prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — Anslaget får användas för utgifter för bidrag till forskning samt annan kunskapsutveckling som avser det civila samhället. Anslaget får även an- vändas för utgifter för uppföljning och annan verksamhet för genomförandet av politiken för det civila samhället samt för sådana administra- tiva utgifter som är en förutsättning för genom- förandet av insatser inom området. Anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn ökades med permanent . Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn . –2018 beräknas ansla- get till . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Till folkbildningen räknas folkhögskolor, studie- förbund och studerandeorganisationer inom folkhögskolan. dessutom särskilda statsbidrag för viss tolkut- bildning. Tabell 16.1 Utgiftsutveckling inom Folkbildning, utgiftsområde 17 14:1 Bidrag till folkbildningen 14:2 Bidrag till kontakttolkutbildning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Målet för folkbildningspolitiken återfinns i den inledande sammanfattningen i avsnitt 2.4, Utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid. 16.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De resultatindikatorer som används för folk- bildningens område är i huvudsak kvantitativa och beskriver främst den verksamhet som ge- nomförts i form av bl.a. antal deltagare vid folk- högskolor och studieförbund. Underlag för de befintliga indikatorerna samt för övriga bedöm- ningar av folkbildningens verksamhet har häm- tats från och årsre- dovisningar samt från de utvärderingar som genomför inom folkbild- ningens områden. Vidare har uppgifter inhäm- tats från vissa myndigheters årsredovisningar, bl.a. årsredovisningar som lämnats av Myndig- heten för och Specialpedago- giska skolmyndigheten. I enlighet med förslag i propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379) har beslutat om en ny modell för statlig utvärdering av folkbildningen. Utvärderingarna ska syfta till att ge svar på i vilken utsträckning syftena med statens stöd till folkbildningen upp- nås. kommer därmed ett arbete att inledas med att utveckla resultatredovisningen. I tabellen nedan redovisas aktuella indikatorer i förhållande till de syften som fast- ställt för statens bidrag till folkbildningen (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 16.2 Indikatorer för att mäta hur folkbildningens syften uppnås Bidra till att stärka och Bidra till att göra det Bidra till att utjämna Bidra till att bredda intresset för och delaktig- höja bildnings- och ut- heten i kulturlivet. att delta i samhällsut- Antal deltagare i folk- kurs efter ålder och kön. 2013 (ht) hade bland deltagarna på all- 2011) fanns det 150 folk- män kurs (22, högskolor och 11 studie- program med 19 milj. del- kurs) och på sär- eller folkskola). tagare och 242 600 delta- kurs gällde detta för 17 delåldern 27,6 resp. 33 år procent av deltagarna och och 2011 var medelåldern 2012 (ht) hade förbunden 340 900 kultur- deltagarna kvinnor och 39 kurs och av del- procent män 2013. tagarna i särskild kurs för- deltagare och 236 920 del- tagare (ej unika) deltog i var kvinnor och 37 pro- cent män i folkhögskolans kurs och av del- tagarna i särskild kurs för- deltagare (ej unika) deltog nade av folkhögskolor. Antal utfärdade intyg om Andel kvinnor resp. män ålder och kön. Av deltagarna i studie- na långa kurser i 137 och män 2013, i alla kommuner. procent män 2012 samt 56 detta antal till 2 145 och långa kurser i 138 kom- 2011 till 2 388. unika personer). 2012 och 2011 var långa kurser i 137 kom- 2013, 2012 och 2011 (ej unika 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bidra till att stärka och Bidra till att utjämna Bidra till att bredda intresset för och delaktig- heten i kulturlivet. att delta i samhällsut- Antal utfärdade intyg om lans långa kurser och i uppgick (ht) till 38 procent bland unika del- tagare i allmän kurs, 7 procent bland unika del- tagare i särskild kurs och intyg och 2011 fick 1 363 personer ett sådant intyg. 