsrörelsen och andra idéburna organisationer samt studieförbund m.m. samarbetar, samordnar och samlokaliserar sig ökar samhällets förutsättningar att ge alla föräldrar föräldrastöd från och med perioden kring graviditeten till dess att barnet fyller . Det andra delmålet är ett ökat antal hälsofrämjande arenor och mötesplatser för föräldrar. Det handlar om att skapa bättre förutsättningar för föräldrar att träffas och utbyta erfarenheter och kunskaper samt skapa informella kontakter som kan komplettera det stöd som föräldrar har genom sina egna sociala nätverk. Exempel på arenor är öppen förskola, föräldrafora på nätet, föräldragrupper på MVC, BVC eller familjecentralen. Det tredje delmålet är ett ökat antal föräldrastödsaktörer med utbildning i hälsofrämjande metoder och universella evidensbaserade föräldrastödsprogram. Att det föräldrastöd som erbjuds bygger på bästa tillgängliga kunskap och beprövad erfarenhet och har en värdegrund baserad på säkerställer att föräldrastödet kan få avsedd effekt. Stimulansbidrag för att genomföra strategin Nedan redovisas de insatser som gjorts för att genomföra föräldrastödsstrategin tillsammans med de resultat av arbetet som finns. gavs ett första regeringsuppdrag i syfte att genomföra strategin enligt vilket i stimulansbidrag skulle fördelas till ett urval kommuner i samarbete med lärosäten för att genom lokala projekt inom ramen för befintliga verksamheter utveckla och urvärdera föräldrastödet samt öka kunskaperna (dnr S2009/2669/FST). I uppdraget ingick även att bilda en samverkansgrupp för föräldrastöd som stöd i arbete med att sammanställa och sprida kunskap om universellt förebyggande föräldrastödjande metoder, arbetssätt och program. Att anordna så kallade dialogforum för kommuner och idéburna organisationer kring föräldrastöd ingick också i uppdraget i syfte att utbyta erfarenheter och att ta vara på och sprida goda exempel. skulle även utveckla och ansvara för ett webbaserat system där kommuner ges möjlighet att göra öppna jämförelser avseende föräldrastöd enligt strategins definition på föräldrastöd, dess mål och delmål. 2013/14:87 gav regeringen ett andra uppdrag i syfte att genomföra strategin enligt vilket i stimulansbidrag skulle fördelas till ett urval av kommuner i nära samarbete med ett lärosäte (dnr S2010/3577/FST). Fokus var samverkan, anpassning av metoder, effekter och utvärdering samt effekter av olika sätt att öka kunskaper om och intresset för föräldrar att delta i föräldrastödsgrupper. Uppdraget ska slutredovisas . Ett tredje uppdrag gavs 2010 som komplement till föräldrastödsstrategin. I enlighet med uppdraget fördelade i syfte att utveckla stödet till föräldrar som har barn med funktionsnedsättning (dnr S2010/5353/FST). Försöksverksamheterna pågår och resultaten ska redovisas . Se vidare i avsnitt 3.6. Nedan redovisas resultat av det första uppdraget om att fördela 70 miljoner i stimulansmedel, eftersom uppdraget slutredovisats till regeringen. Preliminära resultat från det pågående uppdraget om att fördela 60 miljoner i stimulansbidrag och resultat av vissa andra satsningar från regeringens sida där föräldrastöd berörs redovisas även. Resultat avseende det övergripande målet i strategin: Alla föräldrar ska erbjudas föräldrastöd under barnets uppväxt De tio kommuner som av valdes ut att ta del av de i stimulansbidrag var , stadsdelsförvaltning, , , , , , , och . Medverkande lärosäten var , , , , och . Stimulansbidragen har genom de utvecklingsprojekt som genomförts i kommunerna sammanfattningsvis lett till kunskaps- och metodutveckling och till att föräldrastödjande insatser initierats och vidareutvecklats i landet. Ny kunskap och nya erfarenheter har vunnits om hur ett framgångsrikt föräldrastödsarbete kan bedrivas på lokal nivå. Genom samverkan med forskarna utformades arbetet för att även passa samverkande kommuner. Det innebär att 79 kommuner, varav sex av stadsdelar, varit del av utvecklingsarbetet. Projektkommunerna har utvecklat stödet särskilt väl. Stöd erbjuds föräldrar med barn i olika åldrar och kommunerna har ett brett samarbete med andra aktörer såsom landsting och ideella organisationer. Utmärkande för dem är att de påbörjade sitt föräldrastödsarbete relativt tidigt, 2004 respektive 2001. Åtta av tio projektkommuner uppger att de erbjuder föräldrastöd