prop · H10391 · 2014-02-25 00:00:00 — Genom att möta barnen och ungdomarna och få ta del av deras erfarenheter och åsikter har regeringen fått värdefull kunskap inom de olika områden som barnen har erfarenhet från. Några saker som barnen och ungdomarna har framfört till regeringen är gemensamma oavsett vilka erfarenheter barnen beskrivit sin situation utifrån. Bemötandet från vuxna har många av barnen haft mindre bra erfarenheter av, de har inte blivit lyssnade till och tagna på allvar utifrån sin situation och det har funnits en brist på information om vad de har rätt till, vart de kan vända sig och vilket stöd de kan få. Regeringen avser att fortsätta med en direkt dialog med barn och unga i utsatta situationer i olika frågor. Metoder och arbetssätt för att lyssna till barn och unga bör fortsatt utvecklas och spridas till kommuner, landsting och statliga myndigheter (s. 37–38). Vidare är regeringens målsättning att barn och unga ska få kunskap om sina rättigheter och vad de innebär i praktiken (s. 30). Kunskap om barns och ungas uppväxtvillkor Ett uppföljningssystem för barns levnadsvillkor Samhället förändras och barns levnadsvillkor utvecklas ständigt liksom kunskapen om hur barnets rättigheter och intressen ska förverkligas. Den moderna barnrättspolitiken behöver ta till vara barns egna upplevelser, erfarenheter och levnadsförhållanden för att åstadkomma förändringar som gynnar barn. Enligt regeringen fanns det ett behov av en mer systematisk uppföljning av barns levnadsvillkor. Regeringen gav därför i uppdrag att utveckla ett uppföljningssystem för att följa barns och ungas levnadsvillkor utifrån (S2009/9848/FST). Utgångspunkten var det förslag som presenterades i departementsskrivelsen Ett uppföljningssystem för barnpolitiken (Ds 2007:9). Det uppföljningssystem som fick i uppdrag att ta fram syftade till att samla både den information som redan finns och ny information som kommer att tas fram efter hand, för att på så vis skapa en samlad bild av levnadsomständigheterna för barn i . 18 – en webbaserad plattform har inom ramen för uppdraget utvecklat en webbaserad plattform, 18, för uppföljningssystemet och dess indikatorer som lanserades . ansvarar för drift, spridning och utveckling av uppföljningsverktyget 18. Regeringen har sammantaget höjt anslag med för detta ändamål. Regeringens målsättning är att uppföljningssystemet för barns och ungas levnadsvillkor ska användas för att mäta och beskriva de aspekter av barns levnadsvillkor som regeringen bedömer är centrala ur ett barnrättsperspektiv och ge en samlad bild av barns levnadsvillkor. Uppföljningssystemet ska inte enbart kunna användas för att i efterhand följa utvecklingen av barns levnadsvillkor, utan ska även kunna användas av beslutsfattare för att prioritera insatser så att de vidtas på de områden som är mest relevanta för barnen. Indikatorerna i uppföljningssystemet ska därför göras lättillgängliga för aktörer vars arbete rör barn. Som tidigare nämnts bör en redovisning av en helhetsbild och en indikation på utvecklingen som omfattar alla relevanta områden framöver ske återkommande till med mellanrum då förändringar ofta sker successivt och inte alltid skiljer sig så mycket . Dessutom samlas bl.a. statistik ofta in från olika områden . En sådan samlad bild av barns och ungas levnadsvillkor med utgångspunkt i 18 redovisas i kapitel 4, s. 45. För att få en så heltäckande bild av barns och ungas levnadsvillkor som möjligt behöver fler indikatorer utvecklas. Som ett första led fick i regleringsbrevet i uppdrag att göra en förstudie bestående av en kartläggning av indikatorer och förslag på vilka indikatorer som är möjliga att ta fram . Uppdraget redovisades i en rapport . Syftet med de nya indikatorerna är att bättre täcka in prioriterade områden inom barnrättspolitiken samt att möjliggöra kommunala jämförelser. I rapporten föreslogs elva nya indikatorer till 18 fördelade på uppföljningssystemets sex målområden. har fått i uppdrag att ta fram och publicera sex av