prop · H103229 · 2014-05-16 00:00:00 — Paragrafen ändras på så sätt att det anges att denna regel inte gäller om annat följer av ett beslut som har fattats med stöd av 6 a §. 9 § Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning eller grund för urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter som innebär undantag från första och andra styckena för utbildning från och med årskurs 7 och, om det finns särskilda skäl, även för utbildning från och med årskurs 4. Sådana föreskrifter får innebära att bestämmelsen i 30 § första stycket om en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts. Paragrafen innehåller ett förbud mot att använda tester och prov som behörighetskrav vid antagning av elever, som urvalsgrund när det finns fler sökande än platser eller för fortsatt utbildning vid en skolenhet. Förbudet gäller även vid fördelning av elever på undervisningsgrupper. Paragrafen innehåller därutöver ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter som innebär undantag från denna bestämmelse för utbildning från och med årskurs 4. Paragrafens första stycke delas upp i två stycken och i det nya första stycket görs en språklig ändring. 9 a § Efter ansökan från en huvudman får regeringen, trots vad som anges i 9 § första stycket, besluta att färdighetsprov i musik får utgöra villkor för antagning och grund för urval till utbildning i årskurs 1, 2 eller 3 vid eller inom en skolenhet. Ett sådant beslut får bara fattas om färdighetsprov användes vid antagning eller urval till utbildningen i de årskurser som ansökan avser före utgången av och det finns särskilda skäl. Beslutet ska avse en viss huvudman samt en viss skolenhet eller elevgrupp. När färdighetsprov används som grund för urval till en viss skolenhet får ingen annan urvalsgrund tillämpas. Om huvudmannen har tagit emot en elev i förskoleklassen efter färdighetsprov enligt bestämmelserna i 9 kap. 6 a §, får färdighetsprov inte användas som villkor för att eleven ska få fortsätta sin utbildning i årskurs 1 vid samma skolenhet eller inom samma elevgrupp. Paragrafen är ny och innehåller ett undantag från bestämmelsen i 9 § första stycket, som anger att tester och prov inte får utgöra villkor för antagning eller grund för urval till eller inom en skolenhet. Av första stycket framgår att en huvudman får ansöka om tillstånd att använda färdighetsprov i musik vid antagning och urval till utbildning i årskurs 1, 2 eller 3 vid eller inom en skolenhet. För att regeringen ska få besluta att en huvudman får använda färdighetsprov krävs att färdighetsprov användes vid antagning eller urval till utbildningen i de årskurser som ansökan avser före utgången av . Före detta datum var det möjligt att använda sådana prov enligt förordningen (1996:1206) om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet. Om färdighetsprov enbart användes för antagning till utbildning i årskurs 3 är det alltså inte möjligt att ge tillstånd att använda färdighetsprov vid antagning till årskurs 1 eller 2. Det spelar ingen roll om färdighetsprov användes vid antagning eller urval till samtliga platser i en viss årskurs eller bara för att fylla restplatser. Om färdighetsprov användes vid antagning till utbildning i förskoleklassen och därefter för att fylla restplatser i årskurs 1–3 är det alltså möjligt att lämna tillstånd att använda färdighetsprov vid antagning och urval till dessa årskurser. Det är inte nödvändigt att den som ansöker om att få använda färdighetsprov var huvudman för utbildningen när färdighetsprov användes. Det är däremot nödvändigt att utbildningen är densamma. När det gäller denna fråga måste en helhetsbedömning göras. För att det handlar om samma utbildning talar exempelvis att verksamhetens mål och utbildningens innehåll och inriktning i huvudsak är oförändrade. Detsamma gäller när en ny huvudman övertar verksamheten. Den nya huvudmannen måste ansöka om ett nytt tillstånd att få använda färdighetsprov. Om det vid en helhetsbedömning visar sig att det är samma utbildning som bedrivs bör tillstånd dock normalt beviljas. Härutöver krävs att det finns särskilda skäl. Vad som avses med särskilda skäl kommenteras närmare i anslutning till 9 kap. 6 a § första stycket. I enlighet med Lagrådets förslag anges särskilt att beslut om