under barnets hela uppväxt. Merparten av samverkanskommunerna uppger detsamma. I och Spånga-Tenstas projekt låg fokus på att nå föräldrar med barn 3–genom att utveckla ett nytt föräldrastödsprogram, ABC – Alla Barn i Centrum, i syfte att bättre anpassa stödet efter föräldrars behov och förutsättningar. Deras målgrupp var således inte fullt så bred som det övergripande målet. Kopplat till det övergripande målet uppger samtliga projektkommuner och 62 av 69 samverkande kommuner att projekten lett till ökad kunskap i kommunen om betydel- sen av att arbeta med föräldrastöd. Samtliga tio projektkommuner uppger att stimulansmedlen lett till ökad kännedom bland föräldrar om lokala former av föräldrastöd. 58 av 69 samverkanskommuner uppger detsamma. Projekten ombads även att ange hur många föräldrar med barn i åldrarna 0–som tagit del av föräldrastödjande insatser . Flera projektkommuner uppgav svårigheter att ange det. Några av projekten kunde uppskatta att ungefär fem till tjugo procent av föräldrarna i kommunen tagit del av insatser. Forskarna kopplade till projekt har undersökt hur uttrycks i sex föräldrastödsprogram genom att intervjua 12 gruppledare. Studien visar att ledarna ansåg att det föräldrastöd de representerade hade som värdegrund, dvs. att man förespråkade att föräldern bör lyssna på barnet, ta det på allvar, se det som en kompetent individ och att föräldern bör ha förmåga att sätta sig in i barnets perspektiv. Studien visade att detta i stor utsträckning inte tydliggjordes i programmaterialet och att det inte nämndes för föräldrarna. Forskarnas slutsats är att bör tydliggöras i de undersökta programmen och i de utbildningar som ledarna genomgår. Även forskarna kopplade till projekt lyfter att ett förtydligande av i föräldrastödsprogrammen är önskvärt för att öka medvetenheten och kunskapen om barnets rättigheter bland föräldrar. En ytterligare utvecklingspotential är enligt forskarna att utforma föräldrastödet så att det i större utsträckning än verkar för ett jämställt föräldraskap. I projekten har mammors respektive pappors deltagande i föräldrastödjande insatser undersökts. Mammor tar del av stöd i större utsträckning än pappor och pappor uppfattar att stödet ofta i första hand vänder sig till mammor. projekt arbetade med att stärka det jämställda föräldraskapet genom att i större uträckning vända sig till och engagera pappor. En manual för ledare av föräldragrupper för pappor inom MVC och BVC utarbetades. Många av projekten har även arbetat med att t.ex. erbjuda barnpassning i syfte att möjliggöra deltagande från båda föräldrars sida. I projekten har stöd via nätet och telefon utvecklats och testats, något som kan underlätta båda föräldrarnas deltagande, liksom att ha en medvetenhet om könsroller i kommunikationen med föräldrarna då stödet marknadsförs. Resultat avseende delmål 1 i strategin: Ökad samverkan kring föräldrastöd mellan aktörer vars verksamhet riktar sig till föräldrar Sammanfattningsvis bedömer samtliga tio projektkommuner och de flesta av de samverkande 69 kommunerna att samverkan kring föräldrastöd ökat som resultat av stimulansmedlen. Samtliga tio projektkommuner uppger ökad och mer strukturerad samverkan inom kommunen och mellan berörda instanser såsom skola, polis, socialtjänst och ideell sektor. Av samverkanskommunerna uppger 66 av 69 detsamma. På regional nivå har en mer formaliserad regional samordning kring föräldrastödet etablerats, antingen via regionen, kommunalförbundet eller via samarbetet med . Åtta av tio projektkommuner och lika många av samarbetskommunerna uppger detsamma. Exempelvis har det i anställts en regional samordnare och har etablerat nätverk av föräldrastödsaktörer. 