de elva föreslagna indikatorerna (S2013/6818/FST). De sex indikatorerna ur förstudien som är aktuella i ett första steg är; -barn som berörs av vräkning, -barn som bor i familjer med låg inkomststandard, -elever som skattar sin hälsa som dålig, -barn som inte kommer överens med sina föräldrar, -barn som tycker att de har inflytande hemma och -lagförda sexualbrott mot barn. Regeringen anser att 18 fortsatt bör spridas på lokal, regional och nationell nivå och att indikatorerna i uppföljningssystemet bör förbättras och utvecklas för att få en så heltäckande bild av barns och ungas levnadsvillkor som möjligt. Vidare finns det anledning att se över indikatorerna i ett internationellt perspektiv samt att utveckla metoder för en 2013/14:91 bredare dialog med barn och unga som kan komplettera den samlade bilden av barns och ungas levnadsvillkor. Regeringen har för att stödja det kommunala arbetet med barn i ekonomisk utsatthet fördelat medel för utveckling av indikatorer på lokal nivå som fångar detta (S2014/8614/FST). Tanken är att indikatorerna ska kunna användas i arbete med t.ex. barnbokslut i kommunerna. En närmare beskrivning av detta finns under avsnitt 5.8. Indikatorer för ungdomars levnadsvillkor Som tidigare nämnts omfattar barn och unga upp till . Det innebär att den berör både barnrättspolitiken och ungdomspolitiken. har fått i uppdrag av regeringen att föreslå vilka indikatorer som skulle kunna ingå i en regelbunden uppföljning av levnadsvillkoren för ungdomar mellan . Syftet med uppdraget är att kvalitetsutveckla, effektivisera och förenkla den uppföljning av indikatorer som har ägt rum , samt att öka redovisningens relevans och spridning till myndigheter, kommuner och landsting som är utförare av konkreta insatser som rör ungdomar. ska i genomförandet av uppdraget undersöka möjligheten till samarbete med med hänsyn till dennes uppdrag att redovisa indikatorer över barns och ungas levnadsvillkor. Uppdraget ska redovisas till () . 3.3Kunskap bland barn och föräldrar Sammanfattande beskrivning: Regeringens utgångspunkt är att barn ska få kunskap om sina rättigheter och vad de innebär i praktiken samt att föräldrar ska ha kunskap om barnets rättigheter. Regeringen har tagit initiativ till att information om anpassad till barn och unga har tagits fram bl.a. på de olika minoritetsspråken och för barn och unga med funktionsnedsättning. Initiativ har också tagits till pågående insatser för att anpassa information till barn och unga bl.a. inom den sociala barn och ungdomsvården och till barn som är brottsoffer. Vidare har regeringen tagit initiativ till att öka kunskapen om barnets rättigheter bland föräldrar. Regeringen ser det som angeläget att följa vilken kunskap barn och unga har om sina rättigheter och att information om rättigheterna och vad de innebär i praktiken fortsatt aktivt sprids till barn och deras föräldrar. För att barnets rättigheter ska kunna tillgodoses behöver barn ha kunskap om sina rättigheter. Det förutsätter bl.a. att information om barnets rättigheter och vad de innebär i praktiken ska finnas och vara anpassad till barns olika behov och förutsättningar. I föräldrarnas ansvar ingår att ge barnet ledning och råd då barnet utövar de rättigheter som erkänns i konventionen. Det är därför viktigt att även föräldrar får kunskap om de rättigheter barn har och vad dessa rättigheter innebär. uppmuntrades 2009 av till utökade åtgär- Skr. 2013/14:91 der för att se till att alla barn är medvetna om sina rättigheter enligt kon- ventionen på ett sätt så att de kan försvara sina intressen. Regeringens utgångspunkt är att barn ska få kunskap om sina rättigheter och vad de innebär i praktiken samt att även föräldrar ska få kunskap om barnets rättigheter. Detta är också i linje med strategin för att stärka barnets rättigheter i . Nedan följer en redovisning av de initiativ som regeringen tagit för att öka kunskapen om barnets rättigheter i praktiken bland både barn och föräldrar. Initiativ för att öka barns kunskap om