prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — har och den nationella koordinatorn inom ramen för uppdraget genomfört ett projekt som avser rekrytering och uppsökande verksamhet när det gäller korttidsutbildade vuxna. I projektet har man vänt sig till framför allt kommuner med förvaltningschefer, rektorer samt inte minst studie- och yrkesvägledare och utvecklingsledare. Fokus har legat på rekrytering av korttidsutbildade till utbildning på grund- läggande nivå, dvs. komvux på grundläggande nivå, särvux på grundläggande nivå och sfi eller motsvarande. Fler satsningar som rör komvux redovisas i avsnitt 4 Barn- och ungdomsutbildning Satsningar som avser studie- och yrkesväg- ledning, lärare, myndigheter på skolområdet och skolforskning rör flera skolformer, även kom- vux. De redovisas dock i avsnitt 4 Barn- och ungdomsutbildning eftersom fler av de skol- former som satsningarna rör redovisas där. Fler elever och större andel utrikes födda Antalet elever ökar inom både vuxenutbildning (komvux) och utbildning i svenska för invandrare (sfi). Inom sfi har ökningen varit kraftig, från knappt 49 000 elever 2003 till knappt 114 000 . Inom komvux var antalet elever omräknat till heltidstuderande 2013 det högsta . Anledningen till ökningen av elevantalet inom sfi är främst den ökade invandringen. När det gäller ökningen av antalet elever inom komvux är det svårt att med säkerhet säga något om anledningen. Ökningen kan i sin helhet hänföras till den gymnasiala nivån. Det kan konstateras att antalet utrikes födda elever inom komvux på gymnasial nivå födda var den högsta någonsin 2013. Komvux, liksom vuxenutbildningen som helhet, har i allt högre grad blivit ett viktigt led i utrikes föddas etablering på arbetsmarkanden. Detta ställer stora och delvis förändrade krav på kommunerna som organiserar utbildningen liksom på andra anordnare av utbildningen, lärare, vägledare, rektorer och annan personal inom skolan. Av resultaten från PIAAC-undersökningen (se avsnitt 5.3.2) framgår att det finns skillnader i läsfärdigheter mellan utrikes och inrikes födda. Skillnader mellan inrikes och utrikes födda finns i samtliga länder, men skillnaderna är störst i av alla länder som ingår i PIAAC- undersökningen. Det finns flera möjliga förklaringar till detta. Det beror delvis på att kunskapsnivån bland inrikes födda i ligger över OECD-genomsnittet för inrikes födda, som kunskapsnivån bland utrikes födda i ligger något under OECD-genomsnittet för utrikes födda. Vad gäller det senare har den invandrade befolk- ningens sammansättning en stor betydelse. Vissa av de deltagande länderna har främst tillåtit arbetskraftsinvandring, medan även har tagit emot en stor kvot flyktingar. Då PIAAC genomförs på svenska kan språksvårigheter bland de som är relativt nyanlända vara av be- tydelse för resultatet. Invandrare som har varit i presterar på högre nivåer, vilket ger stöd åt ovanstående teori och indikerar att det finns en tydlig språkutveckling bland de utlandsfödda som bor i . Så är inte fallet i alla länder. Eftersom resultaten i PIAAC visar att deltagande i organiserad vuxenutbildning har stor påverkan på människors läs-, skriv- och räknefärdigheter är satsningar på vuxenutbild- ning av stor betydelse för att höja kunskaps- nivån, och då framför allt hos de som ligger på de lägsta nivåerna. har ett stort inflöde av flyktingar av vilka många har låg utbildning. Förutom utbildning i svenska språket behöver många även vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå för att kunna komma in på arbetsmarknaden eller ta del av fortsatt utbildning. Yrkesvux är en satsning på yrkesinriktade kurser på gymnasial nivå inom vuxenutbildningen. Syftet med satsningen är främst att underlätta 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 omställning vid arbetslöshet och att nå personer utan gymnasial utbildning eller med en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Yrkesvuxsatsningen har av ekonomisk oro i och resten av världen varit ett komplement till andra utbildningar, inte minst arbetsmarknadsutbild- ningar. Eleverna har inte bara varit individer i arbetslöshet, utan även personer som saknat relevant utbildning för sitt arbete har också kommit i fråga. De har genom yrkesvux ökat sina möjligheter till både fortsatt arbete och högre lön samt lagt grunden för vidare studier. Deltagarna har också varit individer som hotats av arbetslöshet och som på eget initiativ valt att utbilda sig inom ett nytt yrkesområde och därmed förbättrat sina möjligheter på arbets- marknaden. 