tillstånd att använda färdighetsprov i musik ska avse en viss huvudman. Vidare anges att ett beslut om tillstånd att använda färdighetsprov i musik ska avse en viss skolenhet eller en viss elevgrupp. En huvudman som driver en större skolenhet där bara en viss elevgrupp ges en musikinriktad utbildning kan alltså få ett tillstånd att använda färdighetsprov som enbart avser antagning och urval till denna elevgrupp. Andra stycket motsvarar 9 kap. 6 a § andra stycket och kommenteras i anslutning till den paragrafen. I tredje stycket begränsas möjligheten att använda färdighetsprov för en huvudman som har fått tillstånd att använda sådana prov vid antagning och urval till årskurs 1. Av bestämmelsen framgår att en huvudman som, efter beslut enligt 9 kap. 6 a §, använder färdighetsprov vid antagning och urval till förskoleklassen inte får använda färdighetsprov som villkor för att en elev ska få fortsätta sin utbildning vid skolenheten eller inom elevgruppen i årskurs 1. Elever som tagits emot i förskoleklassen efter att ha genomfört ett färdighetsprov ska alltså inte behöva genomföra ett nytt färdighetsprov inför årskurs 1 i . Om de elever som tagits emot i förskoleklassen inte fyller alla platser i årskurs 1 får däremot färdighetsprov användas vid antagning och urval till de platser som är lediga. Färdighetsprov får även användas för att fylla restplatser som uppkommer senare under årskurs 1–3. Det finns däremot inte någon möjlighet för huvudmannen att låta elever i årskurs 1–3 göra nya färdighetsprov för att avgöra om de ska få fortsätta sin utbildning i dessa årskurser. Detta följer av att tester och prov, enligt 9 § andra stycket, inte får utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp eleven tillhör och att regeringens möjlighet att tillåta färdighetsprov inte omfattar prov som används i sådant syfte. 36 § Om det inte finns plats för alla sökande, ska urvalet göras på de grunder som godkänner, om inte annat följer av 1.föreskrifter som meddelats med stöd av 9 § tredje stycket, 2.andra föreskrifter som avser fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning eller särskilda utbildningar, eller 3.ett beslut som har fattats med stöd av 9 a §. Paragrafen handlar om hur urvalet ska gå till när det inte finns plats för alla sökande till en fristående grundskola. Av paragrafen framgår att huvudregeln är att urvalet ska göras på de grunder som godkänner. Vidare framgår att det finns fall där denna huvudregel inte gäller. Paragrafen ändras redaktionellt på så sätt att de olika undantagen från huvudregeln redovisas i punktform. Bestämmelserna i de första två punkterna motsvarar de bestämmelser som finns i paragrafen i dess äldre lydelse. I den tredje punkten anges ett nytt undantag från huvudregeln. Av första punkten framgår att avvikelser från huvudregeln kan förekomma med stöd av föreskrifter som tillåter att tester och prov utgör grund för urval. Ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela sådana föreskrifter för utbildning från och med årskurs 4 finns i 9 § tredje stycket. Av andra punkten framgår att avvikelser från huvudregeln kan förekomma med stöd av andra föreskrifter som avser fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning och särskilda utbildningar. Den tidigare hänvisningen till sådana utbildningar som avses i 6 § 2 där dessa utbildningar nämns ersätts med en direkt hänvisning till dessa utbildningar. Exempel på särskilda utbildningar i är särskild utbildning i form av förberedande dansarutbildning och särskild utbildning med judiska studier. När det gäller förberedande dansarutbildning har föreskrifter om urval meddelats med stöd av bemyndigandet i 9 § tredje stycket (se 9 § förordningen [2011:7] om dansarutbildning). Det följer därmed redan av bestämmelserna i första punkten i den här aktuella paragrafen att huvudregeln om att urval ska göras på de grunder som Skolinspektionen godkänner inte gäller för sådan utbildning. När det gäller särskild utbildning med judiska studier finns föreskrifter om att urval ska göras på de grunder som godkänner (se 5 § första stycket förordningen [2011:398] om särskild utbildning med judiska studier i ). Det följer då av bestämmelsen i den här aktuella punkten att huvudregeln inte gäller. 