sina rättigheter i praktiken Barns kunskaper om sina rättigheter redovisade i sin årsrapport en undersökning av barns kunskaper om sina rättigheter. Undersökningen visade att barn i åldrarna 11 respektive har relativt god allmän kännedom om sina rättigheter. Det var däremot endast en femtedel som var riktigt säker på att de hört talas om och endast en av tio som säkert visste vad den handlade om. Ungefär lika många kunde redogöra för vilken rättighet i konventionen de tyckte var viktigast. slutsats var att endast en mindre del av 11-åringarna och 14-åringarna visste vilka rättigheter som ger dem. pekade i årsrapporten bl.a. på vikten av skolans roll att informera och utbilda om barnets rättigheter samt att föräldrar är en outnyttjad resurs som har stora möjligheter att bidra i genomförandet av . konstaterade att information via webben kunde fylla en viktig funktion, men att det inte kan ersätta den funktion som ett tryckt material har, särskilt inte om det aktivt sprids och används i till exempel skolornas undervisning. Regeringen anser att det är viktigt att barns kunskaper om sina rättigheter fortsatt följs upp och har tagit flera initiativ för att öka barns kunskaper om sina rättigheter. Sprida kunskap i skolan I de övergripande målen i skollagen ingår att utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de grundläggande demokratiska värderingarna och de mänskliga rättigheter som det svenska samhället vilar på. Utbildningen ska också utformas i överensstämmelse med dessa. De som verkar inom utbildningen måste ha kunskap om och aktivt och medvetet förmedla dessa värderingar och rättigheter till barn och elever och stimulera dem till att förverkliga värderingarna. Här ingår också att utbildningen ska syfta till att förverkliga barnets specifika rättigheter enligt . Regeringen gav ett uppdrag att genomföra insatser som främjar, stärker och sprider kunskap om skolans värdegrund (U2009/2848/S). En del av uppdraget var att utveckla ett stödmaterial för lärare och skolhuvudmän i deras värdegrundsarbete. Materialet skulle bland annat tydliggöra rättighetsperspektivet utifrån och andra centrala konventioner om mänskliga rättigheter. Information till barn och unga om har tillhandahållit ett material om barnets rättigheter för barn och unga, Jag vill säga något!, som togs fram på uppdrag av regeringen. Materialet riktar sig till barn och unga i tre olika åldersgrupper med en handledning, för att användas i skolundervisningen eller andra liknande sammanhang. Materialet finns även på teckenspråk. Enligt uppföljningar är materialet uppskattat och fungerar på ett bra sätt. Regeringen gav i uppdrag att översätta konventionen till de nationella minoritetsspråken meänkieli, samiska, chib och jiddisch med lämpliga varianter samt att göra konventionstexten tillgänglig för personer med olika funktionsnedsättningar. I uppdraget ingick också att producera en barnanpassad version av samt att ta fram en plan för spridning av materialet. Den barnanpassade versionen och konventionen i sin helhet har inom ramen för uppdraget översatts till de nationella minoritetsspråken. För att göra tillgänglig för barn som använder teckenspråk har en teckentolkad barnanpassad version av publicerats på webbplats. Där finns också en lättläst version av och funktioner för att exempelvis förstora text och lyssna till innehållet som ska underlätta för personer med läs- och skrivsvårigheter eller synskada. En affisch med för barn och ungdomar har också skickats ut till drygt 5 000 grundskolor. Regeringen är angelägen om att information fortsatt aktivt sprids till barn och unga. startade Allmänna arvsfonden satsningen Fördel barn!. fick 67 projekt för att arbeta med att stärka och främja barns och ungdomars rättigheter, motivera till utveckling och trygga barns vardag i enlighet med . Projekten inom satsningen har gjorts inom ett eller flera av följande områden; -insatser för att motverka utanförskap och sociala problem, -insatser för barn och familjer där