6.3.2 ResultatYrkeshögskolanUtbildningarna inom ska svara mot behoven av kvalificerad arbetskraft med eftergymnasial yrkesutbildning i arbetslivet eller medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom smala yrkesområden som är betydelsefulla för individen och samhället.UtbildningarI ansökningsomgång inkom totalt 1 078 ansökningar om att få bedriva utbildning inom . Av dessa beviljade Myndig- heten för 2013 statsbidrag för 347 utbildningar varav några utbildningar inom smala yrkesområden. De beviljade utbild- ningarna motsvarar av ansök- ningarna. beviljades lika många utbildningar som 2012, men fler än 2010.103 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Genom bildandet av 2009 har 6.3.1 Resultatindikatorer och andra utgör högskoleutbildningar sammanförts under ett gemensamt regelverk. Följande indikatorer används för att redovisa liknande utbildningar som ligger utanför resultatet inom området. Det är främst fråga om utbildningar som bedrivs med stöd enligt för- som har ett arbete året efter avslutad ordningen (2000:521) om statligt stöd till kom- pletterande utbildningar och den tidigare utbild- som har ett arbete inom utbildningsområ- har fått bedrivas enligt äldre regelverk t.o.m. folkbildningen, t.ex. yrkesutbildning, utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade samt kontakttolkutbildning och andra utbild- ningar som ges av folkhögskolor samt utbild- ningar i regi av studieförbunden redovisas även under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Målen som har slagit fast för innebär att det inom yrkes- högskolan ska säkerställas att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd fördelas effektivt, att utbildningarna håller hög kvalitet och att behovet inom smala yrkesområ- den av eftergymnasiala yrkesutbildningar, som avses leda till förvärvsarbete för de studerande eller till en ny nivå inom deras yrke, tillgodoses. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Yrkeshögskoleutbildningar finns i samtliga län. Storstadslänen hade 2013, , flest pågående utbildningar. Flest utbildningar erbjöds inom området Ekonomi, administration och försäljning följt av Teknik och tillverkning, Samhällsbyggnad och byggteknik, Hälso- och sjukvård samt socialt arbete samt Data/it. Det område som har ökat mest räknat i antal startade utbildningsomgångar är Samhällsbyggnad och byggteknik där 69 omgångar startade jämfört med 54 , följt av Data/it med 72 startade omgångar 2013 att jämföra med 48 stycken 2010. Totalt fanns 42 500 studerande inom yrkes- högskolan . Det är ca 1 800 fler studerande än 2012. Totalt sett var könsfördelningen jämn 2013 kvinnor och män vilket är i det närmaste samma andel som föregående år. Däremot hade nästan samtliga utbildningsområden en ojämn könsfördelning 2013. Kvinnor återfanns oftast inom utbild- ningar inom Ekonomi, administration och för- säljning medan män främst deltog i utbildningar inom Teknik och tillverkning. Diagram 6.1 Antal studerande i 2013 Ekonomi, adm. Hälso- och sjukvård samt socialt arbete Hotell, restaurang och turism Kultur, media och design Lantbruk, djurvård trädgård, skog, fiske Källa: Myndigheten för . Av de antagna 2013 var utrikes födda vilket var en ökning med en procentenhet jämfört med . Av de som antogs till utbildningarna var utrikes födda kvinnor och utrikes födda män. Andelen utrikes födda när det gäller nybörjare på universitet och högskola var /13. var antalet ansökningar till drygt 78 700 vilket är en ökning