prop · H2031d12 · 2014-10-23 00:00:00 — Antalet registrerade användare på har fortsatt öka (från 1,7 till 1,9 miljoner ) och täckningsgraden på informationen är nu god (av tjänstepensionskapitalet och av det privata pensionskapitalet är anslutet till minpension.se). i samverkan med Svensk Försäkring verkar för att förbättra och utveckla informations- för sin pension. Förtroendet för har ökat både hos pensionärer och pensionssparare, och fler tycker nu att myndigheten lyckas med att göra pensioner enklare. Kundnöjdheten är i nivå och ligger strax över genomsnittet för andra jämförbara myndigheter. har tidigare ansträngningar med att automatisera och förenkla handläggningsprocesserna börjat ge tydliga effekter. Myndigheten har lyckats med att uppnå produktivitetsökningar inom nästan alla ärendeprocesser. Kostnaderna för ärendehanteringen har även minskat . Det beror till större delen på minskade avskrivningskostnader men även på att man klarar sig med färre handläggare. har fortsatta problem med handläggningen av bostadstillägg och återkrav, där myndigheten inte når upp till sina egna målnivåer. Inom bostadstillägg har dock handläggningstiderna stabiliserats på en lägre nivå och inom återkravsprocessen har myndigheten höjt kvaliteten både vad avser att ta rätt beslut och hanteringen i övrigt. Handläggningen av omprövningar, som har varit ett problemområde, uppvisar nu stabilt goda resultat i både kvalitet och handläggningstider. Alla pensionärer som är berättigade till tilläggsförmånerna bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd ansöker inte om dem. Det finns ett så kallat 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 mörkertal, ett okänt antal pensionärer som skulle få dessa förmåner om de ansökte om dem. har i sin rapport och äldreförsörjningsstöd till pensionärer – når förmånerna fram? (RiR 2013:7) beräknat storleken på mörkertalet och även rekommenderat regeringen och att arbeta för att minska mörkertalet. Den förra regeringen har gett i uppdrag att bedöma storleken på mörkertalet och redovisa åtgärder för att minska mörkertalet. Enligt de beräkningar som har gjort uppgår mörkertalet inom bostadstillägg till 115 000 personer eller av de berättigade. Av dessa skulle 39 000 personer få högst i bostadstillägg, medan 11 000 personer skulle få eller mer. Eftersom förmögenhetsuppgifter inte finns tillgängliga blir beräkningarna dock osäkra. Mörkertalet för äldreförsörjningsstöd beräknas till 48 500 personer, varav knappt hälften bedöms vara berättigade även till bostadstillägg. sprider information om bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd genom informationsträffar och utbildning för bl.a. pensionärsorganisationer och arbetar aktivt för att få in information i nyheter och andra medier. Ett pilotprojekt har varit att kontakta pensionärer via telefon för att fråga och informera om bostadstillägg. I de fall en pensionär kan vara berättigad erbjuder myndigheten att direkt hjälpa till att fylla i ansökan. Projektet har mött positiva reaktioner från pensionärerna, även om det visat sig att de flesta inte varit berättigade till bostadstillägg på grund av sin förmögenhet. Erfarenheterna från pilotprojektet ska användas för att utforma ytterligare åtgärder. anser att enklare regler, ansökningsförfarande och tydligare kommunikation är viktigt för att minska mörkertalet. Fortsatt utveckling av verksamheten har lagt ut två olika beräkningsmodeller som är allmänt tillgängliga på hemsidan. Pensionsmodellen är en simuleringsmodell som myndigheten har byggt för att kunna beräkna inkomst- och premiepensionssystemens finansiella ställning och den allmänna pensionsnivån. tagit fram en typfallsmodell som gör det möjligt att beräkna pensionsutvecklingen för enskilda individer, något som har efterfrågats av journalister och opinionsbildare. deltar i regeringsprojektet i myndigheter () och har genomlyst verksamheten inom områdena bemötande, myndighetsutövning, statistik och analys, myndighetsöverskridande samarbete och regelförenklingar. har utformat och etablerat sin kontrollverksamhet sedan myndighetens tillkomst . kontrollverksamhet utgörs av kontinuerliga kvalitetskontroller av ärendehanteringen, riktade kvalitetskontroller som är mer djupgående, utbetalningskontroller och kontrollutredningar, dvs. utredningar vid misstanke om brott. Kontrollerna kan vara eller automatiska, dvs. integrerade i it-systemen. fokuserar i kontrollarbetet på att värdera risker och ta fram förmåns- och individanpassade kontrollrutiner. När tillsvidarebeslut infördes för bostadstillägg innebar det att de flesta inte längre behöver lämna in förnyade