funktionsnedsättning eller sjukdom finns, -insatser för att sprida kunskap om . Målgruppen har inte utgjorts av bara barn och ungdomar, utan också av föräldrar och andra vuxna. Insatser för andra vuxna handlar bl.a. om utbildning och kunskapsspridning om t.ex. . Satsningen har nått 31 000 barn och 7 400 vuxna. Ytterligare 200 000 barn och 200 000 vuxna beräknas bli nådda av information om projekten och om . Det största projektet inom satsningen är Projekt – Om , av, för och med barn, där omkring 50 frivilliga organisationer samverkar. Insatsen består av inspirationsdagar för elever och lärare med diskussioner och fördjupade samtal om konventionen. Informationsmaterial om har skickats ut till alla grundskolor i landet. kommuner utvecklat instrument för att mäta hur Skr. 2013/14:91 tillämpas i kommuner och landsting. Den uppföljning som gjorts av insatserna inom ramen för Fördel Barn! har bl.a. visat att insatserna till stor del har träffat målet. Sprida information till barn och unga om I propositionen Stärkt stöd och skydd för barn och unga (prop. 2012/13:10) lyfter regeringen fram behovet av en pedagogisk presentation av bestämmelserna i och LVU. Bakgrunden är årliga rapporter från och vad barn och unga har fört fram i direkt dialog med regeringen om att barn har svårt att hitta fram till . Regeringen gav därför i uppdrag att utforma och sprida information anpassad till barn, unga och föräldrar som tydliggör vad ska erbjuda barn och unga i behov av stöd eller skydd (S2013/5139/FST). I uppdraget ingår även att på lokal nivå underlätta för och stimulera kommunerna till att utveckla och tillgängliggöra sin information för barn och unga. ska i uppdraget samverka med . ska bl.a. ansvara för att barn och unga involveras i uppdraget. Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Information till barn och unga som brottsoffer Regeringen bedömer att det finns behov av att utöka, förbättra eller anpassa den information som riktar sig direkt till barn och unga som brottsoffer, särskilt de som på olika sätt tvingas leva med hot och våld i sin vardag. Regeringen har därför gett i uppdrag att, i samverkan med , ta fram eller anpassa information om skydd och stöd direkt riktad till barn och unga som brottsoffer (S2013/2348/FST). Även barn och unga som bevittnat våld samt barn som utsatts för sexuella övergrepp omfattas av uppdraget. Barn och unga ska involveras i framtagandet av informationen. Särskilt fokus ska ligga på att nå målgruppen barn och unga som har drabbats av hot eller våld och lever med olika typer av skyddsåtgärder, t.ex. skyddade personuppgifter, kontaktförbud, larm, bevakning m.m. Bakgrunden är de rapporter som lämnade där man lyssnat på barn och unga om deras erfarenheter av samhällets skydd och stöd i olika situationer och vad barn och unga har fört fram i direkt dialog med regeringen. Något som lyfts upp i rapporterna är myndigheternas brist på information direkt riktad och anpassad för barn och unga i olika processer och sammanhang inom t.ex. rättsväsendet, skolan, hälso- och sjukvården samt . Uppdraget ska slutredovisas till () . Föräldrars kunskap om barns rättigheter Det viktigaste som finns Föräldrarna är de som i regel står närmast barnet och som ska se till barnets behov och bevaka sitt barns rättigheter, i förhållande till exem- pelvis skolan, hälso- och sjukvården eller . Det är mot den 2013/14:91 bakgrunden viktigt att föräldrar får kunskap om barnets rättigheter och vad dessa rättigheter innebär. Regeringen gav 2010 i uppdrag att ta fram och sprida ett informationsmaterial till föräldrar och blivande föräldrar om barnets rättigheter i enlighet med (S2010/4933/FST). Inom ramen för uppdraget har tagit fram materialet Det viktigaste som finns som består av en folder och tre filmer om barnets rättigheter i familjen. De riktar sig till blivande föräldrar och föräldrar med barn i åldrarna 0–. För den som leder föräldragrupper finns en handledning till filmerna. Vidare genomförde utbildningsinsatser för personal inom