med nästan 11 800 ansökningar jämfört med och 15 800 ansökningar () fler än 2010. Det är fler kvinnor än män som söker till . Antalet ansökningar har ökat för kvinnor och för män. Ansökningstrycket var 4,4 ansökningar per plats vilket ska jämföras med 2010 då ansökningstrycket var 3,7 per plats. Ansök- ningstrycket har ökat mest inom utbildnings- områdena Transporttjänster, från 5,6 till 10,9 sökande per plats, och Hälso- och sjukvård samt socialt arbete, från 4,3 till 6,1 sökande per plats, . Totalt antogs 17 446 studerande som nybörjare i 2013, vilket är nästan 1 700 fler än 2012. Av samtliga sökande antogs , vilket är en minskning med en procentenhet jämfört med föregående år. Fyra av tio antagna var . Den genomsnittliga åldern för antagna i 2013 var för kvinnor och för män. har medelåldern ökat marginellt för både kvinnor och män. De flesta av de som antogs 2013 antogs till utbildningar som var långa (). av kvinnorna fanns inom utbildningar kortare än , vilket är samma andel som för männen. av männen fanns inom utbildningar som var eller längre, vilket var en procentenhet högre än för kvinnorna. Andelen antagna till kortare utbildningar – dvs. kortare än – var av de antagna 2013, vilket är lägre än 2010. Enligt preliminära uppgifter avslutade totalt 11 500 studerande sin yrkeshögskoleutbildning eller kvalificerade yrkesutbildning med en examen av dessa var kvinnor. Myndigheten för redo- visar uppgifter om examensgrad, dvs. andelen examinerade av antalet antagna studerande. Enligt preliminär statistik från myndigheten var examensgraden , vilket är en ökning jämfört jämfört med . Examensgraden var högre för kvinnor () än för män (). Antalet examinerade var 2013 störst inom utbildnings- området Ekonomi, administration och för- säljning med 3 400, följt av Teknik och tillverkning med 1 900 examinerade och Hälso- och sjukvård samt socialt arbete med 1 400 examinerade. Dessa tre områden har tillsammans av samtliga examinerade vilket är oförändrat jämfört med . Antalet examinerade från Samhällsbyggnad och byggteknik samt Data/it har ökat mest i jämförelse med 2010. Det är värt att notera att examensgraden när det gäller Data/it är lägst (). För att få mer kunskap om möjliga förklaringar till den låga examensgraden inom Data/it genomför Myndigheten för en kvalitativ intervjuundersökning som ska presenteras i en rapport . Myndigheten för har infört en ny tillsynsstrategi som innebär att fler tillsyner genomförs men med en mindre resurskrävande tillsynsmetod. Myndigheten baserar nu främst sin tillsyn på dokument- granskning och telefonintervjuer och i andra hand på platsbesök. I den inledande tillsynen i samband med starten av en utbildning granskades 284 utbildningar vilket resulterade i 113 beslut med kritik varav 43 innebar krav på åtgärd. Kritiken avsåg oftast brister i kursplaner eller antagningsprocessen. Ett antal utbildningar valdes efter en behovsanalys ut för platsbesök. I den regelbundna tillsynen, som genomförs i slutet av den första utbildningsomgången, granskades samtliga utbildningar års ansökningsomgång som fått beslut om att ingå i . Av 192 utbildningar fattades beslut med kritik när det gäller 74 utbildningar (). Kritiken avsåg oftast ledamöternas bristande deltagande i ledningsgruppen och att utbildningen inte var kvalitetssäkrad i enlighet med vad som angavs i utbildningsplanens beskrivning samt att de studerande inte fick lärande i arbete () på en arbetsplats. inkom 95 anmälningar om brister i utbildningar. Av dessa ärenden prövades och avslutades 29 med beslut om kritik, vilket utgör av ärendena. Det ska jämföras med 2012 då myndigheten hade 115 anmälnings- ärenden varav 17 avslutades med kritik, vilket utgör av ärendena. Sammantaget anser myndigheten att ut- bildningarna i huvudsak bedrivs i enlighet med författningarna och i de fall myndighetens beslut 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 innehållit kritik har anordnarna åtgärdat de brister som identifierats. Vid myndighetens kvalitetsgranskning av