prop · H103115 · 2014-03-07 00:00:00 — De båda rättsakterna kommer att förhandlas i rådet och och förväntas bli antagna . Terrorism är ett gränsöverskridande fenomen som kräver internationell EU:s insatser omfattar konkreta stödåtgärder i särskilt utsatta länder och områden (se vidare avsnitt 12.9). strategin mot terrorism som antog 2005 ligger fortsatt till grund för EU:s arbete på området. har också antagits . Det internationella samarbetet syftar bl.a. flygpassageraruppgifter, s.k. PNR-uppgifter, för att bekämpa terrorism och annan grov gränsöverskridande brottslighet. kommissionen avslutat förhandlingarna med om ett avtal mellan EU och om reglering av användningen av PNR-uppgifter. Kommissionen har också inlett förhandlingar med om ett Kommissionen leder alltså förhandlingarna varefter rådet och godkänner de färdiga avtalsförslagen. Syftet med avtalen är att så enhetligt som möjligt reglera informationsutbytet mellan berörda parter för att förbättra det internationella samarbetet och garantera grundläggande rätt till privatliv och skydd för personuppgifter. Eftersom och flera andra länder aviserat sitt intresse för att ingå med EU, så har kommissionen medlemsstaterna meddelat att man överväger att lägga fram ett förslag till standardavtal att användas vid framtida förhandlingar med Skr. 2013/14:115 tredjeländer. Förslaget förväntas bli presenterat eller har fortlöpande under avtalsförhandlingarna bevakat frågan om balansen mellan å ena sidan behovet av brottsbekämpning som krävs för att skydda människors säkerhet, och å andra sidan skyddet för den enskildes personliga integritet. Överläggningar har ägt rum i justitieutskottet och samråd har skett med om de avtal mellan och , och som redan har ingåtts. antog rådet en allmän inriktning till ett förslag till direktiv om behandling av flygpassageraruppgifter inom EU. Ett kompromissförslag har lämnats till . Direktivet syftar till att bekämpa allvarliga brott samt harmonisera bestämmelser om integritetsskydd m.m. Kompromissförslaget har dock ännu inte slutligt avgjorts av och det är oklart när det kommer att ske. grundläggande inställning till ett direktiv om användning av flygpassageraruppgifter (PNR) för brottsbekämpande ändamål är positiv under förutsättning att direktivet innebär en god balans mellan behovet av att bekämpa brott å ena sidan och den grundläggande rätten till privatliv, skydd av den personliga integriteten och dataskydd å den andra sidan. Överläggningar har ägt rum i justitieutskottet och samråd har skett med . Inom EU har man utvecklat förmågan att förebygga, upptäcka och hantera terroristattacker med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen. Med utgångspunkt i förslag från kommissionen har arbetet med att genomföra handlingsplanen på detta område påbörjats och det har fortskridit –2013. har kommissionen förklarat att den inte ser behov av att föra fram förslag till en ram för administrativa åtgärder, såsom frysning av tillgångar, för att förebygga och bekämpa terrorism. har EU:s antiterrorismsamordnare presenterat ytterligare en av sina återkommande rapporter om åtgärder som vidtagits inom EU i kampen mot terrorism i enlighet med den övergripande EU- strategin . har rådet för rättsliga och inrikes frågor framförallt diskuterat problematiken med personer som reser till konfliktområden, särskilt , för att delta i olagliga våldshandlingar eller få träning i strid. har aktivt deltagit i dessa diskussioner. EU:s antiterrorismsamordnare har även presenterat sin syn på vilka åtgärder som bör vidtas för att bemöta problematiken. Justitieministern har deltagit i en konferens , organiserad av kommissionen och ett nätverk för kunskapsspridning om radikalisering () om det förebyggande arbetet på området. Rådet har även antagit slutsatser om att uppdatera för att motverka radikalisering och rekrytering till terrorism, en fråga som har varit delaktig i att driva framåt. I syfte att motverka olaglig tillverkning av sprängämnen och därigenom