mödra- och barnavårdscentraler kring hur materialet kan användas i föräldragrupper. har en särskild plats på sin webb där materialet finns tillgängligt. Det är av vikt att föräldrar ges stöd i sitt föräldraskap vilket också Strategin för att stärka barnets rättigheter i ger uttryck för. Stöd i föräldraskapet är ett prioriterat område inom barnrättspolitiken. De flesta föräldrar tar sitt ansvar på stort allvar och många uttrycker att de vill stärkas som förälder och efterfrågar ytterligare stöd. Föräldrar ska erbjudas allt nödvändigt skydd, stöd och bistånd så att de till fullo kan axla det ansvar som föräldraskapet innebär. Föräldrar behöver få kunskap om vilka rättigheter barnet har liksom hur de på bästa sätt kan tillgodose sitt barns behov i syfte att stärka dessa rättigheter. Regeringens nationella strategi för föräldrastöd, Nationell strategi för utvecklat föräldrastöd – en vinst för alla, är en hörnpelare i föräldrastödsarbetet. Det övergripande målet är att alla föräldrar ska erbjudas föräldrastöd under barnets hela uppväxt. Barnets rättigheter och det jämställda föräldraskapet är centrala utgångspunkter. Regeringens samlade åtgärder för att stödja föräldrar redovisades i en särskild skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen även för insatser i syfte att ytterligare stärka stödet till föräldrar i föräldraskapet (skr. 2013/14:87) (s. 82). Sammanfattande beskrivning: Regeringens utgångspunkt är att det inom verksamheter som rör barn ska finnas kunskap om hur barnets rättigheter kan tillgodoses i praktiken. Strategin för att stärka barnets rättigheter i ska ses som ett verktyg i arbetet med att för- verkliga barnets rättigheter. För att åtgärder och beslut inom all offentlig verksamhet som rör barn ska kunna genomsyras av ett barnrättsperspektiv och för att öka kunskapen om hur barnets rättigheter kan omsättas i praktiken har regeringen bl.a. tagit initiativ till två större satsningar. ingick regeringen och SKL en överenskommelse för att stärka barnets rättigheter –2013 och fick i uppdrag att genomföra insatser för att sprida och kommunicera Strategin för att stärka barnets rättigheter i (Pejling och Mot bakgrund av att det finns ett fortsatt behov av stöd i arbetet med barnets rättigheter och att de erfarenheter som överens- kommelsen inneburit bör tas till vara ingick regeringen och SKL i en ny överenskommelse om att stärka barnets rättig- Vidare har regeringen bl.a. bidragit till uppbyggnaden av årliga Barnrättsdagar samt låtit översätta Barnrätts- kommitténs allmänna kommentarer till svenska för att ytterligare stödja genomförandet av barnets rättigheter i . fortsätter insatserna inom ramen för Pejling och dialog och regeringen har i regleringsbrev givit myndigheten i uppdrag att genomföra en nationell konferens i syfte att uppmärksamma 25-årsjubileet av genom att sprida kunskap och erfarenheter om att genomföra barnets rättig- heter i praktiken. Vidare avser regeringen med anledning av att firar att ta fram en jubileumsskrift av konventionen om barnets rättigheter. För att barnets rättigheter ska få ökat genomslag i samhället och säkerställa ett barnrättsperspektiv vid beslut som rör barn och unga krävs ett strategiskt och systematiskt arbete. Strategin för att stärka barnets rättigheter i ska ses som ett verktyg i arbetet med att förverkliga Beslutsfattare och yrkesverksamma vars arbete rör barn behöver bland annat systematiskt inhämta barns och ungas åsikter och ta tillvara deras erfarenheter i frågor som berör dem. viktigt att ha tillgång till underlag om hur barnets rättigheter tillgodoses inom olika områden, få reda på brister, följa upp tillämpning av lagstiftning som rör barn och utvärdera hur arbetet med att tillgodose barnets rättigheter fortskrider. rekommenderade 2009 att erbjuda syste- matisk och fortlöpande utbildning i barnets rättigheter till personer som arbetar med och för barn. Arbetsgivare på statlig och nivå ansvarar för att berörda yrkesgrupper erbjuds en fortlöpande och lämplig