prop · H2031d25 · 2014-10-23 00:00:00 — Under resan fick Jordbruks- verket in 360 förslag på förenklingar. har genomfört ett förberedande arbete för att starta en gemensam kundtjänst tillsammans med läns- styrelserna, digitala akter och e-arkiv för lant- brukaren samt fortsatt utveckling av Mina sidor för lantbrukaren för att på så sätt öka tillgänglig- heten och överblicken. infördes detta på alla länsstyrelser. I stort sett samtliga ansökningar om gårdsstöd var elektroniska och arbetar med att införa möjligheten att söka stöd elektroniskt även för andra stödformer. Havs- och vattenmyndighetens förenklingsarbete Havs- och vattenmyndigheten avrapporterade sitt uppdrag kring föreskriftsändringar i syfte att minska administrativa kostnader för företag inom fiskets område och att genomföra faktiska regellättnader samt föreslå andra möjliga föränd- ringar. Myndigheten arbetar vidare med regel- förenkling inom områdena föreskrifter och annan lagstiftning, bemötande och service, sam- verkan med näringen samt tillsyn och kontroll. Genomförandet av det nya regelverket för den gemensamma fiskeripolitiken kommer att skapa möjligheter för förenklingsarbetet. Rådgivningen till företagen har stärkts. En broschyr om export av livsmedel samt frågor och svar om om märkning och livs- medelsinformation har publicerats. Fem natio- nella branschriktlinjer har blivit slutbedömda av verket . Antalet frågor från livs- medelsföretagare verkets upplysningstjänst har ökat mellan 2012–2013. föreskrifter om avgifter för offentlig kontroll, prövning och registrering har ändrats på sådant sätt att ett krav på uppgifts- lämnande har tagits bort. Genom att basera olika avgifter på samma underlag minskas antalet upp- gifter som företagen lämnar till verket. har det beslutats om förenklingar och modernisering av för besikt- ning av svin. För att förenkla kommunikationen mellan företagen och har ett nytt systemstöd för kontrollverksamheten tagits i bruk. Genom en internetportal kan livsmedels- företagare kommunicera med i kontrollfrågor. Inom ramen för En dörr in har ny- och vidareutvecklat flera e-tjänster som riktar sig mot olika målgrupper. Inom ramen för arbetet med samverkande e- förvaltning ska länsstyrelserna i samverkan med utveckla en gemensam inläm- ningsfunktion i syfte att skapa enkelhet, helhets- syn och nytta för kunden (skogsägaren) och en effektivare förvaltning hos myndigheterna med utgångspunkt i förordning (2013:44). Skogs- styrelsen har också gjort en genomlysning av vilka möjligheter till förenkling i regelverket som finns och förslagen har remissbehandlats. Mer- parten av förslagen har genomförts genom beslut om ändring i lag, förordning och före- skrifter. arbetar löpande med att skapa förut- sättningar för förenkling i de samiska företagens vardag. Arbetet har framför allt varit inriktat på att modernisera register och datasystem för handläggning inom rennäringen. Flera är nu färdigbyggda och skapar förutsättningar för kortare handläggningstider och att underlätta administrationen för samebyarna. Arbetet med förenkling har utvecklats till att, förutom att minska de administrativa kostna- derna, även omfatta kvalitativa aspekter som hur företagarna upplever reglerna. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Arbetet med att utveckla e-tjänster och e- ansökningar samt tjänster genom ”Mina sidor” ligger i linje med att göra företagens myndig- hetskontakter enklare. Övergången till att söka stöd via internet beräknas leda till färre fel i ansökningarna och utbetalningarna och därmed till en säkrare hante- ring av stöd. Risken för finansiella korrigeringar från minskar när andelen fel sjunker. Övergången förväntas även medföra minskningar av berörda stödsökande företags administrativa börda. En fortsatt utveckling av förenklingsarbetet kräver mer systematiskt fokus på att åstad- komma enklare och mer ändamålsenliga regler på EU-nivå. Det är främst på EU-nivå som den största regelmängden finns. Flera av de åtgärder som har vidtagit syftar