minska risken för attacker utförda av terrorister och andra kriminella antog EU förordningen (98/2013) om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer. Förordningen ska tillämpas . Förordningens syfte ska uppnås dels genom att allmänheten hindras från att få tillgång till vissa nyckelkemikalier, sprängämnesprekursorer, dels genom att aktörer i distributionskedjan ska rapportera misstänkta transaktioner samt betydande försvinnanden och stölder av sprängämnesprekursorer. började kommissionen, i enlighet med artikel 9.5 i EU- förordningen om sprängämnesprekursorer, att ta fram riktlinjer till stöd för ekonomiska aktörer och behöriga myndigheter. har berett förslag till den lagstiftning som behövs för att komplettera EU-förordningen. Kommissionen antog ett förslag till förordning om för samarbete och utbildning i brottsbekämpning (Europol). Förordningen är en uppdatering av nu gällande rådsbeslut som reglerar Europol. Syftet är att förstärka Europol och anpassa byrån till nya krav i Lissabonfördraget. Förhandlingarna i rådet om det nya förslaget inleddes och pågick . genomför parallellt sin granskning. 23.1.7Statistik om brott, trygghet och åtgärder mot brott deltar i kommissionens expertgrupp och i arbetsgrupp för att stödja genomförandet av kommissionens handlingsplan för brottsstatistik 2011–2015 (se faktapromemoria 2011/12:FPM115). Kommissionens förslag till förordning om europeisk statistik om trygghet mot brott förhandlades i rådsarbetsgruppen om statistik (se faktapromemoria 2010/11:FPM140). avvisade kommissionens utkast till förordning och uppmanade kommissionen att dra tillbaka det och återkomma med ett nytt förslag. Kommissionen har dragit tillbaka sitt förslag. 23.2Informationsutbyte för att förebygga och bekämpa brott 23.2.1Utbyte av DNA-uppgifter m.m. Ett viktigt steg mot ett effektivare informationsutbyte är genomförandet av Prüm-rådsbeslutet, med dess möjligheter till ett effektivare utbyte mellan medlemsstaterna av DNA-, fingeravtrycks- och fordonsregister- Skr. 2013/14:115 uppgifter. Uppkoppling mot övriga medlemsstaters fordonsregister har godkändes för det automatiserade utbytet av DNA-uppgifter. Godkännande för utbyte av fingeravtrycksuppgifter planeras . 23.2.2Utbyte av uppgifter ur kriminalregister Det förbättrade utbytet av uppgifter mellan medlemsstaternas kriminalregister syftar till att varje medlemsstat ska ha information om alla de domar som har meddelats inom EU mot de egna medborgarna. Det ska också påskynda och förenkla förfarandet när uppgifter ur kriminalregister begärs i ett enskilt ärende från en annan medlemsstat. Informationen ska göras tillgänglig i mer begriplig form och via elektronisk överföring. De svenska författningsändringarna trädde i kraft och har efterhand kopplat upp sig mot ett antal medlemsstater. Arbetet kommer att fortsätta . 23.2.3Tillgång till informationssystemet för viseringar i brottsbekämpande syfte Rådet beslutade att rådets beslut /633/RIF skulle träda i kraft och få verkan från . Det handlar om åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för nationella brottsbekämpande myndigheter och Europol. Syftet är att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott. bereder förslag till de författningsändringar som behövs för att genomföra rådsbeslutet. 23.2.4Förhandlingar med om ett dataskyddsavtal Den gränsöverskridande brottsbekämpningen förutsätter ett gränsöverskridande informationsutbyte. För att möjliggöra fortsatt utveckling av informationsutbytet är det viktigt att parterna som utbyter information kan lita på varandras regelverk när det gäller dataskydd. För att det viktiga informationsutbytet mellan och ska kunna utvecklas anser EU:s medlemsstater att det är önskvärt med ett rättsligt bindande avtal om skydd av personuppgifter inom ramen för det brottsbekämpande informationsutbytet mellan parterna. antog rådet för rättsliga och inrikes frågor ett beslut om att inleda förhandlingar med och gav kommissionen mandat att genomföra förhandlingarna. Förhandlingarna har pågått men försenades av diskussionerna kring amerikanska myndigheters övervakning av telefonsamtal och internettrafik. För detta ändamål tillsattes en särskild ad hoc-grupp som avlämnade sin rapport . Beslut om att ingå dataskyddsavtalet kommer att fattas först när ett beslut av alla parter att godkänna förhandlingsresultat finns. 