2013/14:87 och och deras samverkande kommuner uppger att projektet inte har lett till att en regional samordning för föräldrastöd etablerats. Det är angeläget att verksamheterna i projekten fortsätter som del i den ordinarie verksamheten efter projekttidens slut. Det är därför glädjade att den samverkan som bedrivits inom projekten uppges ha lett till en ökad integrering av det föräldrastödjande arbetet i samtliga projektkommuners ordinarie hälsofrämjande arbete. Av samverkanskommunerna uppger 52 av 69 att en sådan integrering skett. Samtliga projektkommuner förutom uppger att de bildat nätverk tillsammans med samverkanskommunen i syfte att fortsatt diskutera arbetet med föräldrastöd. Samtliga projektkommuner som bildat nätverk har också fattat formella beslut om att ingå i nätverket även efter projekttidens slut. Cirka hälften av de samverkande kommunerna har fattat sådant beslut. Projektkommunerna uppger att föräldrastöd är ett mer prioriterat område efter projekttidens slut. definierar familjecentraler som en samlokalisering av mödrahälsovård, barnhälsovård, öppen förskola och socialtjänst med minst en förebyggande verksamhet. Innehållet på familjecentralerna varierar och kan även omfatta ytterligare verksamheter såsom familjerådgivning och riktat stöd till föräldrar. Projekten i , , och har utgått från familjecentralen i sitt utvecklingsarbete. Slutsatserna är att organisationsformen underlättar implementering av universellt föräldrastöd på grund av den breda samverkan och att den ökar tillgängligheten för föräldrarna eftersom arenan redan är känd. pekar på familjecentralen som en särskilt lämplig arena för ett tillgängligt och samordnat stöd till föräldrar. Resultat avseende delmål 2 i strategin: Ökat antal hälsofrämjande arenor och mötesplatser för föräldrar Sammanfattningsvis uppger samtliga tio projektkommuner att stimulansmedlen lett till ett ökat antal mötesplatser för föräldrar. Av samverkanskommunerna uppger 44 av 69 detsamma. Tjörns projekt har utvecklat föräldrastödet via befintliga arenor genom att anordna småbarnsstunder på bibliotek. har startat pappagrupper på MVC, cirklar på nätet samt erbjudit det ledarledda föräldrastödsprogrammet Familjeverkstan via församlingar och skolor. Några projekt lyfter också fram att projektet lett till ökat nyttjande av familjecentraler och öppna förskolor. Det gäller i synnerhet när man ordnat mer riktade träffar för exempelvis unga eller nyanlända föräldrar och för föräldrar med tvillingar, såsom i och respektive projekt. Spånga- , och uppger att projekten lett till en ökning av antalet mötesplatser för föräldrar och nämner här förskola och öppen förskola, skola, familjecentral och kyrkan som arenor som nyttjats mer. I dessa kommuners projekt har forskarna genomfört en enkätundersökning som visar att antalet arenor ökat från 89 till 100 i och och från 36 till 44 i . Ytterligare ett exempel är projekt, som uppskattar att den modell för samarbete mellan kommun och idrottsföreningar som prövats lett till fler mötesplatser och hälsofrämjande arenor särskilt för föräldrar med invandrarbakgrund. Stimulansbidraget har lett till en ökning av antalet sammanhållna föräldragrupper där föräldrar kan mötas även efter det att de mer formella träffarna på mödra- och barnavårdscentralen tagit slut. Projektkommunerna uppger det. Av samverkanskommunerna uppger 26 av 69 kommuner att man uppnått fler sammanhållna föräldragrupper. Resultat avseende delmål 3 i strategin: Ökat antal föräldrastödsaktörer med utbildning i hälsofrämjande metoder och universella evidensbaserade föräldrastödsprogram Åtta av tio projektkommuner uppger att projektet lett till ökad användning av föräldrastödsprogram såväl i den egna kommunen som i samverkanskommunerna. Sex av projektkommunerna uppger att antalet utbildare i föräldrastödsprogram lokalt och regionalt ökat, vilket uppges även för samverkanskommunerna. Inom ramen för arbetet har en rad utvärderingar genomförts för att öka kunskapen och evidensen när det gäller föräldrastödsprograms och andra föräldrastödjande insatsers effekter, vilket presenteras nedan i det här avsnittet under rubrikerna Föräldrastödets effekter på barn och föräldrar respektive Föräldrastödets ekonomiska effekter. Dialogforum för utbyte av erfarenheter I regeringsuppdraget att fördela 70 miljoner i stimulansbidrag ingick att som stöd för huvudmännen skapa ett dialogforum för utbyte av erfarenheter och tillvaratagande och spridande av goda exempel när det gäller lokalt föräldrastödsarbete. Tre sådana dialogforum har arrangerats. Intresset har varit stort från kommuners, ideellas och landstings sida. I samma uppdrag ingick att utveckla och ansvara för ett webbaserat system där kommuner ges möjlighet att göra öppna jämförelser avseende föräldrastöd. Efter ett omfattande utredningsarbete rapporterar att det inte är möjligt att uppnå landsövergripande, säkra och rättvisa data i ett system