yrkeshögskoleutbildningar görs även en kontroll för att säkerställa att utbildningsanordnarna bedriver kvalitetsarbetet systematiskt utifrån de åtaganden de gjort i ansökan. Sammantaget tolv utbildningar ingick i kontrollen 2013 och preliminära resultat visar att myndigheten fortsättningsvis bör ställa tydligare krav på kvalitetssäkring, utbildningsanordnarens förut- sättningar att tillhandahålla och handledare samt samverkan mellan utbildnings- anordnare och LIA-företag. Generellt sett behöver utbildningsanordnarna enligt myndig- heten tydliggöra kopplingen mellan kvalitetsmål och genomförande och ta fram bättre metoder för att mäta och värdera kvaliteten i utbild- ningarna. Mot bakgrund av de preliminära resultaten anser myndigheten att det kan vara motiverat att formulera tydligare krav och utveckla stöd för utbildningsanordnarna i nämnda avseenden. Myndigheten kommer bl.a. att titta på möjligheten att komplettera tillsynen med kvalitetsgranskning. Myndigheten för utbetalade totalt i statlig finansiering av utbildningar. Totalt lämnades ersättning för 24 252 årsplatser vilket är en ökning med 2 600 årsplatser jämfört med (en årsplats omfattar på heltid). av det totala bidraget lämnades för utbildningar som var 2–2,långa. Den statliga genomsnittskostnaden för en utbildningsplats i 2013 var , vilket är en ökning med jämfört med (löpande priser). betalades ut för pedagogiskt stöd till studerande med funktionsnedsättning. Det ska jämföras med 2012 då utbetalades och 2011 då utbetalades. Startstöd till utbildningar med färre deltagare än planerat uppgick till . Myndigheten bedömer att startstöden är en bidragande orsak till att inställda starter halverats . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Indikator: andelen examinerade i som har ett arbete året efter avslutad utbildning Den undersökning som genomfördes om studerandes sysselsättning i visar att av de som examinerades 2012 hade , närmare nio av tio, arbete som sin huvudsakliga sysselsättning året efter avslutad utbildning. Det är samma nivå som föregående år. var arbetssökande eller i arbetsmarknadspolitiskt program medan studerade och hade annan sysselsättning. Det motsvarar föregående årskulls resultat. Andelen arbetssökande och i arbetsmarknadspolitiskt program har ökat med en procentenhet jämfört med . Det är ingen skillnad mellan mäns och kvinnors sysselsättning året efter avslutad utbildning. Däremot är det fler examinerade i åldern och yngre som angav att de studerade efter avslutad utbildning. Diagram 6.2 Andel examinerade från 2012 i arbete året efter avslutad utbildning, fördelat på kön Hälso- och sjukvård samt socialt… Ekonomi, administration och… Hotell, restaurang och turism Kultur, media och design Lantbruk, djurvård, trädgård, skog… Källa: Myndigheten för . Av de examinerade 2012 som arbetade efter utbildningen hade arbete redan före utbildningen. När det gäller kvinnor var denna andel och för män . Av de examinerade var det som återgick till sin tidigare arbetsgivare. Det är ungefär samma andel som 2011. I den enkätundersökning som () gör på uppdrag av Myndigheten för tillfrågas de examinerade som har ett arbete om deras arbetsuppgifter, jämfört med innan utbildningen, har förändrats. Av de svarande 2012 angav att arbetsuppgifterna är mer kvalificerade, att de har mindre kvalificerade uppgifter och att de är likvärdiga. Av de som återgick till sin tidigare arbetsgivare var det närmare hälften som uppgav att de hade fått mer kvalificerade arbetsuppgifter och det var i detta sammanhang ingen skillnad mellan kvinnor och män. En jämförelse mellan utbildningsområden visar att det både 2012 och 2013 framför allt är de som examinerades i utbildningar inom områdena Hälso- och sjukvård samt socialt arbete och Samhällsbyggnad och byggteknik som lyckats bra på arbetsmarknaden. Även de med examen från utbildningar inom Transporttjänster samt inom Ekonomi, adminis- tration och försäljning tillhör dem som i störst utsträckning har ett arbete året efter avslutad