till att korta handläggningstiderna och att underlätta för stödsökandena. Inom livsmedelsområdet pågår en utveckling för att höja kvaliteten och enhetligheten av den offentliga kontrollen, vilket kommer att gagna företagen. Takten i förenklingsarbetet styrs dock av för översyn av befintliga rätts- akter. – det nya matlandet För att mäta resultatet för målet används föl- jande indikatorer: –Värdet av svensk livsmedelsexport. –Antal land- och anläggningsgodkännande. –Konsumtion inkommande besökare (res- taurang och livsmedel). –Antal kommuner som har kostpolicy. –Mediavärde av internationell press. Syftet med den förra regeringens vision, – det nya matlandet, var att skapa bättre förut- sättningar för arbete och tillväxt i hela landet. En översyn gjordes 2012 och med utgångspunkt i den vidareutvecklades visionen . Insatser har i huvudsak genomförts inom ramen för anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedels- sektor och i landsbygdsprogrammet, i mindre omfattning har även medel inom fiskeri- programmet använts. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.17 Utvecklingen i – det nya matlandet Antal land- och anlägg- kostpolicy(grundskola), % Källa: (företag, export), (Land- och anläggningsgodkännanden), (kostpolicy), Visit (mediavärde), (Konsumtion inkommande). har antalet sysselsatta ökat med drygt 9 000 inom näringsgrenarna primär- produktion, förädlad mat, restaurang och mat- turism. Det är främst inom restaurangsektorn och besöksnäringen som antalet sysselsatta ökar. Däremot minskar antalet sysselsatta inom livsmedelsförädling och primärproduktion. Antalet sysselsatta inom den offentliga måltiden och handel ingår inte i beräkningarna. Livsmedelsindustrins förädlingsvärde ökade –2011 och antalet livsmedelsföretag ökade mellan 2008– 2013 . ökade livsmedelsexporten , från till . –2013 har totalt 265 projekt beviljats medel motsvarande inom ramen för anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livs- medelssektor under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. För att öka exporten av livsmedel har Jord- bruksverket och erhållit medel för att lösa exportrelaterade problem i tredje- land. Syftet har varit att få som land god- känt eller att få enskilda anläggningar i godkända för export av en viss vara till ett visst mottagarland. Arbetet bedrivs i samarbete med och . Vid sidan av denna verksamhet har Business genomfört ett 60-tal exportfrämjande aktiviteter inom ramen för livsmedelsprogram- met Food From . medver- kade totalt 170 företag i programmet. för måltiden i vård, skola och omsorg tog under 2013 fram en modell för vad som är en fullstän- dig och bra måltid inom offentlig sektor. har 20 utbildningstillfällen anordnats för personal i skolkök och kostchefer. Sedan bildades har antalet kommuner och landsting som har en kostpolicy ökat, från 2013. –2014 har haft i uppdrag av den förra regeringen att utveckla kompetensen i den offentliga livsmedels- kontrollen till nytta för företag och konsumen- ter. Flera aktiviteter har genomförts med fokus på verksamhetsstyrning, metodiskt arbetssätt, riskbaserad, ändamålsenlig och branschanpassad kontroll, dialog mellan kontrollen och företagare samt på samarbete inom kontrollen. Arbetet med visionen om Matlandet har stöttat utvecklingen av den småskaliga livsmedels- produktionen. Antalet företag inom den små- skaliga livsmedelsproduktionen har ökat , vilket framgår av tabell 2.18. Den förra regeringen har beslutat om bidrag för ett nationellt för mat- hantverk. Med stöd från anslaget 1:16 Konkur- renskraftig livsmedelssektor har även rådgivning särskilt riktat till små företag kring livsmedelslagstiftningen och dess tillämp- ning samt om geografisk ursprungsmärkning. avsattes för att sänka kostnaderna för köttkontroll, främst vid mindre slakterier. Medlen har även kunnat användas för att finansiera kostnader för god- kännandeprövning av nya slakterier. godkändes dubbelt så många nya slakterier som 2008. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.18 Småskalig livsmedelsproduktion (<10 anställda) (<10 anställda) Frukt-, bär- och grönsaks- (<10 anställda) Industri för bageri- och (<10 anställda) Källa: Företagsdatabasen samt (småslakterier). *Slaktad vikt under . Medel från Landsbygdsprogrammet –2013 har använts för projekt med koppling till visionen om Matlandet. har det från lands- bygdsprogrammet avsatts inom ramen för – det nya matlandet. har närmare 2 300 företag eller projekt med verksamhet inom visionens fem olika fokusområden fått stöd. Tabell 2.19 Beviljade stöd till matlandetprojekt och företagsstöd inom landsbygdsprogrammet och anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Inom fiskeriprogrammet för perioden – 2013 har det funnits flera åtgärder som främjar – det nya matlandet. Fram har det funnits möjlighet att söka medel till åtgärder inom vattenbruket och berednings- industrin. Medel har även gått till insatser för fisketurism och god fiskevård. har fått bidrag för att inom en begränsad region etablera ett lokalt nätverk för viltprodukter. Svenskt Viltkött fick bidrag för att utveckla handeln med vilt som mat. Diversifiering av samiskt näringsliv genom synliggörande av samisk mat och matkultur har –2014 haft i uppdrag att synliggöra och främja samisk näringsverk- samhet inom områdena primärproduktion, vidareförädling och besöksnäring. har beviljat medel till projekt som bl.a. handlar om samordning av samiskt mathantverk och vidareförädling med samisk besöksnäring och kvalitetsmärkningen av renkött (Renlycka). Sameskolstyrelsen har – 2014 fått bidrag till åtgärder med syftet att öka kunskapen om och intresset för samisk mat. har marknadsföringskonceptet ”Try Swedish” utvecklats av Visit och Business . Syftet är att ha en gemensam ingång till kommunikationen för marknads- föring av svenska livsmedelsprodukter och svensk matkultur utomlands. har också den digitala kanalen utvecklats. Det internationella kommunikationsarbetet har enligt Visit mätningar lett till 700 artiklar i utländska medier motsvarande ett pressvärde på . Totalt –2013 har arbetet genererat över 2 000 artiklar till ett totalt media- värde om . Översynen av satsningen på – det nya matlandet visade på flera utvecklings- områden. Det handlar om att knyta an till mål för en hållbar tillväxt inom området, forskning och innovation inom livsmedelskedjan samt att höja kvalitet och kompetens för företagen i Handeln framstod som en tydlig utvecklingsdel, med betydelse för utbudet och för matens väg till konsumenten. Trenden visar på effek- tivare och mer innovativa svenska livsmedels- företag, men med färre anställda. ökar antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning. Företagen har gynnats av ökad efterfrågan på djupfrysta produkter, färdigmat, ekologiska produkter samt mat med lokal prägel. Den eko- logiska livsmedelsförsäljningen ökade jämfört med . Av alla sålda livs- medel inom detaljhandeln var ekologiska. Besöksnäringen fortsätter att växa och närmare en tredjedel av de pengar som en turist spenderar i går till mat och måltider. Utländska turister spenderade 38 miljarder kro- nor på restaurang- och livsmedelskonsumtion (2012). Diversifiering av samiskt näringsliv förväntas öka både lönsamheten och etableringen av nya samiska företag. ger det möjligheter för samerna att utveckla både den samiska kul- turen och ett hållbart samiskt samhälle. Samiskt näringsliv, främst inom småskalig besöks- och förädlingsverksamhet, bedöms ha goda möjlig- heter till ökad tillväxt. De satsningar som har gjorts inom ramen för en konkurrenskraftig livsmedelssektor, lands- bygdsprogrammet och fiskeriprogrammet har kompletterat och förstärkt varandra. Ekologisk produktion och konsumtion För att mäta resultatet för målet används föl- jande indikatorer: –Utvecklingen av den ekologiska odlingen: certifierade areal jordbruksmark som är omställd eller under omställning till ekologisk produktion. –Utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter: Försäljningsökning och andel ekologiska