2012 (ht) uppgick andelen i allmän kurs, 8 procent i särskild kurs och cirkeldeltagarna (unika). allmän kurs, i deltagare (unika). långa kurser resp. studie- 2013 (ht) uppgick andelen gällde motsvarande för 31 procent och 2011 för 30 bland deltagare i studie- 2013, 2012 och Genom att beslutade i en- lighet med förslagen i propositionen Allas kun- skap – allas bildning (prop. 2013/14:172) gäller nu ett särskilt mål för folkbildningspolitiken och en ny modell för statlig utvärdering av folkbild- ningen ska införas. I propositionen aviserades även andra åtgärder, bl.a. en översyn av regle- ringen av roll och uppgifter och hur dessa kan tydliggöras. Statens stöd till folkbildningen För statens stöd till folkbildningen anvisade 2014, en ökning med jämfört med . fördelade verk- samhet till folkhögsko- lorna och till studieför- bunden. får inte del av det bidrag till studieförbunden som Folkbild- ningsrådet fördelar utan får ett särskilt verksam- hetsstöd. fördelade 2013 totalt 115 miljo- ner kronor till idrottens statsbidragsberättigade studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet. deltog i genomsnitt 28 465 per- soner per termin i folkhögskolans långa kurser. Vidare deltog i genomsnitt 42 715 personer per termin i korta kurser. Av dessa var det 6 490 personer som deltog i olika slag av uppdragsut- bildning, t.ex. studiemotiverande folkhögskole- kurs. deltog 648 700 unika personer i olika former av studiecirkelverksamhet. Vidare deltog 380 500 personer i annan folkbildnings- verksamhet anordnad av studieförbunden. 2013 anordnade studieförbunden 271 200 studiecirk- lar, 59 200 arrangemang i form av annan folk- bildningsverksamhet och 359 100 kulturpro- gram. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 16.3 fördelning av bidrag till studieförbunden –2013 (tkr) Stärka och utveckla demokratin Statens stöd till folkbildningen har till syfte att bidra till att stärka och utveckla demokratin, vilket bygger på att folkhögskolor och studie- förbund har en god spridning över landet och att de utövar en pedagogik som deltagare med olika bakgrund och förutsättningar kan tillgodogöra sig. I landet finns det totalt 150 folkhögskolor. erbjöd folkhögskolorna långa kur- ser i 137 av landets kommuner. Detta är en minskning med sju kommuner och med en . Vidare finns det 11 studie- förbund i landet (inklusive idrottsutbil- darna). Studieförbunden har cirkelverksamhet i alla kommuner även om de olika studieförbun- den har olika spridning över landet. I relation till kommunernas invånarantal är antalet deltagare i studiecirklar och långa folkhögskolekurser störst i landets glesbygdskommuner. av folkhögskolornas peda- gogiska personal har eftergymnasial utbildning och nästan två tredjedelar är lärarutbildade. Av de 23 nya folkhögskolor som har startats har 13 etable- rats i någon av landets större städer. Dessutom har åtta av folkhögskolorna flyttat sin verksam- het från landsbygd till stad och jämförelsevis många folkhögskolor har etablerat filialer i stä- der. har antalet deltagare och delta- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 garveckor i allmän kurs ökat i landets förorts- kommuner och minskat i de glesbefolkade de- larna av landet. Deltagarveckorna har blivit fler i glesbygden, i storstäder och förortskommuner och minskat i övriga kommuner. Sammantaget har denna utveckling lett till att av folkhögskolornas deltagare 2013 fanns på långa kurser i storstäder, förortskommuner eller större städer. har inrättat Folkhög- skolornas studeranderättsliga råd i syfte att stärka det studeranderättsliga arbetet inom folkhögskolan. var totalt 118 folkhögskolor anslutna till det studerande- rättsliga rådet. har 2013 infört ett villkor om att folkhögskolor ska ha en tydlig ordning för studeranderättsliga frågor för att få statsbidrag. Påverka livssituationen och delta i samhällsut- vecklingen Statens stöd till folkbildningen syftar också till att göra det möjligt för en ökad mångfald männi- skor att påverka sin livssituation och skapa enga- gemang att delta i samhällsutvecklingen. Folk- bildningen attraherar kvinnor och män i olika åldrar samt personer med olika nationaliteter och personer med olika funktionsnedsättningar. Folkhögskolornas och studieförbundens verk- samhet ger möjlighet till olika grupper av delta- gare att mötas och utvecklas och stimulerar människor att påverka den egna livssituationen och att delta i samhällsutvecklingen. Det har dock visat sig att deltagare med olika bakgrund inte alltid möts i folkbildningen utan återfinns på olika folkhögskolor, i olika kurser och i olika studiecirklar. Kvinnorna är generellt fler än männen inom folkbildningen. var av folk- högskolornas deltagare i långa kurser och av studieförbundens deltagare kvinnor. Bland de yngre cirkeldeltagarna i åldern 20–var dock andelen män 2013. Folkhögskolornas deltagare är i allmänhet yngre än studieförbundens och deltagarna i all- män kurs är yngst. Medelåldern var bland deltagarna i allmän kurs och bland delta- garna i särskild kurs 2013. Medelåldern bland studieförbundens deltagare var . Deltagarna i annan folkbildningsverksam- het är i allmänhet yngre än cirkeldeltagarna. Andelen utrikes födda ökar inom folkhög- skolans långa kurser. männa kurs var av deltagarna utrikes födda och på de särskilda kurserna var andelen utrikes födda . Inom studie- förbundens studiecirklar var av delta- garna utrikes födda och inom annan folkbild- ningsverksamhet anordnad av studieförbunden var av deltagarna detta år utrikes födda. av deltagarna i allmän kurs och av deltagarna i särskild kurs under höst- terminen 2013 hade någon form av funktions- nedsättning. Andelen kvinnor och män, andelen utrikes födda deltagare, deltagargruppernas ålderssam- mansättning och deltagarnas utbildningsbak- grund varierar stort mellan olika studieförbund, folkhögskolor och kurser. Hälften av studieför- bundens studiecirklar var så gott som en- könade, dvs. det överrepresenterade könet ut- gjorde minst av deltagarna. Detta gällde bl.a. för studiecirklar i improvisato- risk musik där männen dominerade och för stu- diecirklar med inriktning på textila konsthant- verksämnen, keramik och porslinsmålning, där kvinnorna dominerade. I annan folkbildnings- verksamhet utgjorde de nästan enkönade arrangemangen . Andelen kvinnor på folkhögskolornas långa kurser varierade mellan olika folkhögskolor från . tar mer än 90 000 kvinnor och män på sig ansvaret att som studiecirkelledare leda andra, lyssna, engagera sig och entusiasmera, vilket utgör en resurs för det demokratiska samhället. Med den omfattningen får cirkelledarskapet betydelse både för ledarskapet inom det civila samhället och för arbetslivet. Samhällsengage- manget är stort bland cirkelledare. Av cirkel- ledarna är medlem i minst en förening. Studiecirkelledarna utmärktes av en relativt jämn könsfördelning. 2011 var 54 pro- cent av cirkelledarna kvinnor och män. Höja bildnings- och utbildningsnivån Ett viktigt syfte med statsbidraget till folkbild- ningen är att bidra till att utjämna utbildnings- klyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället. Folkhögskolans deltagare har kortare formell utbildningsbakgrund än befolkningen i genom- snitt, vilket till del är en naturlig följd av att många deltar på folkhögskolans allmänna kurs på grund av att den är behörighetsgivande för vidare hade av delta- garna på folkhögskolans allmänna kurs endast förgymnasial utbildning, dvs. kortare utbildning än gymnasiestudier. På de särskilda kur- serna hade endast förgymnasial ut- bildning. Många av studieförbundens deltagare var välutbildade. Andelen med endast för- gymnasial utbildning uppgick till bland studieförbundens deltagare jämfört bland befolkningen som helhet. Andelen med eftergymnasial utbildning uppgick till bland studieförbundens deltagare jämfört bland befolkningen som helhet. Under utfärdades 2 245 in- tyg om grundläggande behörighet från folkhög- skolans långa kurser jämfört med 2 145 sådana intyg . fick vidare 1 282 studerande vid folkhögskolans långa kurser intyg om avslutad eftergymnasial yrkesutbildning jämfört med att 1 209 personer fick sådant intyg 2012. Studiemotiverande folkhögskolekurs är en arbetsmarknadspolitisk insats som genomförs av folkhögskolorna i nära samverkan med Arbetsförmedlingen. De studiemotiverande folkhögskolekurserna vänder sig till arbets- sökande som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen i syfte att underlätta för deltagaren att påbörja eller återgå till reguljär utbildning. Målgrupperna är dels arbetslösa ungdomar mellan , dels deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin som fyllt . deltog 5 167 personer i en studiemotiverande folkhögskole- kurs, fördelade på 121 folkhögskolor. deltog 3 888 personer i en sådan kurs. Enligt hade av de som gått kursen 2012 studerat vidare . Vidare hade fått arbete efter avslutad kurs. Av de som gick studiemotiverande kurs hade studerat vidare per . Bredda intresset för och öka delaktigheten i kultur- livet Det fjärde syftet med statens stöd till folkbild- ningen är att bredda intresset för och öka del- aktigheten i kulturlivet. Folkbildningen möjlig- gör genom en omfattande kulturell verksamhet att människor i olika samhällsgrupper kan utveckla sitt kulturella engagemang, delta i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 meningsfulla möten mellan människor och få en meningsfull fritid. Totalt engagerades 1 315 200 medverkande i studieförbundens kulturprogram , enligt en särskild utvärdering som har genomfört (Kultur- programmens betydelse för kulturutövarna – utvärderar No 4 2014). Av de medverkande var ungefär 529 200 yrkesutövande kulturarbetare, i första hand musiker och sångare. Cirka 648 300 var semiprofessionella eller amatörer. En dryg halv miljon uppdrag är ett stort bidrag till kulturarbetarnas arbetsmarknad. Studieför- bunden är en stor uppdragsgivare för landets kulturarbetare. Förstärkningsbidrag och specialpedagogiskt stöd Nästan en tredjedel av deltagarna i folkhögsko- lornas långa kurser har en funktionsnedsättning. Ett särskilt utbildningsstöd för personer med funktionsnedsättning riktas därför till folkhög- skolorna. fördelade Specialpedago- giska skolmyndigheten totalt 146 miljoner kro- nor i särskilt utbildningsstöd i syfte att under- lätta studier för personer med funktionsnedsätt- ning. Den större delen av statsbidraget, 136 mil- joner kronor, lämnades till folkhögskolor medan lämnades till universitet och högskolor. Av det beviljade bidraget till folkhög- skolor gick till bidrag till stödperso- ner medan gick till andra särskilda utbildningsinsatser. Vidare fördelades 3,8 mil- joner kronor till för teknisk anpassning av studiematerial för synskadade och dövblinda. I genomsnitt kunde 4 936 deltagare per termin studera på folkhögskola med hjälp av stödperso- ner. Den största gruppen var deltagare med neu- ropsykiatrisk funktionsnedsättning fördelade härutöver totalt till folkhögskolorna som kostnadsrelaterat bidrag riktat till deltagare med funktionsnedsättning och till deltagare som är utrikes födda med brister i det svenska språket. Till studieförbunden fördelas ett motsvarande förstärkningsbidrag som uppgick till . I takt med en större invandring växer folkhög- skolans roll i arbetet med etablering av nyan- lända. kan nyanlända invandrare inom etableringsuppdraget delta i särskilt anpassade 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 sammanhållna utbildningar på folkhögskola som finansieras genom att Arbetsförmedlingen läm- nar bidrag till . Till och med hade 603 nyanlända anvisats till en sådan utbildning. Könsfördelningen är jämn. Summan som Arbetsförmedlingen högst får lämna som bidrag till för dessa utbildningar ökades med 20 miljoner kro- nor till totalt . är idrottsrörelsens stu- die-, bildnings- och utbildningsorganisation. Verksamhetsstödet till uppgick till . fördelar detta statsbidrag i enlighet med riktlinjer som rege- ringen beslutar . har tagit fram en ny modell för fördelning av statsbidraget till distrikten som började tillämpas 2013. En intern utvärdering visar att av de SISU-föreningar som haft verksamhet arbetar med värdegrundsfrågor. Föreningarna har ut- vecklat styrdokument som inkluderar förening- ens värdegrund. trädde en ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltnings- uppgifter inom verksamhetsområde i kraft. Därmed finns lagstöd för SISU:s uppgift att fördela statsbidrag till idrottens studie-, bildnings- och utbildnings- verksamhet. trädde ändringar i förord- ningen (1991:977) om statsbidrag till folkbild- ningen i kraft som närmare reglerar denna upp- gift. Utbildning till tolk för döva och hörselskadade personer, personer med dövblindhet samt skrivtolk Utbildning till tolk för döva och hörselskadade personer, personer med dövblindhet samt skrivtolk bedrivs inom folkhögskolor med sär- skilt statligt stöd. lämnade Myndigheten för i bidrag till folkhögskolor för dessa tolkutbildningar. Utbildningen till teckenspråks- och döv- blindtolk genomförs till sin större del som en fyraårig utbildning. Antalet i genomsnitt ut- nyttjade årsstudieplatser i utbildning till tecken- språks- och dövblindtolk samt skrivtolk uppgick till 302 jämfört med 311 . Totalt slutförde 49 personer tolkutbildning och lika många . Kontakttolkutbildningen syftar till att utbilda tolkar i invandrar- och minoritetsspråk, s.k. kontakttolkar. Utbildning till kontakttolk bed- rivs av fyra folkhögskolor och tre studieförbund (fyra studieförbund). Utbildning- arna vid studieförbund genomförs som ettåriga sammanhållna grundutbildningar på halvtid. Utbildningarna vid folkhögskolor genomförs som distansutbildningar, på halvtid eller på kvartsfart. Myndigheten för yrkeshög- skolan betalade 2013 ut bidrag om till folkhögskolor och ändamål. studerade i genomsnitt 173 per- soner per termin på den sammanhållna grundut- bildningen till kontakttolk jämfört med 156 personer 2012. fick 85 deltagare utbild- ningsbevis efter genomgången sammanhållen kontakttolkutbildning jämfört med 67 personer . Kostnader för utbildning till tolk för döva och hörselskadade personer, personer med dövblindhet samt skrivtolk och kontakttolk redovisas under utgiftsområde 16 avsnitt 6 om eftergymnasial utbildning. 16.4.3 Analys och slutsatser Folkbildningen uppfyller de syften som gäller för statens bidrag till folkbildningen. Folkbild- ningen utgör en mötesplats för människor med olika förutsättningar och bakgrund. Gränser mellan människor och grupper måste fortsätta att överskridas. Därför behöver den uppdelning av människor och grupper som sker i delar av verksamheten uppmärksammas. Folkbildningen är med sin pedagogiska inriktning och särart en viktig aktör för att höja kunskapsnivån i sam- hället. Eget mål för folkbildningspolitiken Genom att fattade beslut i enlighet med förslagen i propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379) finns det nu en stabil och tydlig grund för folkbildningspolitiken och för folkbildningens utveckling. De sju verksamhetsområden som tidigare gällde för statsbidraget till folkbildningen har upphävts. Detta kan bidra till en mer övergripande men tydligare styrning som fokuserar på folkbildningens syften i stället för på vilka områden som ska prioriteras. Med hänsyn till det omfattande statliga stödet till folkbildningen är det angeläget att folkbild- ningen blir föremål för en regelbunden och obe- roende utvärdering. beslut om folk- bildningspropositionen innebär att en ny modell för statlig utvärdering av folkbildningen införs. Bredda intresset för och öka delaktigheten i kultur- livet Folkbildningen har en viktig roll i att stimulera till ökad bildning och ökat deltagande i kultur- livet. Folkbildningen är största kultur- arena, både när det gäller att erbjuda kultur- upplevelser och möjligheter till eget skapande. Kulturprogrammen innebär att samhällets kulturutbud breddas och vitaliseras genom att kulturprogrammen involverar nya deltagar- grupper, alternativa kulturinriktningar och nya föreningar. Vidare är studieförbunden en stor uppdragsgivare för landets kulturarbetare. En enkätundersökning i utvär- dering av kulturprogrammens betydelse för kulturutövarna (utvärderar No 4 2014) visar att medverkan i folk- bildningens kulturprogram också har betydelse för kulturarbetare genom att en väg in på den konstnärliga arbetsmarknaden kan öppnas. En av de mer centrala frågorna inom jäm- ställdhetspolitiken är jämställdhet i utbildningen. Samhällets behov av att ta tillvara på olika kompetenser gynnas av studerandes möjligheter att göra studieval utifrån sina preferenser och oberoende av stereotypa könsroller. Inom folkbildningen tenderar kvinnor att vara i majo- ritet inom traditionellt ”kvinnliga” utbildningar med inriktning på bl.a. dans, klädsömnad och handarbete medan män dominerar inom musik- verksamheten samt inom bl.a. träslöjd, skogs- bruk och fiske. Det är angeläget med en minskad könssegregering inom folkbildningen. Utbildning till tolk för döva eller hörselskadade personer samt personer med dövblindhet Det saknas uppföljning av hur stort behovet av tolkning för döva eller hörselskadade personer samt dövblinda personer är. Det framstår därför som angeläget att undersöka vilket behov sam- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 hället och brukarna har av tolkar inom detta område. Teckenspråkstolkutbildningen är heller inte föremål för någon tydlig reglering. Det finns därför skäl för att överväga om det bör tydlig- göras vilka kunskaper och färdigheter tecken- språkstolkar m.fl. bör ha utöver kunskaperna i teckenspråk. saknas utbildning av tecken- språkstolklärare. I propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379) görs därför bedömningen att det finns behov av en översyn av dimensioneringen av och innehållet i teckenspråkstolkutbildningen liksom behovet av en teckenspråkstolklärar- utbildning. Samhällets behov av kontakttolkar har ökat väsentligt i takt med den ökade invandringen till . För att möjliggöra en väl fungerande etablering av invandrare behövs kontakttolkar med kompetens att tolka inom ett antal olika samhällsområden. Antalet deltagare på folkhögskolornas och studieförbundens kontakttolkutbildningar lik- som antalet deltagare som får utbildningsbevis har ökat . Dessutom har anordnat kontakttolkutbildning. Det har från flera myndigheter framförts att det råder brist på kvalificerade tolkar. Bland annat har skärpta regler om tolkning vid straffrättsliga förfaranden införts . Dessa innebär att tolk, om möjligt auktoriserad, ska anlitas om en misstänkt eller tilltalad i brottsmål inte behärskar svenska (prop. 2012/13:132, bet. 2012/13:JuU23, rskr. 2012/13:286). Detta har ökat efterfrågan på auktoriserade tolkar. I propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379) aviseras därför ett uppdrag till Myndigheten för att utöver en pågående översyn av kontakttolkutbildningens innehåll även se över kontakttolkutbildningens omfattning. Stöd till deltagare med funktionsnedsättning Folkhögskolorna har goda möjligheter att anpassa utbildningen till olika målgrupper. En målgrupp är personer med funktionsnedsättning, som utgör en förhållandevis hög andel av folkhögskolans elever. Folkhögskolan har även en lång tradition av samarbete med 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 funktionshindersorganisationer, som i vissa fall även är huvudmän för folkhögskolor. Flera skolor har utvecklat verksamhet anpassad till deltagare med specifika funktionsnedsättningar medan andra skolor har blandade grupper av deltagare med olika funktionsnedsättningar. Deltagarna med funktionsnedsättning, inklusive dyslexi, utgjorde av deltagarna i allmän kurs och på de särskilda kurserna uppgick motsvarande andel till .