ansökningar. Pensionärerna är dock skyldiga att anmäla ändrade förhållanden som påverkar rätten till eller storleken på förmånen, t.ex. civilstånds- och inkomstförändringar. bedömer att felaktiga utbetalningar inom bostadstillägg till stor del beror på oavsiktliga fel från pensionärerna som saknar kunskap om anmälningsskyldigheten. Därför har efterkontrollerna blivit en viktig del i handläggningen för att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte sker. ISF har publicerat en rapport om hanteringen av bostadstillägg (ISF 2014:14) där myndigheten bedömer att i större utsträckning behöver analysera resultaten av efterkontrollerna, både för att ta fram effektiva kontroller och för att identifiera grupper med låg anmälningsbenägenhet. Ett längre avsnitt om kontrollverksamhet återfinns i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1). En samlad resultatredovisning angående internationell samordning av sociala trygghetssystem ges under utgiftsområde 10 avsnitt 3.4.2 för hela socialförsäkringsområdet gemensamt. 3.4.7Analys och slutsatser – Ett delmål för utgiftsområdet är att informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den. Regeringens bedömning är att arbetar väl med informationsmålet. Antalet registrerade användare på ökar stadigt och kvaliteten på informationen och täckningen av pensionskapitalet förbättras efterhand. har även utvecklat verksamheten för att kunna ge pensionsspararna vägledning om hela pensionen. Regeringen ser mycket positivt på resultaten av satsningen Prognos till alla. Typfallsmodellen som är tillgänglig för alla är ett viktigt utbildningsverktyg som kan bidra till att öka förståelsen för vad som påverkar pensionen. Regeringen avser att fortsatt följa resultaten av myndighetens informations- och konsumentskyddssatsningar, för vilka har tilldelats extra medel –2017. Ett annat delmål är att administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Regeringens bedömning är att handläggningen av ålderspension och pensionsrelaterade förmåner i stort fungerar väl. har lyckats åtgärda de tidigare problemen inom omprövningsverksamheten och har fått till stånd en stabil och god utveckling. Vad gäller de kvarstående problemområdena så kommer regeringen fortsatt följa utvecklingen av handläggningen av bostadstillägg och återkrav och föra en diskussion med myndigheten om nödvändiga åtgärder. har även lyckats öka produktiviteten i handläggningen. Regeringen bedömer att kontrollverksamheten fungerar väl, men vill fortsatt följa utvecklingen av efterkontrollerna inom bostadstillägg. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Ett stabilt pensionssystem är grunden för ett långsiktigt pensionssystem Den ekonomiska tryggheten för äldre är en central komponent i en välfärdsstat. Den ska inte bara ge faktisk trygghet för den som redan är gammal utan också ge ett trovärdigt löfte under förvärvslivet om att det kommer att finnas en ekonomisk trygghet även den dag dagens unga lämnar förvärvslivet. Löftet om att det även finns en grundläggande pension är ett viktigt skäl för en allmän och obligatorisk pensionsförsäkring. För trovärdigheten i det löftet är en politiskt bred överenskommelse och ett finansiellt hållbart system väsentligt. Ett sådant system har och övertygelsen om att det systemet i sina väsentliga delar kommer att bestå när dagens unga går i pension vilar på en mycket solid grund. pågår en bred översyn av olika delar av pensionssystemet, som också sker i brett politiskt samförstånd. Även ett bra pensionssystem måste underhållas med hänsyn till förändrade förutsättningar om systemets trovärdighet ska bibehållas. Det arbetet kommer att fortsätta men innebär inte på något vis att systemets grundläggande principer förändras. Arbete är grunden för en bra pension och för en rimlig grundtrygghet Arbete är grunden för all välfärd, för ett hållbart pensionssystem och för rimliga pensionsnivåer. Ett bra pensionssystem bygger därför på arbetslinjen och en hög sysselsättning. I det ligger också ett arbetsliv som matchar en allt längre levnadstid. Medellivslängden stiger relativt snabbt men kompenseras inte i tillräcklig grad av ett längre arbetsliv. Den utvecklingen är inte hållbar vare sig för samhället eller för våra pensioner. Ett starkt fokus för regeringen är därför arbete med åtgärder som förlänger arbetslivet och leder till fler arbetade timmar. Det handlar då om en serie åtgärder som dels rör åtgärder som förbättrar möjligheten för fler att jobba mer och längre och dels om att förändra åldersgränser i och kring pensionssystemet. finns möjligheter till ett längre och mer flexibelt pensionsuttag