2013/14:115 23.2.5 Europeisk informationsutbytesmodell Kommissionen presenterade enligt uppdrag i Stockholmsprogrammet ett meddelande om en europeisk informationsutbytesmodell. I meddelandet konstaterar kommissionen att informationsutbytet i allmänhet fungerar väl och att det inte finns behov av någon ny EU-lagstiftning eller några nya system på EU-nivå. Däremot konstateras att existerande instrument kan och bör genomföras bättre och att informationsutbytet borde organiseras mer konsekvent. Meddelandet och dess rekommendationer diskuterades i rådet och har legat till grund för rådsslutsatser om det fortsatta arbetet med ett effektiviserat informationsutbyte mellan brottsbekämpande myndigheter. 23.3Gränsövervakning, Schengenfrågor och tullsamarbete trädde det europeiska gränsövervakningssystemet EUROSUR i kraft (se faktapromemoria 2011/12:FPM88). Syftet med EUROSUR är att upptäcka, förhindra och bekämpa olaglig invandring och gränsöverskridande brottslighet och bidra till att säkerställa skydd för och att rädda migranters liv. EUROSUR ska bygga på redan befintliga lösningar och skapa en helhetsbild av gränsövervakningen i hela EU. De medlemsstater som har sydlig yttre sjögräns och östlig yttre landgräns är anslutna från . Övriga medlemsstater, däribland , ska vara anslutna . För svensk del har det varit viktigt att EUROSUR även ska ha som syfte att bidra till att rädda migranters liv. välkomnar att detta syfte nu finns med i förordningen och hoppas att systemet kommer att bidra till att sjöodugliga båtar upptäcks . 23.3.2Paket om smart gränsförvaltning Kommissionen antog ett paket om smart gränsförvaltning som innehåller tre förslag till förordningar (se faktapromemoria 2012/13:FPM80). Kommissionen föreslår att ett in- och utresesystem och ett program för registrerade resenärer inrättas. Dessutom föreslås ändringar i gränskodexen med anledning av inrättandet av de två systemen. Förslaget om att inrätta ett in- och utresesystem syftar till att förbättra förvaltningen av den yttre gränsen genom att skapa ett tillförlitligt och mer skyndsamt sätt att kontrollera tredjelandsmedborgares resor till och från Schengenområdet. Detta ska ske genom att kravet på stämpling av tredjelandsmedborgares pass vid in- och utresa ersätts med en datoriserad registrering för att på ett mer tillförlitligt sätt kunna bedöma den tillåtna vistelsetiden för den resande enligt gränskodexen. Förslaget om ett program för registrerade resenärer syftar till att skapa Skr. 2013/14:115 möjlighet att utnyttja ny teknik för att underlätta passage av yttre gräns för att möta det ökande passagerarflödet. Alla tredjelandsmedborgare, oavsett om de är viseringspliktiga eller inte, föreslås kunna ansöka om att bli en registrerad resenär, dvs. en på förhand kontrollerad resenär. Om en sådan ansökan godkänns kan resenären vid ankomst och avresa kontrolleras i och passera genom en automatisk spärr, om sådan finns vid den aktuella gränsövergången. En första genomgång av förslagen avslutas . Därefter kommer en studie och ett pilotprojekt att genomföras. Varken studien eller pilotprojektet bör innebära ett avbrott i förhandlingarna om paketet då rådet bör kunna fortsätta hantera de frågor som inte är direkt kopplade till dessa delar. Avsikten är att paketet ska vara färdigförhandlat i mitten av 2016. Överläggning med justitieutskottet ägde rum . utskottet informerats om paketet . 