livsmedel. –presenterar (juni) statistik för ekologisk odling. –Ekoweb i samarbete med presenterar (januari) ny försäljningsstatistik för ekologiska pro- dukter. Insatser för ekologisk produktion sker inom flera områden och omfattar hela livsmedels- kedjan. Bland annat inom ramen för landsbygds- programmet har stöd motsvarande ca 4,5 miljar- der kronor gått till ekologisk produktion –2013. Den ekologiska odlingen har ökat kontinuerligt och inom några regioner i har målet i landsbygdsprogrammet –2013 om odlad ekologisk areal uppnåtts. Andelen jordbruksmark som var helt omställd till ekologisk produktion ökade 2013. Arealen jordbruksmark som var helt omställd till ekolo- gisk produktion uppgick till 460 300 hek- tar. Det motsvarar en ökning jämfört med . Den totala arealen jord- bruksmark, som var omställd eller under omställning till ekologisk produktion, ökade likaså. Av totala certifierade areal jord- bruksmark var omställd eller under omställning till ekologisk produktion 2013. Den förra regeringen fattade beslut om att, som en övergångslösning, förlänga vissa miljöåtgärder i landsbygdsprogrammet –2013, såsom stöd till ekologisk produk- tion, att också gälla . Europeiska kommissionen har för program- perioden –2020 valt att framhäva det ekolo- giska jordbruket genom att hantera frågan i en egen artikel i och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av om stöd för landsbygdsutveck- ling från Europeiska jordbruksfonden för lands- bygdsutveckling och om upphävande av rådets förordning (EG) 1698/2005. Ett förslag till landsbygdsprogram för perioden –2020 överlämnades till för godkännande. Ett sådant godkännande förväntas från kommis- sionen . Den ekologiska livsmedelsförsäljningen har ökat med till 11,6 miljarder kro- nor 2013. Det är en ökning jämfört med . Av alla sålda livsmedel 2013 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Den ekologiska livs- medelsförsäljningen har fortsatt att öka inom offentlig marknad, . Förutom miljöersättningar för ekologisk pro- duktion i landsbygdsprogrammet finns mark- nadsfrämjande åtgärder såsom certifieringsstöd och stöd till mervärden, forskning (Formas), fältforskning, tion och konsumtion (EPOK) vid lant- bruksuniversitet, försöks- och utvecklingsverk- samhet samt . Även inom den förra regeringens satsning Matlandet har det funnits möjlighet att söka stöd för olika ekolo- giska projekt. Ny EU-lagstiftning som ska leda till mer och bättre ekologiskt jordbruk i EU Europeiska kommissionen presenterade ett nytt lagstiftningspaket om ekologiskt jordbruk. Paketet syftar till att få mer och bättre ekologiskt jordbruk i EU genom att stärka kon- sumenternas förtroende för ekologiska produk- ter och få bort sådant som hindrar det ekolo- giska jordbruket från att utvecklas. Förslaget fokuserar bl.a. på att göra det lättare för lant- brukare att gå över till ekologiskt jordbruk. Ekologisk odling bidrar till flera av miljökvali- tetsmålen, t.ex. Giftfri miljö, Ett rikt odlings- landskap och Ett rikt växt- och djurliv. För att främja ekologisk produktion sker insatser inom flera områden i livsmedelskedjan. Satsningarna har bidragit till en ökning både av den ekologiska odlingen och av marknaden för ekologiska pro- dukter. I förslag till landsbygdsprogram – 2020 poängteras en satsning på ekologisk pro- duktion som avser att bidra till utvecklingen av den ekologiska sektorn. Den pågående över- synen av EU:s lagstiftning på området syftar även till ett ökat ekologiskt jordbruk i EU bl.a. genom att stärka konsumenternas förtroende för ekologiska produkter. Landsbygden – med stärkt utvecklingskraft För att mäta resultatet av målet används följande indikatorer: –Sysselsättningsutvecklingen på landsbyg- den. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 –Befolkningsutvecklingen på landsbygden. –Andel av befolkningen (totalt och utanför tätort och småort) med tillgång till bred- band om minst /s. –De resultatindikatorer som i enlighet med har fastställts för uppfölj- ning. Landsbygdsprogrammets effekter utvärderas regelbundet i enlighet med . En halvtidsutvärdering av programmet för perioden –2013 gjordes av SLU 2010, och en slut- utvärdering ska redovisas . För programperioden –2020 ingår två fördjupade årsrapporter (2017 och 2019), en slutrapport och en slututvärdering ska redovisas 2024. Dessutom kommer det utvärderingssekreta- riat som på uppdrag av den förra regeringen har inrättat att löpande genom- föra egna utredningar och uppföljningar. Befolkning, sysselsättning och företagande på landsbygden landsbygder uppvisar både områden som är expansiva och områden med befolk- ningsminskningar. Generellt har områden i när- heten av större befolkningscentrum en mer dynamisk utveckling än mer glest befolkade områden. folkmängd ökade med 459 125 personer . Tabell 2.20 visar befolkningsutvecklingen och syssel- sättningsutvecklingen och bygger på indelning av kommuner. Av tabellen framgår att kvinnor i större utsträckning än män lämnar landsbygdsområden och glest befolkade landsbygdsområden, men att skill- naderna inte är så stora. Tabell 2.20 Befolknings- och sysselsättningsutveckling 2007–2013, (tillväxt i antal -0,9 -0,15 -0,8 -1,0 -3,82 -3,22 En förutsättning för att bo, driva företag och tillhandahålla en god samhällsservice på lands- bygden är tillgången till bredband med hög överföringskapacitet. Tillgången är ojämnt fördelad, både inom och mellan regioner. av befolkning har tillgång till bredband med hög överförings- kapacitet om minst /s. Motsvarande siffra för områden utanför tätort och småort är Arbete med partnerskapsöverenskommelse och nytt landsbygdsprogram Arbete har bedrivits med att utforma landsbygdsprogrammet för perioden –2020. Arbetet har till stor del utgått från det tekniska underlag som utarbetade och de synpunkter som inkom i samband med remiss- behandlingen av detta underlag. Diskussioner har också hållits i en referensgrupp med före- trädare för berörda organisationer i det civila samhället och myndigheter. Ett annat inslag i programarbetet har varit de avstämningar som gjorts med förhandsutvärderaren av program- met. I arbetet har också de synpunkter som Miljö- och jordbruksutskottet (tillsammans med ) framfört i en uppföljning 2012 av vissa delar av landsbygdsprogrammet beaktats. har överlämnat ett förslag till partner- skapsöverenskommelse för programperioden –2020 till kommissionen. Partnerskaps- överenskommelsen är en övergripande strategi för de fyra struktur- och investeringsfonderna, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Euro- peiska socialfonden, Europeiska jordbruks- fonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. Partnerskapsöverens- kommelsen har som främsta syfte att bidra till att uppnå EU 2020-målen och stärka EU:s och konkurrenskraft. Överenskommelsen syftar även till att främja synergier och undvika överlappning mellan fon- derna och arbetet med fonderna ska i ökad grad kopplas till andra instrument på EU-nivå och nationell nivå. Partnerskapsöverenskommelsen har tagits fram i brett partnerskap med berörda myndigheter och andra aktörer. , Rådet för Europeiska social- fonden i och har inlett ett fördjupat samarbete kring fondgemen- samma frågor inom ramen för en s.k. fond- samordningsgrupp. Genomförandet av landsbygdsprogrammet 2007– 2013 Landsbygdsprogrammet för perioden –2013 består av ett trettiotal olika åtgärder, var och en med angivna omfattnings-, resultat- och effekt- mål, för vilka indikatorer har definierats. Nedan redovisas huvuddragen av resultaten per åtgärds- område (s.k. axlar) –2013. har granskat om regeringen och berörda myndigheter effektivt verkat för att nå målen för landsbygdsprogrammet 2007–2013 och en om effektiviteten i det svenska landsbygdsprogrammet har presenterats . Av rapporterna framgår att det finns en förbättringspotential när det gäller vissa stöds/ersättningars träffsäkerhet och därmed möjligheten att nå de fastställda målen. Syn- punkterna har på olika sätt beaktats i arbetet med att utforma förslag till landsbygdsprogram