än vad som faktiskt 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Höjda åldersgränser kan därför fungera som en signal om behovet av ett längre arbetsliv för att upprätthålla rimliga pensionsnivåer. Arbete är också det som möjliggör finansiering av ett bra grundskydd för de äldre som inte har kunnat tjäna ihop en egen inkomstgrundad pension. Dessa pensionärer har normalt små inkomster och heller inga egentliga möjligheter att förbättra sin ekonomi. Ett rimligt skydd för den gruppen är ett viktigt skyddsnät i ett välfärdssystem. Grundskyddet är just en grund och det är därför inte fråga om höga nivåer. För att upprätthålla drivkrafterna till arbete kan inte heller ett grundskydd vara högt men det måste alltid vara på en rimlig och stabil nivå. Just därför är en stor del av grundskyddet prisindexerat så att köpkraften behålls och just därför finns ett centralt mål för utgiftsområdet om att kvinnor och män med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Regeringen kommer därför att ha fokus på att följa upp den faktiska ekonomiska utvecklingen för pensionärer. Utvecklingen av den ekonomiska standarden för främst dem med låg pension har successivt förbättrats men alltjämt beskattas pensioner hårdare än lön. Den orättvisa skatteskillnaden mellan arbetsinkomster och pension ska avskaffas. I ett första steg föreslår regeringen att det förhöjda grundavdraget för äldre förstärks så att skillnaden i beskattning mellan pension och arbetsinkomster avskaffas helt för inkomster upp till ca . Det förhöjda grundavdraget förstärks även för dem med pension . avser regeringen ta ytterligare steg för att minska skatteskillnaderna. I de lägre inkomstskikten är det särskilt viktigt att de förmåner man är berättigad till verkligen når fram. har i rapporten och äldreförsörjningsstöd till pensionärer – når förmånerna fram (RiR 2013:7) konstaterat höga mörkertal för de förmånerna, dvs. färre än de som är berättigade till bostadstillägg har ansökt om den förmånen. Mörkertalets storlek är svårt att bedöma. Preliminära resultat från visar lägre värden än de som redovisats av men mörkertalen bedöms ändå vara betydande och uppgår sannolikt till fler än 100 000 personer. En inte obetydlig komplikation för att bedöma mörkertalet är att det nu inte finns tillförlitlig information om förmögenhet och att den därför måste skattas med utgångspunkt från deklarerad kapitalavkastning. Bedömningen av mörkertalet blir därmed mycket känsligt för vilket antagande man gör om avkastningen på förmögenheten. kommer att fortsätta sitt arbete för att reducera mörkertalet. Som nämnts är det särskilt för pensionärer med små marginaler väsentligt att de inkomstprövade förmåner som finns verkligen når fram. Det finns personer som medvetet avstår sin rätt till bostadstillägg, så i det avseendet kommer det alltid finnas ett uppmätt mörkertal. Det angelägna är att mörkertalet inte beror på okunskap om rätten till bostadstillägg. får ansvaret inte tas från individen – att ansökan verkligen lämnas in måste alltjämt vara ett ansvar för individen. Regeringen kommer i sitt arbete med att följa den ekonomiska utvecklingen för pensionärerna ha särskilt fokus på mörkertalets storlek och betydelse. Kunskapen om hur tidiga livsval påverkar den framtida pensionen behöver öka En grundläggande princip i pensionssystemet är livsinkomstprincipen som innebär att hela livets arbetsinkomster påverkar pensionen. Livsval om hur länge man studerar före förvärvsdebuten och beslut om tjänstledighet eller deltidsarbete innebär lägre livsinkomst och mindre pension. Sådana beslut tas relativt tidigt i livet då avståndet till pensionstiden är stort. Ofta tas besluten utan hänsyn till effekten på en framtida pension. I fråga om deltidsarbete är det alltjämt oftast kvinnor som arbetar deltid och som är föräldralediga . Sådana beslut om deltidsarbete eller ledighet leder alltså till att kvinnor får en lägre pension än annars och ökar skillnaden mellan mäns och kvinnors pensioner. Beslut om deltidsarbete är i grunden ett individuellt beslut. Men om det beror på könsstrukturer i samhället och dessutom leder till för individen omedvetna ekonomiska konsekvenser i livet blir det också en angelägenhet för staten. Det finns därför skäl att arbeta för att öka kunskapen hos kvinnor och män om konsekvenserna för pensionen av tidiga livsval om arbetstider. Regeringen föreslår därför i denna proposition att ett nytt mål för utgiftsområdet införs med innebörd att kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män. En sådan ökad medvetenhet kan leda till såväl bättre pensioner som minskade strukturella skillnader mellan könen. En samlad redovisning av politikens inriktning angående internationell samordning av sociala trygghetssystem lämnas under utgiftsområde 10, avsnitt 3.5, för hela socialförsäkringsområdet gemensamt. 