23.3.3Regler för operativt samarbete vid de yttre sjögränserna Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om regler för operativt samarbete vid de yttre sjögränserna (se faktapromemoria 2012/2013:FPM99). Förslaget bygger på ett rådsbeslut som antogs men som på formella grunder underkändes av . ansåg att rådsbeslutet borde ha fattats inom det ordinarie lagstiftningsförfarandet (det vill säga rådet tillsammans med ). Förordningen omfattar medlemsstaternas operativa samarbete som samordnas av EU:s gränsbyrå Frontex vid de yttre sjögränserna. Förordningen reglerar hur de medlemsstater som deltar i en sådan sjöoperation ska agera om de upptäcker ett fartyg på ett territorialhav, en angränsande zon eller på det fria havet. Förordningen reglerar även hur sjöräddning och landsättning av migranter ska gå till. Förhandlingarna har gått in i sitt slutskede. Efter de allvarliga olyckorna utanför Lampedusa och 2013, där hundratals migranter omkom på resan till , enades EU på rådet för rättsliga och inrikes frågor den 7–om att sådana tragiska händelser var en EU-angelägenhet som krävde kommissionen medlemsstaterna till en särskild arbetsgrupp för att diskutera möjliga åtgärder. deltog vid båda tillfällena. Vid den 24–25 efterfrågades åtgärder för att förhindra förlust av människoliv till havs. efterfrågade även åtgärder för att bekämpa människohandel och människosmuggling, en förstärkning av verksamhet och ett stärkt samarbete med 2013/14:115 transitländer. Kommissionen antog ett meddelande som redogör för arbetsgruppens arbete (se faktapromemoria 2013/2014:FPM34). Kommissionens meddelande diskuterades av rådet för rättsliga och inrikes frågor den 5–och frågan togs upp som en informationspunkt vid den 19–. I slutsatserna av välkomnade kommissionens meddelande och uppmanade berörda aktörer att anstränga sig för att genomföra de åtgärder som presenterades i meddelandet. Överläggning med socialförsäkringsutskottet skedde då även justitieutskottet informerades om läget. Därutöver har samråd med ägt rum i anslutning till rådsmötena. driftsattes efter många års arbete den andra generationen av gemensamma datasystem för eftersökta personer och föremål (SIS II). Drift och förvaltning har övertagits av eu-LISA, den nya europeiska myndigheten för teknisk förvaltning av gemensamma itsystem inom området frihet, säkerhet och rättvisa. Nya och befintliga staters korrekta tillämpning av utvärderas av medlemsstaterna i Schengens utvärderingsgrupp. har kommissionen haft ambitionen att förnya och förstärka denna utvärderingsmekanism, bl.a. genom att huvudansvaret för planering och genomförande av utvärderingarna övertas av kommissionen. presenterades kommissionens förslag till ett nytt lagstiftningspaket om förvaltning av (se faktapromemoria 2011/12:FPM19). Efter långdragna förhandlingar kunde förslagen slutligen . Den nya utvärderingsmekanismen kommer att tillämpas från . trädde en förordning om ändringar av den s.k. gränskodexen i kraft. Ändringarna syftar till att uppdatera gränskodexen och rätta till vissa felaktiga hänvisningar och rättsliga oklarheter som har upptäckts under de år som förordningen har tillämpats. Ändringsförslagen är främst av teknisk karaktär men ett fåtal nya förslag finns med, t.ex. beräkning av vistelsetid inom Schengen och giltighetstider för resedokument. presenterade tillsammans med sex andra medlemsstater ett förslag till direktiv om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området (se faktapromemoria 2009/10:FPM94). Direktivet syftar till att förbättra det straffrättsliga samarbetet om bevisinhämtning mellan åklagare och domstolar inom EU. Tanken med direktivet är att skapa ett heltäckande instrument för bevisinhämtning baserat på principen om ömsesidigt erkännande, i enlighet med målsättningarna i bl.a. Stockholmsprogrammet. En europeisk utredningsorder ska kunna utfärdas i syfte att hämta in bevisning som finns i en annan medlemsstat. Det kan röra sig om att hålla ett förhör, ta egendom i beslag eller att genomföra en hemlig teleavlyssning. Förslaget är i princip grundat på en skyldighet för den verkställande staten att inom en viss tidsfrist erkänna och verkställa en utredningsorder, under förutsättning att någon av direktivets vägransgrunder inte är tillämpliga. Vid rådsmötet för rättsliga och inrikes frågor enades rådet om en allmän inriktning för direktivet. Direktivet ska antas inom det ordinarie lagstiftningsförfarandet, vilket bl.a. innebär att är medbeslutande. Förslaget har behandlats av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor () och efter flera informella trilogförhandlingar har en överenskommelse träffats. Ett antagande av direktivet i dess helhet väntas ske . Frågan har behandlats vid flera möten med justitieutskottet, senast vid överläggning . Frågan har även behandlats vid två samråd med . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om inrättande av en europeisk åklagarmyndighet (se faktapromemoria 2013/14:FPM10). Förslaget lades fram som ett lagstiftningspaket tillsammans med förslaget till förordning om Eurojust. Förslaget syftar till att stärka skyddet av EU:s finansiella intressen och är enligt kommissionen nödvändigt eftersom medlemsstaterna inte förmår att bekämpa denna brottslighet tillräckligt effektivt. Den europeiska åklagarmyndigheten ska enligt förslaget ha exklusiv behörighet att utreda och åtala för brott mot EU:s finansiella intressen. Med brott mot EU:s finansiella intressen avses exempelvis bedrägerier riktade mot EU. Enligt förslaget ska myndigheten ledas av en europeisk åklagare med placering i . I varje medlemsstat ska det finnas minst en delegerad europeisk åklagare som ska genomföra utredningar och föra talan i nationella domstolar på den europeiska åklagarens vägnar 2013/14:115 och i enlighet med dennes instruktioner. Den europeiska åklagarmyndigheten ska få såväl administrativt som operativt stöd av Eurojust. Det står medlemsstaterna fritt att ställa sig utanför den europeiska åklagarmyndighetens verksamhet och regeringens ståndpunkt är att inte bör delta i den föreslagna myndigheten. Förhandlingar om förslaget inleddes . Samma månad stod det klart att tillräckligt många av medlemsstaternas parlament invänt att förslaget stred mot subsidiaritetsprincipen. var ett av dessa. Kommissionen meddelade att man stod fast vid sitt förslag i oförändrat skick. Information lämnades till justitieutskottet och samråd skedde med inför rådet för rättsliga och inrikes frågor . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om för straffrättsligt samarbete – Eurojust (se faktapromemoria 2013/14:FPM1). Förslaget lades fram som ett lagstiftningspaket tillsammans med förslaget till förordning om den europeiska åklagarmyndigheten. Syftet med förslaget är i huvudsak att effektivisera verksamheten vid Eurojust genom att införa en ny ledningsstruktur och att säkerställa Eurojusts nära samarbete med den föreslagna europeiska åklagarmyndigheten. Förslaget förändrar inte Eurojusts kärnverksamhet; Eurojust ska även främja och förbättra samordning och samarbete mellan medlemsstaterna när de bekämpar grov gränsöverskridande brottslighet. Regeringen, som välkomnar initiativet att reformera och effektivisera Eurojust, ställer sig i huvudsak positiv till förslaget. Förhandlingarna om förslaget inleddes . Information lämnades till justitieutskottet och samråd skedde med inför rådet för rättsliga och inrikes frågor . lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om angrepp mot informationssystem och om ersättande av rådets rambeslut /222/RIF (se faktapromemoria 2010/11:FPM15). Förslaget byggde i stora delar på det tidigare rambeslutet. Direktivet blev antaget och ska vara genomfört i nationell rätt . Direktivet syftar till att ytterligare tillnärma medlemsstaternas strafflagstiftning för att bekämpa angrepp mot informationssystem genom att fastställa minimiregler för brottsrekvisit och påföljder. Avsikten är även att främja förebyggandet av sådana brott och förbättra samarbetet mellan rättsliga och andra behöriga myndigheter. innehåller bestämmelser om kriminalisering av angrepp mot informationssystem, liksom av anstiftan, medhjälp och försök. 