för öppna jämförelser. Skälen är bl.a. att det ännu inte finns en tydlig begreppsbildning, gemensamma definitioner eller en stabil infrastruktur på föräldrastödsområdet. ser detta som ett framtida utvecklingsområde för föräldrastödet. Säkrare och mer rättvisa jämförelseindikatorer på utfallsnivå skulle kunna möjliggöra ett framtida system för öppna jämförelser på föräldrastödsområdet. Föräldrastödets effekter på barn och föräldrar De flesta studier som genomförts har fokuserat på föräldrastöd i form av föräldrastödsprogram. En rad föräldrastödsprogram avsedda för familjer med uttalade problem har både i och internationellt utvärderats i randomiserade kontrollerade studier, dvs. studier där försökspersonerna genom slumpen delas upp i en grupp som får en insats och en kontrollgrupp som inte får en insats. finns relativt få svenska utvärderingar av universella föräldrastödsprogram, dvs. program riktade till alla föräldrar och som snarare syftar till att stärka föräldrarna i föräldraskapet än att motverka problem hos barn eller förälder. flera sådana utvärderingsstudier genomförts och initierats, bl.a. inom ramen för projekten kopplade till stimulansbidragen på föräldrastöds- Flera av studierna blir färdigställda . genomförda och pågående utvärderingar av föräldrastödjande insatsers effekter på barn och föräldrar ges nedan. Inom ramen för regeringsuppdraget till att för- dela för att utveckla föräldrastödet implementerade parrelationskursen PREP, Prevention and Relation- ship Enhancement Program. PREP utgår från att par kan lära sig mer konstruktiva tankemönster, kommunikationsformer och metoder för konflikthantering som kan hjälpa dem att utveckla ett gott förhållande eller förhindra att förhållandet utvecklas negativt. ledare utbildades och 29 föräldrapar deltog. gjordes genom enkätstudie, intervjustudie och observationsstudie. visar att kursen haft positiv betydelse för deltagarna som par och som individer och samtliga deltagare uppgavs rekommendera kursen till sina Deltagarna uttryckte också i utvärderingen att de kommunika- tionsredskap som lärdes ut har universell karaktär och skulle kunna användas även med barn, t.ex. för att välja rätt tillfälle för en diskussion eller för att ge barnet bekräftelse. Inom ramen för samma uppdrag erbjöd kommun tillsam- mans med föreningslivet gemensamma aktiviteter för föräldrar och barn inom ridning och orientering. Målgruppen var socialt utsatta eller isole- rade föräldrar från utsatta bostadsområden. Syftet var att främja rela- tionen mellan föräldrar och barn och att bryta social isolering i områden med stort utanförskap. Sammanlagt 30 föräldrar och 33 barn i tre före- ningar deltog i studien, varav hade utomnordisk bakgrund. Endast en mindre del av föräldrarna hade tidigare erfarenhet av likande aktiviteter och för majoriteten var föreningsaktivitet något nytt. från forskarna visar ett minskat upplevt utanförskap efter insatsen. av deltagarna ansåg att relationen till barnet påverkats positivt och att de stärkt sitt sociala nätverk. Inom ramen för regeringsuppdraget till att för- dela för att utveckla föräldrastödet med fokus på samverkan, effekter och utvärdering, anpassning av metoder samt effek- ter av olika sätt att öka kunskaper om och intresset för föräldrar att delta i föräldrastödsgrupper har Spånga-Tenstas och projekt tagit fram ett nytt och mer målgruppsanpassat universellt föräldrastödspro- Programmet kallas ABC, Alla barn i centrum, och består av fyra träffar på olika teman. Programmet är ämnat för alla föräldrar med barn i åldrarna 3–. ABC utvecklades efter att utvärderingar visat att många föräldrar inte nåddes av stöd eftersom de hade behov av ett program med färre träffar och med annat upplägg än vad befintliga program erbjöd. Stimulansbidragen har gjort det möjligt att genomföra en randomiserad kontrollerad utvärdering av effekterna av programmet. Inom ramen för samma uppdrag har Tjörns projekt genomfört effekt- utvärderingar av föräldrastödsprogrammen Aktivt föräldraskap, Connect, , Komet för tonårsföräldrar ämnade för föräld- rar med barn i åldrarna 10–. Sammanlagt deltog 300 föräldrar i studien och datainsamlingen skedde genom frågeformulär till föräldrar respektive barn vid tre mättillfällen: gruppstart, avslut och ettårsuppföljning. Genom telefonintervjuer och