3.6Förbättrat bostadstillägg till ålderspensionärer Regeringens bedömning: Bostadstillägg till den som har fyllt bör lämnas av bostadskostnaden upp till bostadskostnadstaket. Gränsen för den skäliga levnadsnivån vid beräkning av särskilt bostadstillägg för pensionärer som har fyllt och vid beräkning av äldreförsörjningsstöd bör höjas i motsvarande grad och från samma tidpunkt. Skälen för regeringens bedömning: Bostadstillägget är en inkomstprövad förmån som lämnas till pensionärer som, när hyran är betald, har små ekonomiska marginaler. Bostadstillägget fyller därför en väsentlig funktion för pensionärer med låga inkomster. För att förbättra för pensionärer med små ekonomiska marginaler avser regeringen att förbättra bostadstillägget för dem som har fyllt . Regeringen anser att bostadstillägget ska förbättras på så sätt att bostadstillägg ska lämnas av bostadskostnaden upp till ett bostadskostnadstak om . Gränsen för den skäliga levnadsnivån vid beräkning av särskilt bostadstillägg för pensionärer som har fyllt och vid beräkning av äldreförsörjningsstöd bör höjas i motsvarande grad från samma tidpunkt. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 De ovan nämnda förbättringarna bör träda i kraft . För dessa åtgärder har avsatts och beräknats . Regeringen återkommer i en senare proposition med förslag till författningsändringar. 3.7Högre tillägg för förmögenhet vid beräkning av bidragsgrundande inkomst för bostadstillägg Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom och beretts under hand med och . Regeringens förslag: Vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten, som ligger till grund för beräkning av bostadstillägg, ska tilläggsbeloppet för förmögenhet höjas och beräknas till av den sammanlagda förmögenhet som överstiger för den som är ogift och för makar. Bestämmelsen ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: I dominerande grad är de allmänna pensioner som betalas ut inkomstgrundade pensioner som tjänats in genom arbete och som finansieras vid sidan av statens budget. För de som inte har haft möjlighet att tjäna in en tillräcklig inkomstgrundad pension finns grundtryggheten i form av garantipension och bostadstillägg. Det är i belopp en begränsad del men en mycket viktig del för många av dem som får del av den. Många av de ålderspensionärer som får bostadstillägg har små ekonomiska marginaler. Till följd av regeringens förslag till sänkta skatter kommer deras situation att förbättras men som en mer riktad åtgärd aviserar även regeringen i denna proposition förbättrat bostadstillägg . Det är angeläget att statens resurser används effektivt och att bostadstillägget används där det gör mest nytta, dvs. till dem med minst möjlighet att på annat sätt finansiera sin bostad. För att kunna bidra till finansieringen av de aviserade 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 förbättringarna föreslår regeringen en något skärpt inkomstprövning för vissa av de förmånstagare som har förmögenhet. Enligt nuvarande regler görs ett tillägg till den bidragsgrundande inkomsten som påverkar bostadstillägget när pensionären har förmögenhet. Tillägget är av förmögenhet som överstiger för den som är ogift och för makar. Som förmögenhet räknas i detta sammanhang inte den bostad som man får bostadstillägg för. Regeringen föreslår att tillägget för förmögenhet höjs till av sådan förmögenhet som överstiger 100 000 respektive . Förslaget innebär att den inkomst som påverkar bostadstillägget ökar med för varje som förmögenheten överstiger 100 000 respektive . Effekten på bostadstillägget för varje över förmögenhetsgränserna är beroende av övriga inkomster men blir normalt . Cirka 46 000 av de ålderspensionärer som har bostadstillägg har en förmögenhet som överstiger förmögenhets– gränserna. En betydande majoritet av de pensionärer som får bostadstillägg är kvinnor. Av det skälet är det också fler kvinnor än män som berörs av förslaget. Förslaget föreslås träda i kraft . Förändringen leder till en minskning på anslaget för bostadstillägg om . Bestämmelsen om tillägg för förmögenhet tillämpas även för dem med sjuk- eller aktivitetsersättning som får bostadstillägg. Den följdeffekten redovisas under anslaget Aktivitets- och sjukersättningar m.m. under utgiftsområde 10. 