2013/14:115 föreskrivs lägsta maximistraff och regler om försvårande omständigheter. I övrigt innehåller direktivet regler om ansvar och sanktioner för juridiska personer, domsrätt, utbyte av uppgifter samt statistik. 23.5.2Frysning och förverkande av utbyte av brott lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om frysning och förverkande av utbytet av brott inom Europeiska unionen (se faktapromemoria 2011/12:FPM132). Förslaget bygger på två rambeslut inom samma område och syftar till att stärka medlemsstaternas system för frysning och förverkande av tillgångar som härrör från brottslig verksamhet. Med frysning – ett begrepp som vanligen inte används i svensk lagtext – menas att egendom tillfälligt tas om hand eller görs omöjlig att disponera i avvaktan på ett beslut om förverkande. I förslaget finns bestämmelser om bl.a. förverkande i vissa fall utan samband med fällande dom, förverkande hos tredje man, utvidgat förverkande och frysning av egendom för framtida förverkande. Det innehåller även regler om hantering av fryst egendom och krav på effektiv verkställighet av förverkandebeslut samt vissa skyldigheter att föra statistik. Vid rådet för rättsliga och inrikes frågor nåddes enighet om en allmän inriktning om förslaget. Förhandlingar med inleddes först och har varit svåra. har i fråga om bl.a. utvidgat förverkande och förverkande utan en fällande brottmålsdom velat gå betydligt längre än vad som följer av den allmänna inriktningen i rådet. Direktivet kan förväntas antas . har i förhandlingarna verkat aktivt för att förverkande av av brott ska vara ett effektivt verktyg i kampen mot allvarlig brottslighet, men har också verkat för att förslaget ska leva upp till högt ställda rättssäkerhetskrav. 23.5.3Skydd av EU:s finansiella intressen genom straffrättsliga bestämmelser inleddes förhandlingar med anledning av kommissionens förslag till ett direktiv om skydd av EU:s finansiella intressen genom straffrättsliga bestämmelser (se faktapromemoria 2011/12:FPM181). Vid rådet för rättsliga och inrikes frågor nåddes enighet om en allmän inriktning om direktivet inför fortsatta förhandlingar med . har ännu inte antagit någon ståndpunkt i frågan. Det föreslagna direktivet syftar till att förebygga och bekämpa bedrägerier och annan bedrägerirelaterad brottslighet som riktar sig mot unionens finansiella intressen. Direktivet ska ersätta bedrägerikonvention och dess tre protokoll. Förslaget innehåller brottsdefinitioner avseende bedrägerier och bedrägerirelaterad brottslighet som riktar sig mot EU:s finansiella intressen. Det innehåller också regler om påföljder, jurisdiktion och preskription. 2013/14:115 Kommissionen har som rättslig grund för direktivförslaget angett en bestämmelse om förebyggande av och kamp mot bedrägerier som riktar sig mot unionens finansiella intressen (artikel 325.4 i EUF-fördraget). Förhandlingarna i rådet har emellertid förts med utgångspunkt i en annan rättslig grund än den som kommissionen åberopat för förslaget. I rådets överenskommelse om allmän inriktning anges som rättslig grund artikel 83.2 i EUF-fördraget (se avsnitt 23.5.6). I förhandlingarna har verkat aktivt för den linje som sedermera blev rådets. har även drivit och vunnit gehör i andra frågor, exempelvis om påföljdsregleringens utformning. Regeringen har informerat och haft överläggning med justitieutskottet och samrått med . 23.5.4Straffrättsligt skydd av euron och andra valutor mot förfalskning lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om straffrättsligt skydd av euron och andra valutor mot förfalskning (se faktapromemoria 2012/13:FPM70). Förslaget bygger vidare på ett rambeslut inom samma område och syftar till att ytterligare förstärka arbetet inom EU med att bekämpa penningförfalskning. Förslaget innehåller bestämmelser om kriminalisering av penningförfalskning och distribution av falska pengar, liksom av anstiftan, medhjälp och försök till sådana brott. Vidare föreskrivs skärpta lägsta maximistraff för vissa brott.