Dessa yrkesgrupper har också ett ansvar att utveckla och behålla kunskapen om barnets rättigheter och dess omsätt- ning i praktiken. Arbetsmetoder som på ett systematiskt och långsiktigt sätt kan stärka barnets rättigheter i beslut och åtgärder som rör barn är en viktig del i detta. För att åtgärder och beslut inom all offentlig verksamhet som rör barn ska kunna genomsyras av ett barnrättsperspektiv och för att öka kun- skapen om hur barnets rättigheter kan omsättas i praktiken har regeringen tagit initiativ till två större satsningar, samt andra åtgärder som redovisas Handslaget – en överenskommelse mellan regeringen och Det är i kommuner och landsting som de flesta verksamheter som rör Det är också där beslut fattas som har direkt inverkan på barns vardag och deras livssituation. (SKL) är en intresseorganisation för kommuner och landsting och har ett tydligt mandat att driva medlemmarnas intressen och erbjuda dem stöd 2013/14:91 och service. SKL har därför en mycket viktig roll i arbetet med barnets rättigheter. I syfte att intensifiera och utveckla arbetet med barnets rättigheter i verksamheter inom kommuner och landsting ingick regeringen och SKL en överenskommelse om att stärka barnets rättigheter –2013, det så kallade Handslaget (S2010/4938/FST). Vidare gav regeringen i uppdrag till att bistå SKL i arbetet (S2010/5114/FST). Utgångspunkten för regeringens överenskommelse med SKL var Strategin för att stärka barnets rättigheter i . Åtgärderna inom ramen för handslaget skulle bland annat syfta till att åstadkomma förändringar i kommuners och landstings metoder och arbetssätt för att stärka barnets rättigheter, exempelvis genom pilotverksamheter. Åtgärderna skulle också vara av en långsiktig karaktär och syfta till att integreras i den ordinarie verksamheten. Överenskommelsen bestod av tre steg i form av kartläggning, handlingsplan och genomförande av åtgärderna i handlingsplanen. Av kartläggningen framkom att det finns en rad områden där stöd och utbildning saknas. Handlingsplanen som överlämnades till () tog sin utgångspunkt i kartläggningen och Strategin för att stärka barnets rättigheter i . Målsättningen i handlingsplanen var att verka för en långsiktigt hållbar struktur för utveckling och spridning av kunskap på lokal och regional nivå samt utveckling av långsiktigt hållbara metoder och arbetssätt för att omsätta strategins principer i praktiken. Handlingsplanen omfattade både övergripande insatser för att nå samtliga kommuner och landsting och så kallade fördjupningsområden, där särskilda insatser skulle göras för att stärka barnets rättigheter. Av resultaten i kartläggningen framkom att det finns ett stort behov av utbildning och fortbildning om konventionen och dess genomförande för både politiker, chefer och medarbetare. För att kunna möta efterfrågan på utbildning skulle SKL i enlighet med handlingsplanen i genomförandet av kompetensutvecklingsinsatserna fokusera på möjligheterna att utveckla ett koncept med regionala utbildare, utvecklingsledare eller utbildningsledare. Handslagets insatser har nått samtliga landsting och regioner och 143 kommuner. Inom ramen för kompetensutvecklingsinsatserna har ett informationsmaterial med vägledning i arbetet med barnets rättigheter tagits fram. Vidare har sex regionala konferenser genomförts i syfte att sprida kunskap om strategin för att stärka barnets rättigheter i och hur man konkret kan arbeta med att tillgodose barnets rättigheter. Ca 1 350 personer har deltagit på konferenserna. Etablerade strategiskt viktiga funktioner på lokal och regional nivå, har erbjudits en utbildning som innehåller konkreta exempel utifrån det egna verksamhetsområdet och som beskriver hur konventionen ska kunna tillämpas i praktiken. Totalt har sju utbildningar genomförts i vilka 250 personer deltagit. Inom ramen för spridning av informationsmaterial har SKL utvecklat en särskild webbplats på sin hemsida för information om överens- På webbplatsen finns den ovan nämnda vägledningen samt Skr.