3.8.11:1 Garantipension till ålderspension Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:1 Garantipension till ålderspension 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för garantipension till ålderspension samt särskilt pensionstillägg enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Till följd av stora årskullar är vi nu i en period då antalet ålderspensioner ökar kraftigt. De nya pensionärerna har i stor utsträckning intjänad inkomstgrundad pension och dessutom med betydligt högre genomsnittligt belopp än de ålderspensionärer som lämnar systemet. Det medför att behovet av garantipension trendmässigt minskar. Antalet har minskat med närmare 100 000 och uppgick till 760 000 . Till följd av den aktivering av den automatiska balanseringen som skett har minskat inkomstpensionerna och lett till att den nedåtgående trenden för antalet personer med garantipension har brutits. Enligt prognoser är det trendbrottet tillfälligt eftersom indexeringen av inkomstpensionen beräknas bli positiv . Även om antalet tillfälligt ökat något så minskar medelbeloppet. Utgifterna på anslaget minskar därför trendmässigt i såväl reala som löpande priser. Trenden med minskat antal och minskade kostnader för garantipension antas fortsätta . Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1.1 Garantipension till ålderspension Förändring till följd av: -1 199 800 -1 656 600 -1 589 300 -1 301 200 -1 909 800 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 15 anvisas under anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension . , 2017 och 2018 13 401 600 000 3.8.21:2 Efterlevandepensioner till vuxna Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:2 Efterlevandepension till vuxna 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samt för utgifter för garantipension till dessa förmåner enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Änkepensionen avskaffades 1990 och ersattes då av den tidsbegränsade och könsneutrala omställningspensionen. Mycket långtgående övergångsbestämmelser gör att änkepensionen kommer att finnas kvar och fortfarande nybeviljas änkepensioner enligt det gamla systemet. Omställningspensionen är tidsbegränsad till normalt medan änkepensionen ofta är livsvarig. Änkepensionen är därför i volym och kostnader dominerande och änkepensionen svarar för av utgifterna på anslaget. Antalet kvinnor med änkepension är cirka 300 000 och minskar med mellan 11 000 och 12 000 medan antalet med omställningspension var 6 500 . Tendensen för åren framöver är att antalet personer med änkepension kommer att minska i oförändrad takt och att antalet personer med omställningspension är förhållandevis stabilt. Sammantaget innebär detta att utgifterna på anslaget sakta kommer att minska i såväl fasta som löpande priser. Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Efterlevandepension till vuxna Förändring till följd av: -1 415 200 -2 685 800 -3 441 300 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 12 anvisas under anslaget 1:2 Efterlevandepension till vuxna . , 2017 och 2018 11 854 300 000 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.8.31:3 Bostadstillägg till pensionärer Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:3 Bostadstillägg till pensionärer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg till pensionärer enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Bostadstillägget (BTP) är inkomstprövat och utgifterna är därför beroende av ålderspensionärernas inkomster och förmögenhet. Med en långsiktig real inkomstutveckling har nya pensionärer allt högre pensioner och blir i genomsnitt allt mindre beroende av bostadstillägg. Trendmässigt minskar därför antalet personer som får bostadstillägg. Eftersom det finns en direkt koppling till inkomsternas storlek har dock senare års balanseringar med minskade pensioner lett till avbrott i den nedåtgående trenden och såväl antal som kostnader har därför ökat något . Den långsiktiga trenden är dock ökade inkomster, vilket för åter innebär färre personer med bostadstillägg och lägre utgifter. Mörkertalet för BTP är sannolikt betydande, vilket innebär att fler än de som får BTP har rätt till det. Det innebär en viss osäkerhet för utgifterna eftersom förändrad kunskap och beteenden kan få en relativt stor påverkan på antalet personer som får bostadstillägg. En ytterligare faktor som har stor betydelse för utgiftsutvecklingen är förändringen av bostadskostnaderna, vilka har haft en snabbare utveckling än konsumentprisindex. Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Förändring till följd av: -1 113 000 -1 657 700 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 8 anvisas under anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer 2015. , 2017 och 2018 7 869 900 000