prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — Tabell 15.13 Anslagsutveckling..................................................................................... Tabell 15.14 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:5 Bidrag till allmänna Tabell 15.15 Anslagsutveckling..................................................................................... Tabell 15.16 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 13:6 Insatser för den Tabell 16.1 Utgiftsutveckling inom Folkbildning, utgiftsområde 17......................... Tabell 16.2 Indikatorer för att mäta hur folkbildningens syften uppnås ................... Tabell 16.3 fördelning av bidrag till studieförbunden 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2011–2013 (tkr).................................................................................................. Tabell 16.4 Anslagsutveckling ...................................................................................... Tabell 16.5 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 14:1 Bidrag till Tabell 16.6 Anslagsutveckling ...................................................................................... Tabell 16.7 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 14:2 Bidrag till Tabell 17.1 Spelmarknadens bruttoomsättning........................................................... Tabell 17.2 Marknadsandelar av nettoomsättningen .................................................. De omsättningsmässigt största spelformerna.......................................... Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 15:1 Lotteriinspektionen... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Diagram 6.1 Fördelning av de beviljade bidragen till området bild- och formkonst, museer och utställningar....................................................................................... Diagram 10.1 Utveckling museibesök –2013 ...................................................... Diagram 10.2 Besöksutveckling barn och unga vid de centrala museerna 2009–2013............................................................................................................ Diagram 10.3 Könsfördelning museibesökare –2013.......................................... Diagram 15.1 Fördelning av organisations- och verksamhetsbidrag respektive Diagram 15.2 Aktivitetsnivån i barn- och ungdomsidrotten i relation till förändringar i befolkningen................................................................................ 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Skapande skola besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2016 (avsnitt 3.5.3), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kultur- lokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017 (avsnitt 3.5.5), 3.godkänner att regeringen på AB Svenska 2015 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett bidrag för konst, teater och andra kulturella ändamål som motsvarar 1/26 av bolagets överskott 2014 från Nya Penninglotten samt att bidraget ska fördelas enligt de närmare anvisningar som beslutas av regeringen (avsnitt 3.5.8), 4.bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017 (avsnitt 4.5.2), 5.bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kultur- tidskrifter besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 (avsnitt 5.5.1), 6.bemyndigar regeringen att för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 136 000 000 kro- nor 2016–2025 (avsnitt 7.5.2), 7.bemyndigar regeringen att för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016– 2018 (avsnitt 9.5.2), 8.godkänner förslaget att ett mål för området medier ska vara att motverka skadlig medie- påverkan och att målet att motverka skad- liga inslag i massmedierna ska upphöra att gälla (avsnitt 13.3.1), 9.godkänner förslaget till medelstilldelning från rundradiokontot till med 2 , till med 4 och till med (avsnitt 13.6), 10.godkänner förslaget till medelstilldelning 2015 från rundradiokontot till budgetens inkomstsida med för den verksamhet som bedrivs av Myndigheten för radio och tv (avsnitt 13.6), 11.bemyndigar regeringen att för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och inter- nationell ungdomsverksamhet besluta om bidrag som medför behov av framtida 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 anslag på högst 2016 (avsnitt 14.5.2), 12.bemyndigar regeringen att för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlings- lokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019 (avsnitt 15.7.2), 13.bemyndigar regeringen att för anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organi- sering besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2016 (avsnitt 15.7.3), 14.bemyndigar regeringen att för anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 (avsnitt 15.7.5), 15.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt följande uppställning: Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till Operan, , , , och 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 4:4 Bidrag till bild- och formområdet 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser 8:3 Bidrag till vissa museer 8:5 Forum för levande historia 8:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Utbyte av tv-sändningar mellan och Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet är underindelat i följande om- råden: –Teater, dans och musik –Litteraturen, läsandet och språket –Bildkonst, arkitektur, form och design –Museer och utställningar –Politik för det civila samhället –Tillsyn över spelmarknaden 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 17, Kultur medier, trossamfund och fritid Teater, dans och musik Litteraturen, läsandet och språket Bildkonst, arkitektur, form och design Politik för det civila samhället Totalt för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Tabell 2.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Förändring till följd av: till/från andra Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsombyggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 1Statens budget enligt beslut (bet 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 17 redovisas i huvudsak på stats- budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redovisas även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna nor- men inom skatteslaget. Många av skatteutgift- erna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. kon- junktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmark- nadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar stats- budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2013/14:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är hänförbara till utgiftsområde 17. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 17 Omsättning i ideella föreningar Skattereduktion för gåvor till ideell Totalt för utgiftsområde 17 1 Ett ”–” innebär att skatteutgiften inte kan beräknas. Bidrag till Stiftelsen och Stiftelsen Enligt 16 kap. 10 och 11 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, får avdrag göras för bidrag som lämnas till och för sådana bidrag och avgifter till som avses i filmavtalet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Försäljning av 000 kr/år Vid försäljning av konstverk för är enligt 1 kap. 2 a § mervärdes- skattelagen (1994:200), förkortad ML, försälj- ningsbeloppet undantaget från mervärdesskatt under förutsättning att upphovsmannen eller dennes dödsbo vid försäljningen äger konst- verket. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för tidningar och tidskrifter nedsatt till . Skattesatsen gäller även radiotidningar för syn- skadade och andra varor som gör skrift tillgäng- lig för personer med läsnedsättning. Den ned- satta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för böcker, broschyrer, häften, musiknoter, kartor och liknande alster nedsatt till . Detta gäller även bilderböcker, ritböcker och målar- böcker för barn. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervär- desskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för entréavgift till konserter, biograf-, cirkus-, teater-, opera- och balettföreställningar eller liknande föreställningar nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för omsättning av tjänster inom idrottsområdet där verksamheten bedrivs kommersiellt, t.ex. i bo- lagsform, nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avse- ende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för upphovsrätter nedsatt till . Skattesatsen gäller för upplåtelse eller överlåtelse av vissa upphovsrättsligt skyddade litterära eller konst- närliga verk. Nedsättningen gäller inte för upp- låtelse eller överlåtelse av fotografier, reklam- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 produkter, system och program för automatisk databehandling eller film eller liknande upptag- ning av information. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervär- desskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för entréavgift till djurparker nedsatt till . Nedsättningen gäller även för guidning i djur- parker. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Försäljning av konstverk ≥300 /år Enligt 7 kap. 1 § ML är skattesatsen för försälj- ning av konstverk för eller mer nedsatt till . Detta gäller om konstverket vid försäljningen ägs av upphovs- mannen eller dennes dödsbo. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avse- ende mervärdesskatt. Ersättning som en idrottsutövare erhåller från en skattebefriad ideell förening med huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet och som inte uppgår till ett halvt prisbasbelopp är enligt 2 kap. 19 § socialavgiftslagen (2000:980) undantagen från socialavgifter. Ersättningen är inte förmånsgrundande. Skatteutgiften avser därför särskild löneskatt. Omsättning i ideella föreningar Omsättning av vara eller tjänst i en ideell verk- samhet räknas inte som ekonomisk verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen ifråga. Av 4 kap. 8 § ML följer att denna verksamhet inte är skattskyldig. Detta ger upphov till en skatteutgift avseende mervär- desskatt. Skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet Fysiska personer som ger gåvor till vissa stiftel- ser, ideella föreningar och registrerade trossam- fund som godkänts av kan få en skattereduktion motsvarande av gå- vans värde som dras av mot slutgiltig skatt. Gåvounderlaget som berättigar till skattere- duktion får uppgå till högst per person och år, vilket innebär att skattereduk- tionen får uppgå till högst per per- son och år. Bestämmelserna om skattereduktion för gåvor till godkända gåvomottagare finns i lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomot- tagare vid skattereduktion för gåva, förord- ningen (2011:1295) om godkännande av gåvo- mottagare vid skattereduktion för gåva samt i 67 kap. 20–26 §§ IL. Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund är, om bestämmelserna i 7 kap. 3– 11 §§ IL är uppfyllda, befriade från skatt- skyldighet för all inkomst utom vissa rörelse- inkomster. infördes en- hetliga bestämmelser om allmännyttiga ändamål för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund, vilket bl.a. innebär att stiftelser som främjar kultur och idrott har fått inskränkt skattskyldighet. beslutade (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) om nationella kulturpolitiska mål. Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrande- friheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kultur- politiken: –främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor, –främja kvalitet och konstnärlig förnyelse, –främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas, –främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan, –särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Det finns även riksdagsbundna mål inom litteratur och läsfrämjande, inom arkitektur, formgivning och design, inom arkivområdet samt inom kulturmiljöområdet. Dessa mål anges i respektive underindelat avsnitt där resultaten för dessa områden redovisas. Målen för medieområdet är att stödja yttrande- frihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2008/09:1 utg. omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). Regeringen föreslår i denna proposition att ett mål för området medier ska vara att motverka skadlig mediepåverkan och att målet att mot- verka skadliga inslag i massmedierna ska upphöra att gälla (se avsnitt 13.3.1). Målen för medieområdet kommer därmed att vara att stödja yttrandefrihet, mångfald, mass- mediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan. har antagit mål för statens bidrag till trossamfund, som har införts i 2 § lagen (1999:932) om stöd till trossamfund (prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45). Stödet ska bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Arbetet med ungdomspolitiken är sektorsöver- gripande och omfattar alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan . I enlighet med den förra regeringens förslag i propositionen Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande har beslutat om ett nytt mål för ungdoms- politiken (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Målet är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhälls- utvecklingen. Regeringen avser att överväga att se över målet för ungdomspolitiken. De övergripande mål som gällde för ungdoms- politiken fram till var att –alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd, och –alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande (bet. 2007/08:KrU1, rskr. 2007/08:58). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Politik för det civila samhället Målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att –utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån enga- gemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort, –stärka förutsättningarna för det civila sam- hället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opini- onsbildare och med en mångfald verksamheter, och –fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. Målet beslutades av i samband med beslutet angående propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). har beslutat om målen för den statliga idrottspolitiken (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243). Mål och syfte med statsbidraget är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motion- era och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Stöd till barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrätts- perspektiv. Stöd kan även lämnas till sådan verksamhet som stärker idrottsutövares inter- nationella konkurrenskraft. Målet för friluftslivspolitiken är att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). Alla människor ska ha möjlighet till 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 naturupplevelser, välbefinnande, social gemen- skap och ökad kunskap om natur och miljö. gav regeringen i uppdrag att komplettera det översiktliga målet för frilufts- livspolitiken med ett antal mätbara mål. Rege- ringen återrapporterade till i skrivelsen Mål för friluftslivspolitiken (skr. 2012/13:51, bet. 2012/13:KrU4, rskr. 2012/13:278). Vad gäller statsbidragens användning har beslutat (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). De tio målen för friluftslivspolitiken är: –tillgänglig natur för alla, –starkt engagemang och samverkan där personligt och ideellt engagemang står i centrum, –allemansrätten är grunden för friluftslivet. –tillgång till natur för friluftslivet, –att det finns attraktiv tätortsnära natur för friluftslivet, –friluftslivet bidrar till en hållbar landsbygds- utveckling och regional tillväxt, –skyddade områden är en resurs för frilufts- livet, –ett rikt friluftsliv i skolan, –goda förutsättningar skapas för att människor kan vara regelbundet fysiskt aktiva i natur- och kulturlandskapet, –att det finns god kunskap om friluftslivet. Som ett stöd i genomförandet och uppfölj- ningen av friluftslivsmålen anges ett antal preci- seringar. Målet för vuxenutbildningen är att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). Genom att fatta beslut i enlighet med förslagen i propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, 2013/14:379) har fastställt ett eget mål för folkbildnings- politiken. Det nya målet lyder: Folkbildningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället. Målet är en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former (prop. 2002/03:93, bet. 2002/03:KrU8, rskr. 2002/03:212). 2.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatindikatorerna och bedömningsgrund- erna för utgiftsområdet lämnas i respektive underindelat avsnitt där resultatredovisningen också finns. I detta avsnitt redovisas endast sammanfattande resultatbedömningar för utgiftsområdet. De statliga insatserna och stöden till kulturen bidrar till att främja medborgarnas möjligheter till ett aktivt deltagande i kulturlivet och i samhällsutvecklingen i alla delar av landet. Genom öppna och rättvisa ersättnings- och stödsystem ges förutsättningar för kulturskapare att utveckla sin kreativitet och försörja sig på sin konstnärliga verksamhet. Europeiska kommissionens Eurobarometer om kulturdeltagandet inom EU visar att har högst deltagande i kulturella aktiviteter. Deltagandet har även ökat sedan den senaste undersökningen 2007. Inom samtliga konst- och kulturformer och för samtliga ålders- kategorier har deltagande ökat (mät- ningen omfattar personer i åldern och Regeringen bedömer dock att det fortfarande finns stora skillnader i kultur- deltagandet mellan olika grupper och att det finns behov av att förbättra tillgängligheten. Förmågan och lusten till läsning spelar en avgörande roll för människors möjlighet att ta del av kultur och vara aktiva medborgare. Den nya bibliotekslagen (2013:801) lyfter fram bibliotekens viktiga roll för att främja barns och ungdomars språkutveckling och stimulera till läsning. Barns och ungas läsning lyfts även fram i de nya målen som beslutat för litteratur- och läsfrämjande. Bibliotekens arbete i detta avseende behöver fördjupas, genom bl.a. ökad samordning och utökat erfarenhetsutbyte. Skapande skola har byggts ut till att även omfatta förskoleklass. sökte av landets kommuner bidrag. Kultursamverkansmodellen, där samtliga län utom ingår , har bidragit till en ökad samverkan mellan aktörer och till att kulturens betydelse för samhället och den regionala utvecklingen fått ökat genomslag. Arbetet med att åstadkomma ökad tillgäng- lighet till kulturen står på olika sätt i fokus för regeringens prioriteringar. En utvecklad digitali- sering är en förutsättning för ett modernt och dynamiskt kulturliv. Det omfattande digitali- seringsarbete som pågår innebär att kulturella verksamheter, samlingar och arkiv i ökad utsträckning bevaras digitalt och tillgängliggörs för allmänheten. På arkivområdet är en stor del av det mest efterfrågade materialet tillgäng- ligt i digital form. Av landets kommuner har minst en digitaliserad biograf. Även inom scenkonsten har insatser gjorts för att främja digitaliseringen. Tillgängligheten för personer med funktions- nedsättning har förbättrats. Den uppföljning Myndigheten för delaktighet har gjort visar att kulturområdet nått långt vad gäller tillgänglig- hetsfrågor i jämförelse med andra politik- områden. När det gäller de statliga kulturmyn- digheternas grundläggande tillgänglighet visar dock uppföljningen att det återstår arbete för att uppnå målet att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet.