prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — Resursutnyttjandet inom företagen bedöms vara ungefär balanserat 2015. Det innebär att företagen använder sina tillgängliga resurser i form av maskiner och personal i en normal utsträckning. Detta medför att efterfrågan på arbetskraft bedöms stiga i takt med åter- hämtningen i ekonomin. Antalet sysselsatta i offentliga myndigheter väntas öka i en något lägre takt 2016-2018 jämfört före. För kommunsektorn anpassas den medelfristiga prognosen för konsumtion och sysselsättning till det ekonomiska utrymmet i sektorn. Syssel- sättningen i kommunsektorn bedöms fortsätta öka 2016-2018 som en följd av att de kommunala skatteinkomsterna och stats- bidragen ökar. Dessutom bidrar regeringens satsningar på traineejobb och extratjänster till den ökade sysselsättningen i kommunsektorn. Sysselsättningen i staten beräknas minska eftersom statens konsumtion sjunker dessa år. Totalt väntas antalet sysselsatta i ekonomin öka med ca 210 000 personer 2014-2018. Det innebär att sysselsättningen väntas växa snabbare än befolkningen, vilket medför en stigande sysselsättningsgrad. Tillväxten i arbetskraften mattas av 2016-2018 (se tabell 4.9). Sammantaget innebär det att arbetslösheten förväntas successivt sjunka (se diagram 4.21). Även lång- tidsarbetslösheten antas minska framöver då erfarenheten från tidigare lågkonjunkturer är att jobbchanserna för långtidsarbetslösa ökar när konjunkturen påtagligt förbättras. bedöms resursutnyttjandet i ekonomin som helhet och på arbetsmarknaden vara ungefär balanserat. Arbetslösheten förväntas då bli . Diagram 4.21 Arbetslöshet och jämviktsarbetslöshet 1990– 2018 Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Jämviktsarbetslöshet motsvarar skillnaden mellan potentiell arbetskraft och potentiell sysselsättning, i procent av potentiell arbetskraft. Faktisk arbetslöshet är länkad av (2001–2005) och (1990–2000). Prognosen är baserad på nu gällande regler och av regeringen föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. En eventuell utbyggnad av reformer har inte beaktats. Källor: , och egna beräkningar. Högre löneökningar och stigande inflation De centrala avtalen medför förhållandevis återhållsamma löneökningar 2014 och 2015. Därefter, 2016–2018, bedöms lönerna stiga snabbare i takt med att konjunkturläget för- bättras. väntas de växa , vilket är i linje med den genomsnittliga löneökningstakten sedan industriavtalets tillkomst 1997. Även om ökningstakten i de nominella lönerna förväntas stiga 2016–2018 bidrar en högre inflationstakt till en något dämpad ökningstakt i reallönerna 2016–2018 jämfört med genomsnittet (se diagram 4.22). Högre löneökningar 2016–2018 och en i det närmaste oförändrad produktivitetstillväxt medför att enhetsarbetskostnaderna ökar i en allt högre takt 2016–2018. När konjunkturläget förbättras ökar företagens möjligheter att höja priserna, och inflationen väntas gradvis nå inflationsmålet. Genomslaget från enhetsarbets- kostnaden till konsumentpriser sker dock med en betydande fördröjning. Inflationen mätt med KPIF bedöms nå 2018. Diagram 4.22 Real och nominell löneutveckling – 2018 Genomsnitt reallön 1997–2013 Anm.: Reallöneökning är nominell löneökning enligt konjunkturlönestatistiken deflaterad med KPIF. Prognosen är baserad på nu gällande regler och av regeringen föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. En eventuell utbyggnad av reformer har inte beaktats. Källor: , och egna beräkningar. I takt med ett stigande resursutnyttjande och högre inflation antas penningpolitiken bli mindre expansiv. Reporäntan antas gradvis stiga till (se tabell 4.9). Betydande risker för en svagare utveckling En internationell konjunkturuppgång är en förutsättning för en ökad tillväxt . Indikatorer på tillförsikten bland företag och hushåll antyder att det internationella konjunkturläget kommer att förbättras, framför allt i de avancerade ekonomierna. Läget är dock fortfarande osäkert och en konjunkturuppgång är långt ifrån säker.77 Sedan finanskrisen har en väntad förstärkning av konjunkturen uteblivit . En fortsatt stark konsumtions- tillväxt hos de svenska hushållen är också en viktig förutsättning för en återhämtning i svensk ekonomi. Både den internationella utvecklingen och prognosen för hushållens konsumtion omgärdas därmed av stor osäkerhet; tillväxten 77 I fördjupningsrutan Regeringens prognoser för BNP och arbetslöshet med osäkerhetsintervall redovisas en kvantitativ uppskattning av de osäkerheter som omgärdar prognosen. kan bli antingen lägre eller högre än vad som väntas. Den sammantagna bedömningen är dock att riskerna för en svagare konjunkturutveckling överväger. De geopolitiska riskerna har ökat Krisen i har medfört en upptrappning av EU:s och sanktioner gentemot och sanktioner har även införts från sida. Mycket tyder på att tillförsikten bland företag i tillverkningsindustrin i många europeiska länder påverkats negativt av den geopolitiska utvecklingen. Det finns en risk att tillförsikten bland europeiska företag försämras ytterligare, främst i som har en relativt stor handel med . Det finns också tecken på att instabiliteten i regionen redan har fått effekter på exporten i närliggande ekonomier. Även i har konfliktnivån ökat . Oljepriset har fallit från en nivå per fat till strax per fat . Detta utgör en kontrast mot tidigare episoder av ökade spänningar i regionen, då priset på olja i allmänhet har stigit kraftigt. Om inte de geopolitiska kriserna allvarligt förvärras bedöms effekterna för svensk ekonomi, liksom för världsekonomin i stort, bli begränsade. Även klimatförändringarnas effekter och extrema väderhändelser utgör en risk då de kan medföra stora kostnader både för enskilda och samhället. I alternativscenariot En svagare omvärlds- utveckling redovisas en analys av hur svensk ekonomi skulle kunna utvecklas om de geopolitiska oroligheterna förvärras och bl.a. medför betydande negativa effekter på den ekonomiska utvecklingen i euroområdet. Penningpolitiska beslut är avgörande Centralbanker i flera avancerade ekonomier har fört en starkt expansiv penningpolitik och i många fall använt sig av okonventionella åtgärder. De avancerade ekonomierna bedöms nu ha påbörjat en återhämtningsfas, vilket innebär att penning- politiken i flera av dessa länder gradvis kommer att stramas åt. har påbörjat en nedtrappning av sina s.k. kvantitativa lättnader, dvs. minskat köpen av statsobligationer, och ska i nästa steg krympa sin balansräkning till en mer normal storlek. Det finns en risk att oväntade penningpolitiska beslut på nytt framkallar en valutaoro, framför allt i framväxande ekonomier. En mer direkt risk för länder som är att oväntade penningpolitiska beslut leder till en ökning av de långa marknadsräntorna, och en förstärkning av valutan, vilket skulle motverka en återhämtning. Fortsatt osäker utveckling i euroområdet har oron på de finansiella marknaderna i euroområdet minskat. Trots att läget har stabiliserats är risken fortfarande stor för förnyad oro. Det relativa lugn som råder på de finansiella marknaderna beror till stor del på ECB:s utfästelser om stödköp på obligations- marknaden. Infrias inte dessa utfästelser, finns risk för förnyad finansiell turbulens. Risk för deflation i och euroområdet Inflationen i och euroområdet är exceptionellt låg. Det finns en risk att inflationen blir ännu lägre om efterfrågan utvecklas svagare än förväntat. Detta skulle kunna leda till en period med allmänt fallande priser (deflation). Deflation ökar den reala skulden hos stater, hushåll och företag och dämpar tillväxten. Dessutom innebär deflation stigande realräntor, och därmed minskade möjligheter att stimulera ekonomin med penningpolitik. Bostadspriser och skuldsättning i utgör en risk I utgör hushållens höga skuldsättnings- grad och bostadsprisernas utveckling en risk i prognosen. I prognosen förutsätts bostads- priserna öka, om än i en måttlig takt . kan bostadspriserna stiga snabbare än vad prognosen förutsätter. Snabbt stigande bostadspriser medför att risken för stora bostadsprisfall ökar. En sådan utveckling, med en kombination av höga skulder och fallande bostadspriser, riskerar att få konse- kvenser för den makroekonomiska utvecklingen. En rad åtgärder för att minska riskerna i det finansiella systemet och med hushållens skuld- sättning har vidtagits . Regeringen och ansvariga myndigheter kommer att noga följa utvecklingen och överväga behovet av ytterligare åtgärder. I synnerhet två faktorer skulle kunna bidra till en starkare konjunkturutveckling än i prognosen. En faktor är tillförsikten bland hushåll och företag i euroområdet. Om den återvänder snabbare än förväntat kan efterfrågan på svensk export stiga i en högre takt än vad som antas i prognosen. Detta skulle få positiva effekter på BNP-tillväxten i form av högre export, tillväxt i hushållens konsumtion och företagens investeringar. Även utvecklingen på arbets- marknaden skulle då bli starkare än enligt prognosen. En återhämtning av svensk ekonomi skulle påskyndas och resursutnyttjandet balanseras tidigare än vad som antas. Ytterligare en faktor som kan stärka konjunkturuppgången är svenska hushålls konsumtion. Starka förtroendeindikatorer, en rekordhög sparkvot och förhållandevis höga reallöneökningar talar för en stabil och hög konsumtionstillväxt. Sparkvoten bedöms dock vara , vilket är högre än genomsnittet som ligger på . Sparkvoten har även varit negativ . Givet den förhållandevis höga nivån på sparandet finns det därmed ett utrymme för en högre konsumtions- tillväxt än den i prognosen utan att sparkvoten når onormalt låga nivåer. I alternativscenariot En starkare inhemsk konsumtionsutveckling redovisas vilka effekter en snabbare fallande sparkvot skulle få på utvecklingen av svensk ekonomi. Fortsatta geopolitiska oroligheter, som t.ex. en fortsatt eskalering av konflikten i , kan få negativa konsekvenser för möjligheterna till ekonomisk återhämtning. Ett hastigt minskat utbud av råvaror som t.ex. gas från och skulle kunna bli följden av ett upptrappat konfliktläge i regionen. Det finns även en risk för att krisen leder till att handelsflöden minskar och att förtroendet för den ekonomiska utvecklingen vacklar, i synnerhet i euroområdet. Den ekonomiska återhämtningen i euroområdet är känslig och ytterligare en negativ chock skulle kunna leda till en ny recession för valutaunionen. Detta ökar i sin tur risken för deflation och ekonomisk stagnation. En annan risk för den ekonomiska utvecklingen i euroområdet är att negativa besked i samband med att ECB presenterar sin genomgång av bankernas balansräkningar skulle kunna försämra förtroendet för bankerna samt medföra en minskad tillgång till och högre kostnader för kapital. I detta första alternativscenario undersöks vilka effekter en svagare utveckling i euro- området får på tillväxt och arbetslöshet i . Den svagare återhämtningen medför en lägre efterfrågan på svenska exportprodukter. Det bidrar till en svagare BNP-tillväxt och till att resursutnyttjandet ökar långsammare än i huvudscenariot. Ett lägre resursutnyttjande dämpar inflations- trycket och höjer inte reporäntan lika snabbt som i huvudscenariot. En lägre reporänta motverkar den negativa effekten som den minskade omvärldsefterfrågan har på svensk export via en svagare växelkurs. Men en mer expansiv penningpolitik gynnar också den inhemska efterfrågetillväxten. Sammantaget innebär dock den svagare exporttillväxten att BNP ökar långsammare 2014–2016 än i huvud- scenariot (se tabell 4.10 och diagram 4.24) och att BNP-gapet förblir negativt under hela prognoshorisonten. Diagram 4.23 Arbetslöshet 2013–2018 Prognosen är baserad på nu gällande regler och av regeringen föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. En eventuell utbyggnad av reformer har inte beaktats. Källor: och egna beräkningar. Tabell 4.10 Alternativscenario 1: Svagare internationell utveckling Prognos enligt huvudscenariot inom parentes Årlig procentuell förändring om annat ej anges (2,1) (3,0) (3,2) (2,6) (2,4) (2,3) (5,4) (6,4) (5,2) (5,3) (7,9) (7,3) (6,7) (6,4) (6,1) (2,8) (2,9) (3,3) (3,5) (3,5) (0,6) (1,4) (1,8) (1,9) (2,0) (0,5) (0,3) (1,0) (2,1) (2,9) -2,3 -1,8 -1,3 -0,8 -0,4 (-2,2) (-1,2) (-0,5) (-0,1) (-0,0) -2,2 -1,3 -0,6 -0,3 (-2,2) (-1,1) (-0,3) (0,0) (0,5) 2Procent av arbetskraften. 3Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 5Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 6Procent av BNP. Prognosen är baserad på nu gällande regler och av regeringen föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. En eventuell utbyggnad av reformer har inte beaktats. Källa: Egna beräkningar. Arbetslösheten faller i takt med att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden ökar, men inte i samma utsträckning som i huvud- scenariot (se tabell 4.10 och diagram 4.23). Den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP försämras med 0,1–0,3 pro- centenheter jämfört med i huvudscenariot. Det beror i huvudsak på att lönesumman utvecklas långsammare till följd av färre arbetade timmar och lägre löner. Bland utgifterna är det främst arbetslöshetsersättningen som ökar. En starkare inhemsk konsumtionsutveckling Även om riskbilden domineras av en svagare utveckling så kan den inhemska efterfrågan bli starkare än i prognosen. Till exempel kan hushållens konsumtion utvecklas starkare än i huvudscenariot. Utvecklingen av hushållens disponibla inkomster blir av allt att döma förhållandevis stark , vilket bl.a. beror på låga räntor. Utöver inkomst- utvecklingen bidrar även en historiskt hög sparkvot, dvs. sparande som andel av disponibel inkomst, till den relativt höga konsumtions- tillväxten. I huvudscenariot faller sparkvoten något 2014–2018, men det finns utrymme för ett ytterligare minskat sparande eftersom spar- kvoten är hög i ett historiskt perspektiv . I detta alternativscenario antas de senaste årens dämpade konsumtions- tillväxt ha skapat ett större uppdämt konsumtionsbehov än vad som avspeglas i huvudscenariot. Vidare antas att hushållen upplever sig ha ett mindre behov av för- siktighetssparande. I och med detta väljer hushållen i alternativscenariot att minska sitt sparande mer än i huvudscenariot. Kon- sumtionstillväxten blir därmed högre 2014–2016 (se tabell 4.11). En starkare inhemsk efterfrågan medför en högre BNP-tillväxt och att resursutnyttjandet ökar snabbare. En högre produktionstillväxt leder till att företagen anställer i högre utsträckning och att arbetslös- heten därmed blir lägre (se tabell 4.11 och diagram 4.23). Ett högre resursutnyttjande på arbetsmarknaden medför högre löneutveckling, vilket i sin tur bidrar till ett ökat inflationstryck. höjer till följd av detta reporäntan i snabbare takt än i huvudscenariot. Den högre räntan håller tillbaka investeringar och export något, vilket har en motverkande effekt på BNP- tillväxten. Den starka konsumtionstillväxten medför dock att resursutnyttjandet, mätt med BNP-gapet, blir positivt för att därefter balanseras. Inflationsmålet om nås . Diagram 4.24 BNP-tillväxt 2013–2018 Prognosen är baserad på nu gällande regler och av regeringen föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. En eventuell utbyggnad av reformer har inte beaktats. Källor: och egna beräkningar. Tabell 4.11 Alternativscenario 2: En starkare inhemsk konsumtion Prognos enligt huvudscenario inom parentes Årlig procentuell förändring om annat ej anges (2,1) (3,0) (3,2) (2,6) (2,4) (2,9) (3,2) (2,9) (2,8) (2,5) (7,9) (7,3) (6,7) (6,4) (6,1) (2,8) (2,9) (3,3) (3,5) (3,5) (0,6) (1,4) (1,8) (1,9) (2,0) (0,5) (0,3) (1,0) (2,1) (2,9) -2,1 -0,7 (-2,2) (-1,2) (-0,5) (-0,1) (-0,0) -2,2 -0,8 (-2,2) (-1,1) (-0,3) (-0,0) (-0,5) 2Procent av arbetskraften. 3Timlön enligt nationalräkenskaperna. 5Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 6Procent av BNP. Prognosen är baserad på nu gällande regler och av regeringen föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. En eventuell utbyggnad av reformer har inte beaktats. Källa: Egna beräkningar. Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn förstärks med 0,2–0,i denna alternativa beräkning jämfört med i huvud- scenariot. Det är framför allt en effekt av den beräknat starkare utvecklingen av lönesumman som följer av att antalet arbetade timmar är högre än i huvudscenariot. Även skatte- intäkterna från mervärdesskatten blir högre som en följd av att hushållens konsumtion ökar. 4.6Huvudsakliga revideringar jämfört med ekonomiska vårproposition Nationalräkenskaperna reviderades , som en följd av ett nytt regelverk och en generalrevidering (se fördjupningsrutan ENS 2010 – effekter på BNP av omläggningen av nationalräkenskaperna). Detta har gjort att de historiska tidsserierna har reviderats. BNP-nivån har justerats upp med i genomsnitt 1993–2012. BNP-tillväxten har reviderats ned från till -0,och de fasta bruttoinvesteringarnas andel av BNP har ökat. Svensk ekonomi bedöms sammantaget utvecklas något svagare både 2014 och 2015 än vad som bedömdes ekonomiska vårproposition. BNP-tillväxten för har varit något lägre än beräknat. Det är framför allt nettoexporten som utvecklats svagare, medan hushållens konsumtion vuxit i högre takt än vad som förväntades. Som en följd av detta har prognosen för BNP-tillväxten 2014 reviderats ned (se tabell 4.2). Även efterfrågan i delar av omvärlden har reviderats ned. Flertalet framväxande ekonomier, såsom , och , förväntas växa långsammare 2015 än vad som bedömdes i vårpropositionen. Den svenska BNP-tillväxten har reviderats ned från till . Sysselsättningen har utvecklats i linje med bedömningen i vår– propositionen. Arbetskraften har dock ut- vecklats starkare. Detta har bidragit till att prognosen för arbetslösheten har reviderats upp . Liksom i vårpropositionen bedöms arbetslösheten sjunka till 2015. Potentiell BNP har reviderats ned 2014 och 2015. Den främsta orsaken till det är omlägg- ningen av nationalräkenskaperna (se fördjup- ningsrutan Revidering av potentiella variabler för en mer ingående förklaring av de revideringar av potentiell BNP som har gjorts). BNP-gapet förväntas vara -2,2014 och -1,2 pro- cent 2015, vilket innebär att resursutnyttjandet bedöms vara högre än vad som förväntades i vårpropositionen. Tabell 4.12 Regeringens prognoser i budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition Prognos enligt vårpropositionen inom parentes Procentuell förändring om annat ej anges (2,7) (3,3) (3,5) (2,5) (2,3) Potentiell BNP1,2 (2,3) (2,0) (2,2) (2,4) (2,2) -2,2 -1,2 -0,5 -0,1 (-2,4) (-1,5) (-0,5) (-0,2) (0,0) (7,7) (7,3) (6,7) (6,3) (5,9) (1,2) (1,2) (1,2) (1,0) (0,9) (1,4) (1,2) (1,4) (1,1) (0,8) (2,7) (2,9) (3,2) (3,4) (3,5) (0,2) (1,6) (2,5) (2,8) (2,9) (0,8) (1,5) (1,7) (1,9) (2,0) (0,8) (1,2) (2,0) (2,6) (3,1) 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Procent av arbetskraften. 6Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. Prognosen är baserad på nu gällande regler och av regeringen föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. En eventuell utbyggnad av reformer har inte beaktats. Källor: , , och egna beräkningar. Prognoserna för inflationen mätt med KPI och KPIF är nedreviderade 2014 och 2015 till följd av svagare utfall än väntat. KPI-prognosen är dessutom även nedreviderad som ett resultat av att räntorna förväntas bli lägre än vad som an- togs i vårpropositionen. KPI förväntas vara lägre 2014 än vad som tidigare förväntades. Regeringens politik bidrar till en högre tillväxt och sysselsättning samt en lägre arbetslöshet 2015. Det är dock främst fördelningen mellan BNP-komponenterna som påverkas av regeringens politik. Den offentliga kon- sumtionen har reviderats upp och hushållens konsumtion har reviderats ned. reformer har dock inte påverkat bedömningen av jämviktsarbetslösheten i någon större utsträckning. I detta avsnitt redovisar regeringen jämförelser med andra prognosmakares prognoser för BNP- tillväxt, arbetslöshet, inflation och BNP-gap . Avvikelser mot Konjunktur– institutets och Europeiska kommissionens prognoser kommenteras särskilt. Olika informationsmängd i BNP-prognoserna Regeringens prognos för BNP-tillväxten 2014 och 2015 ligger i linje med prognoser som publicerats fr.o.m. (se tabell 4.13). publicerade sin prognos innan de ordinarie beräkningarna av nationalräkenskaperna för publicerades. Den senaste beräkningen av BNP i nationalräkenskaperna innebar en upprevidering av tillväxttakten för de två första kvartalen 2014. Detta kan troligen förklara en viss del av avvikelsen mellan och regeringens prognos. Avvikelsen gentemot Europeiska kommissionens prognos bedöms i stor utsträckning bero på att kommissionen vid publiceringen av sin prognos endast haft möjlighet att beakta nationalräkenskaperna för . Tabell 4.13 Prognosjämförelse: BNP 2014 och 2015 1 Kalenderkorrigerad data. Anm.: Av de olika bedömarna har endast regeringen nationalräkenskaperna för , som publicerades . Källor: , Europeiska kommissionen, , , () och egna beräkningar. Små skillnader i arbetslöshetsprognoserna Regeringens prognos för arbetslösheten ligger i stort sett i linje med andra bedömares prognoser (se tabell 4.14). Europeiska komm- issionens arbetslöshetsprognos är dock lägre än regeringens. Detta beror på att kommissionen utgår från en lägre tillväxt av arbetskraften än regeringen. Tabell 4.14 Prognosjämförelse: Arbetslöshet 2014 och 2015 Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: , , (), Europeiska kommissionen, och Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. är regeringens bedömning av arbets- lösheten lägre än prognos, men är i stort sett i linje med övriga bedömares. Skillnaden beror främst på att bedömer att sysselsättningen 2015 utvecklas något svagare än i regeringens prognos. Samstämmig bild av låg inflation 2014 och 2015 Regeringens prognos för den underliggande inflationens utveckling, mätt som KPIF, ligger i linje med bedömning för både 2014 och 2015 (se tabell 4.15). Europeiska kommissionen gör inte prognoser på KPI eller KPIF utan på ett harmoniserat index för konsumentpriser (HIKP). Regeringens prognos för HIKP är något lägre än kommissionens. Det kan t.ex. bero på olika bedömningar av resurs- utnyttjandet. Jämfört med regeringen bedömer kommissionen att BNP-gapet är mindre negativt. Med den utgångspunkten bör kostnadstrycket och därmed inflationen vara högre i ekonomin. Tabell 4.15 Prognosjämförelse: Inflation 2014 och 2015 Procentuell förändring, årsgenomsnitt Källor: , Europeiska kommissionen, och egna beräkningar. Bedömningarna av BNP-gapet skiljer sig åt Såväl regeringen som andra prognosmakare bedömer att det finns lediga resurser i svensk ekonomi 2014, men det finns stora skillnader i bedömningarna av BNP-gapets storlek (se tabell 4.16). Även 2015 föreligger skillnader. Det beror i större utsträckning på olika bedömningar av potentiell BNP än på olika prognoser för den faktiska BNP-tillväxten. Tabell 4.16 Prognosjämförelse: BNP-gap 2014–2018 Procentuell avvikelse från potentiell BNP-nivå -2,2 -1,2 -0,5 -0,1 -2,3 -1,5 -0,7 -1,4 -0,7 -1,0 -0,3 -1,0 -0,1 -1,5 -0,8 Källor: (), Europeiska kommissionen, , , () och egna beräkningar. Regeringens prognoser för BNP och arbetslöshet med osäkerhetsintervall Prognoser är osäkra och osäkerheten blir i allmänhet större ju längre prognoshorisonten är. När olika prognosmakares prognoser jämförs är det viktigt att ha den osäkerhet som omgärdar prognoser i åtanke. I denna fördjupningsruta presenteras osäkerhetsintervall kring regeringens prognoser för BNP-tillväxt och arbetslöshet. Osäkerhetsintervallen är baserade på regeringens historiska prognosfel i de budget- och vårpropo- sitioner publicerade 1994–2013. Diagram 4.25 och diagram 4.26 visar regeringens prognoser med osäkerhetsintervallen tillsammans med motsvarande prognoser av (), (), Europeiska kommis- sionen (KOM), och (). I jämförelse med regeringens prognoser ligger huvuddelen av de andra bedömarnas prognoser väl inom de områden som täcker av regeringens historiska prognosfel. De övriga bedömarnas prognoser avviker alltså i allmänhet mindre från regeringens prognos än ett typiskt prognosfel.