för perioden –2020. Regeringen har (Skr. 2013/14:158) redovisat vidtagna åtgärder med anledning av gransknings- rapport. har en programändring, med syfte att justera programmets finansiella tabell, genomförts för att säkerställa utnyttjandet av programbudgeten. tillfördes landsbygdsprogrammet ca för satsningar på klimat, förnybar energi, vattenhushållning, biologisk mångfald, omstrukturering av mjölksektorn samt för bredband. Vid ett jämnt utnyttjande av 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 dessa medel skulle budgetutnyttjandet ha uppgått till . Som framgår av tabell 2.21 nedan har delar av stödet omfördelats mellan satsningarna. Tabell 2.21 Beviljat stöd till särskilda utmaningar Källa: Sammanställning av statistik från . 1 Inklusive nationell medfinansiering. Landsbygdsprogrammet –2013 är upp- delat i fyra åtgärdsområden, s.k. axlar. Jord- bruksverket har betalat ut medel mot- svarande av programperiodens budget. Medel får betalas ut fram till . Beviljat belopp är något större än budgeten för att ta hänsyn till medel som kommer tillbaka 2014–2015. Resultaten av åtgärder med syftet att förbättra miljön och landskapet (axel 2), redovisas under avsnittet 2.5.2.2 De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i Sveri- ges energiproduktion. Förbättra jord- och skogsbrukssektorns konkurrenskraft (axel 1) Åtgärderna inom axel 1 syftar till att stärka företagens utvecklings- och konkurrenskraft genom kompetensuppbyggnad, ny modern tek- nik, resurseffektiva produktionsmetoder och nya produkter. Målgruppen för åtgärderna är före- tagare inom de areella näringarna och livs- medelsföretagare. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.22 Åtgärder för en förbättrad konkurrenskraft 1 Inklusive utmaningsmedel. Källa: Sammanställning av statistik från (Årsrapporten). Investeringsstöd till modernisering av jord- bruksverksamhet är den budgetmässigt största åtgärden inom axel 1. Av företagen som har fått stöd inom den åtgärden har ungefär hälften av investeringarna gått till mjölkproduktion. Majo- riteten har investerat i ny teknik och många av investeringarna innebär en förbättrad arbets- miljö. Diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden (axel 3) Åtgärderna inom axel 3 ska leda till en ökad diversifiering av landsbygdens näringsliv i syfte att främja jobb och hög livskvalitet för dem som bor på landsbygden samt ett hållbart utnyttjande av landsbygdens samlade resurser. Målgruppen för åtgärderna inom axeln är småföretagare på landsbygden samt lokala och regionala aktörer som verkar på landsbygden. Tabell 2.23 Åtgärder för diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden antal byar/lokal 1 Inklusive medel från den europeiska återhämtningsplanen. Källa: Sammanställning av statistik från . Budgetmålet för axeln, totalt sett, är uppfyllt, men motsvaras inte av en liknande målupp- fyllelse mätt i antal beviljade stöd och resultat av insatserna. Resultat mäts i ökning av arbetstill- fällen och ökning av bruttoförädlingsvärde. Projekt med förutsättningsskapande karaktär ger inte några direkta utfall på dessa indikatorer. Många stöd till företag visar på en ökad arbetstid men inte på nya arbetstillfällen. Leader (axel 4) Det övergripande målet för Leader är att främja ett effektivt genomförande av landsbygds- programmet genom förankring, inflytande och samverkan på lokal nivå. Leadermetoden ska omfatta programmets alla insatsområden med särskilt fokus på axel 3. Målet är att minst 60 Leaderområden ska bildas under program- perioden. var 63 Leaderområden över hela landet i gång med verksamheter. Totalt har 4 248 Leaderprojekt beviljats och budgetutnyttjandet för axel 4 var fullt uppfyllt. Landsbygdsprogrammet för perioden –2020 Ett förslag till landsbygdsprogram för perioden –2020 överlämnades till EU- kommissionen för godkännande. Ett sådant godkännande förväntas från kommissionen . Landsbygdsprogrammet ska bidra till en smart och hållbar tillväxt för alla i linje med EU2020-strategin.