frågeformulär riktade till föräldrar respektive barn i en normalgrupp jämförs barn vars föräldrar går respektive inte går i föräldrastödjande gruppverksamhet. Preliminära resultat indikerar att föräldrar som genomgått programmet stärkts i sin relation och som individer. Projektet i utvärderar inom ramen för uppdraget effekter av programmet Connect U, ett kanadensiskt anknytningsbaserat program avsett för föräldrar med barn i åldrarna 9–. Studien genomförs som en randomiserad kontrollerad studie. Preliminära resultat indikerar att föräldrar som genomgått programmet upplever högre föräldrakompetens och mindre depressiva symptom jämfört med föräldrar som inte deltagit. projekt har inom ramen för uppdraget genomfört utvärderingar av vilka effekter föräldrastödsprogrammen , Parenting, Familjeverkstan, Family-Lab och Älskade förbannande Tonåring har på föräldrar och barn, genom mätningar före och efter deltagande. Preliminära resultat visar på statistiskt signifikanta förbättringar av föräldrars skattning av kompetens och stress i föräldrarollen, föräldrars psykiska välmående samt förbättringar av hyperaktivitetsproblem hos barnen. projekt har inom ramen för uppdraget involverat modersmålslärare i familjecentralernas arbete i syfte att nå föräldrar med invandrarbakgrund. Modersmålslärare fungerar som s.k. brobyggare och kulturtolkar för exempelvis somalisk- och arabisktalande föräldrar. Det har visat sig vara ett effektivt sätt att nå dessa föräldrar och det bidrar till integrering och ökad förståelse för hur det svenska samhället fungerar. beslutade att finansiera en omfattande utvärdering av några av de vanligast förekommande föräldrastödsprogrammen i . Studien kallas Nationell jämförelse av föräldrastödsprogram. De program som ingår är Connect, , De otroliga åren och Komet samt självhjälp genom en bok om föräldrastöd. I en korttidsuppföljning kunde minskade problembeteenden påvisas hos barnet såsom att barnet hade slagit, rivit eller bitit andra, bråkat eller varit destruktivt. Föräldrarna kände ny glädje i sitt föräldraskap, upplevde mindre stress och hade en mindre negativ syn på barnets beteende. Föräldrarnas förmåga att se barnets perspektiv hade förbättrats och de hade fått en bättre relation till barnet. Den preliminära slutsatsen är att när föräldrar har problem med sina barns beteenden verkar föräldrastödsprogrammen förbättra barnens beteenden och när föräldrar har svårigheter i sin egen föräldraroll verkar programmen reducera föräldrarnas stress och hjälpa dem att återfå sin tillfredsställelse i att vara förälder. Preliminärt går det också att se intressanta och positiva resultat efter att föräldrar tagit del av självhjälpsboken. Preliminära resultat indikerar att effekten kvarstår även vid långtidsuppföljning. Skillnaderna i resultat mellan de studerade programmen är relativt små. En del av studien rör hälsoekonomi. Huvudresultat om effekter presenteras . Regeringen gav 2008 i uppdrag att främja lokalt sektorsövergripande hälsofrämjande arbete för barn och unga (dnr S2008/5747/FS). I enlighet med uppdraget fördelade myndigheten i stimulansbidrag till utvecklingsprojekt i sex kom- 2013/14:87 muner, dels för att främja barns och ungas psykiska och fysiska hälsa, dels för att generera kunskap om såväl effektiva hälsofrämjande metoder som kostnadseffektiva samverkansformer på lokal nivå. Delar av arbetet som bedrevs rörde stöd till föräldrar. I projekt utvärderades det universella föräldrastödsprogrammet Triple P, Programmet för positivt föräldraskap, på förskolor i kommun. Programmet är ämnat för föräldrar med barn i åldrarna 0–och syftar till att stärka kunskap, färdigheter, självständighet och självförtroende hos föräldrarna och därigenom förebygga svåra beteendeproblem, känslomässiga problem och utvecklingsproblem hos barnen. De 27 förskolor som deltog i studien lottades till antingen interventions- eller kontrollgrupp. I interventionsgruppen fanns 18 förskolor på vilka samtliga föräldrar erbjöds att delta i programmet. I kontrollgruppen fanns 9 förskolor på vilka programmet inte erbjöds föräldrarna. Som utvärderingsinstrument använde forskarna enkäter med skattningsfrågor, enkäter med öppna frågor samt djupintervjuer. Föräldrarna i interventionsrespektive kontrollgruppen fick besvara enkäter 6, efter deltagandet.