utbildning. Både män och kvinnor som exa- minerats inom områdena Hälso- och sjukvård samt socialt arbete och Samhällsbyggnad och byggteknik har i signifikant högre grad ett arbete året efter examen jämfört med genomsnittet för alla utbildningsområden. Samma mönster gäller för Transporttjänster, dock bara för männen. De kvinnor som har utbildat sig inom det området har i lägre grad arbete efter examen. Av de examinerade med anställning har drygt hälften arbete hos den arbetsgivare där genom- fördes. Det är en ökning jämfört med då nästan hälften fick arbete där genomfördes. Det är fler män () än kvinnor () som genomfört hos sin nuvarande arbetsgivare. Diagram 6.3 Andelen studerande som genomfört hos sin nuvarande arbetsgivare. Hälso- och sjukvård samt socialt… Ekonomi, administration och… Hotell, restaurang och turism Kultur, media och design Lantbruk, djurvård, trädgård, skog… Källa: Myndigheten för . En större andel av de examinerade inom Data/it, Samhällsbyggnad och byggteknik samt Trans- porttjänster har genomfört hos den arbetsgivare som anställde dem efter utbild- ningen. , restaurang och turism, Kultur, media och design samt Lantbruk, djurvård, trädgård, skog och fiske är andelen lägre. Indikator: andelen examinerade i som har ett arbete inom utbildningsområdet Denna indikator infördes i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) för att på ett bättre sätt bedöma måluppfyllelsen när det gäller relevant arbete inom utbildningsområdet. Av de examinerade 2012 som året därefter var i arbete angav att de har ett arbete som helt eller till största delen överensstämmer med utbildningen och angav att arbetet till viss del överensstämmer med utbildningen. Det är ingen skillnad jämfört med . angav att arbetet inte stämmer överens med utbildningen. Examinerade från utbildningar inom Transport- tjänster och Pedagogik och undervisning (), Data/it () och Hälso- och sjukvård samt socialt arbete () uppvisade en hög grad av överenstämmelse mellan utbildning och arbete, medan utbild- ningar inom Hotell, restaurang och turism () samt Teknik och tillverkning () i lägre grad ledde till arbete som stämde överens med utbildningen. Diagram 6.4 Andel examinerade 2010 och 2012 i arbete året efter avslutad utbildning vilkas arbete överensstämmer med utbildningen fördelat på kön helt eller till största delen till viss del med Källa: Myndigheten för . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utbildningar som bedrivs med stöd enligt för- ordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar ska tillgodose utbildningsbehov utanför det offentliga utbildningssystemet och finns inom skiftande områden, t.ex. Konst, , teater, musik, Hud- vård, hårvård, hälsa, friskvård, Hantverk samt Flyg. Utbildningarna har en enskild huvudman, dvs. de anordnas inte av stat, kommun eller landsting. Utbildningarna är oftast avgifts- belagda för de studerande. Staten ger olika slag av stöd beroende på hur utbildningarnas nationella värde har bedömts. Myndigheten för ansvarar bl.a. för fördelning av statsbidraget och tillsynen över utbildningarna. Regeringen har ersatt denna förordning med förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar, som började tillämpas . Antalet studerande i kompletterande utbild- ningar 2013 var 10 200 vilket är en minskning med 100 studerande jämfört med . Andelen kvinnor av de studerande var och andelen män . Kvinnor i ålders- gruppen 20–var den största studerande- gruppen. Flest studerande fanns i utbildningar Hudvård, hårvård, hälsa, Flest studerande återfanns i åldersgruppen . Flest studerande i åldersgruppen eller äldre fanns inom Hantverk. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 6.5 Studerande i kompletterande utbildningar som /14 fullföljt utbildningen, fördelat på utbildningskategori och kön Hudvård, hårvård, hälsa, friskvård , teater, musik Ekonomi, kommunikation, media 0 1000 2000 3000 4000 5000 6000 Källa: Myndigheten för . Det var 5 400 personer som deltog i en kompletterande utbildning som avslutades . Av dessa fullföljde totalt 5 000 studerande (av kvinnorna och av männen) utbildningen. Av dem som fullföljde utbildningen var kvinnor och män. Fullföljandegraden är hög när det gäller de kompletterande utbildningarna oavsett nivån på det statliga stödet. deltog de studerande i sammanlagt 267 olika kompletterande utbildningar, vilket var en ökning med en utbildning jämfört med föregående år. Hälften av utbildningarna bedrevs i och i . Av samtliga utbildningar hade statligt stöd i form av samtliga tre stödformer, dvs. tillsyn, studiestöd och stats- bidrag. Flest utbildningar genomfördes inom kategorin Hantverk, följd av Hudvård, hårvård, hälsa, friskvård och Konst. Tillsyn över kompletterande utbildningar har i huvudsak riktats mot högskole- förberedande konstnärliga utbildningar mot bakgrund av att en stor andel av statsbidraget går till dessa utbildningar. Av 32 granskade utbild- ningar fattades beslut med kritik i 24 ärenden, varav 20 med krav på återrapportering. Hälften av punkterna med kritik handlade om brister i kursplaner eller planer för uppföljning och utvärdering. Myndigheten för bedömer att det finns en okunskap bland huvudmännen om de formella krav som ställs när det gäller kompletterande utbildningar, antagligen för att utbildningarna i de flesta fall varit föremål för tillsyn. En enkät riktad till huvudmännen visar ändå att de är positiva till hur tillsynen genomförts och menar att tillsynen har lett till att utbildningarna blivit bättre. Statens finansiering av de kompletterande ut- bildningarna uppgick till , vilket är något mindre jämfört med utbetalade statsbidrag 2012. Till detta kommer kostnader för studiestöd. Utbildningarna med statsbidrag omfattade totalt 2 171 årselevplatser. Förordningen om statligt stöd till kompletterande utbildningar har upphävts Regeringen beslutade att upphäva förordningen om statligt stöd till kompletterande utbildningar. Den upphävda för- ordningen gäller dock fortfarande för utbild- ningar som har beviljats stöd enligt förordningen så länge tidigare beslut gäller. Den nya förordningen om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar tillämpas på utbildningar som påbörjas efter . Myndigheten för ansvarar för hanteringen av statsbidrag för kontakttolkutbildning, utbildningar av tolkar för barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade eller personer med dövblindhet samt teckenspråks- lärararutbildning. Ansvaret innebär att myndigheten ska fördela ett särskilt statsbidrag till berörda tolkutbild- ningar inom folkbildningen. Myndigheten ans- varar även för tillsyn och kvalitetsgranskning samt för att granska utbildningsanordnarnas kvalitetsarbete. När det gäller planeringen av utbildningarna samråder myndigheten kont- inuerligt med , berörda ut- bildningsanordnare och arbetsgivare. Den sammanhållna grundutbildningen till kontakttolk bedrivs av fyra folkhögskolor och tre studieförbund. Efterfrågan på nya kontakttolkar samt behov av kompetensutveckling för redan yrkesverksamma kontakttolkar har ökat bl.a. på grund av nya straffrättsliga förfaranden. genomfördes, förutom grundutbildning, 23 kurser i syfte att kompetensutveckla redan yrkesverksamma tolkar. Det har även genom- förts preparandutbildning inför auktorisation av tolk, rättstolk och sjukvårdstolk samt fort- bildningskurser i tolkning av barn. Ett ut- vecklingsarbete har också påbörjats som syftar till att validera tolkars kunskaper, färdigheter och kompetenser mot den sammanhållna grundutbildningen till kontakttolk. Teckenspråks- och dövblindtolkutbildning samt skrivtolkutbildning De upp till långa teckenspråks- och dövblindtolkutbildningarna bedrivs av sju folkhögskolor som ligger utspridda i landet. En folkhögskola bedriver skrivtolkutbildning. Tolkningen sker främst från talad till skriven svenska. genomfördes två kurser i rättstolkning för vidareutbildning av verksamma tolkar för teckenspråkiga och personer med dövblindhet. genomförde Myndigheten för tillsyn över ett urval av åtta tolkutbildningar.