2013/14:229 Av tredje punkten framgår att huvudregeln inte gäller om annat följer av ett beslut som har fattats med stöd av 9 a §. Sammanfattning av departementspromemorian Vissa skollagsfrågor – Del 1 (U2013/6278/S) Promemorian innehåller förslag till ett antal ändringar i skollagen (2010:800) och i skolförordningen (2011:185). Nedan sammanfattas de föreslagna ändringarna i den ordning de redovisas i promemorian. Det ska förtydligas i skollagen att kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Det ska också förtydligas i lagen att även rektorn och förskolechefen, inom sina givna ramar, har ansvar för att fördela resurser efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Förskollärare i fristående förskolor med waldorfpedagogisk inriktning ska undantas från skollagens krav på legitimation och behörighet. Trots att dessa förskollärare inte är behöriga eller har legitimation ska de således få bedriva och ansvara för undervisning samt få anställas i skolväsendet utan tidsbegränsning. I regeringens proposition Vissa skolfrågor (prop. 2012/13:187) föreslås att lärare som saknar legitimation och behörighet ska få bedriva och ansvara för undervisning i fritidshem samt anställas utan tidsbegränsning om de har viss utbildning. I promemorian föreslås att lärare i fritidshem med enskild huvudman ska undantas från de i propositionen föreslagna utbildningskraven, om verksamheten har waldorfpedagogisk inriktning. Skolans kompensatoriska uppdrag ska förtydligas genom att det i skollagen ska anges att elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att nå kunskapskraven, ska ges stöd i syfte att så långt som möjligt motverka konsekvenserna av funktionsnedsättningen. Det ska bli möjligt för huvudmän att använda tester och prov för antagning eller urval till förskoleklassen och årskurs 1–3 i . Användandet ska begränsas till utbildningar som kräver särskilda färdigheter i musik och får inte utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en viss skolenhet eller i den elevgrupp eleven tillhör. Elever som med stöd av sådana tester tagits in i förskoleklass ska inte få testas på nytt inför årskurs 1. Reglerna ska få innebära att elevers rätt till placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts. I likhet med vad som gäller från och med årskurs 4 i ska det krävas särskilda skäl med hänsyn till utbildningens innehåll och inriktning för att huvudmannen ska få anordna tester och prov. ska fatta beslut efter ansökan från huvudmannen. Kraven på att en vårdnadshavare till en elev som hör till någon av de nationella minoriteterna har det aktuella språket som modersmål samt att en sådan elev har grundläggande kunskaper i språket ska inte längre gälla som förutsättning för rätt till modersmålsundervisning i ett minoritetsspråk i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. I gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska kravet på att en vårdnadshavare har det aktuella språket som modersmål inte längre gälla som förutsättning för rätt till modersmålsundervisning för elever som hör till någon av de nationella minoriteterna. Det ska förtydligas i skollagen att betyg i ett ämne som inte har avslutats ska sättas om eleven har fått undervisning i ämnet den aktuella Det innebär att betyg inte ska sättas i ämnen som eleven inte fått undervisning i, t.ex. på grund av att det inte ges undervisning i ämnet under samtliga terminer eller att eleven har anpassad studiegång. Två paragrafhänvisningar i bestämmelserna om interkommunal ersättning för elever i och grundsärskolan ska justeras så att de aktuella bestämmelserna om interkommunal ersättning motsvarar vad som gällde för enligt skollag (1985:1100). Förslagen bedöms medföra kostnader för kommunerna om 9 miljoner Lagändringarna om modersmålsundervisning för elever som tillhör de nationella minoriteterna ska träda i kraft . förordningsändringar ska träda i kraft . Utdrag ur departementspromemorians lagförslag Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 2 kap. 1, 10, 17 och 20 §§, 3 kap. 3 §, 9 kap. 6 och 18 §§, 10 kap. 7, 9, 16 och 34 §§, 11 kap. 10, 19 och 33 §§, 12 kap. 7 och 16 §§, 13 kap. 7 och 17 §§, 15 kap. 19 § samt 18 kap. 19 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 2 kap. 8 a §, samt närmast före 2 kap. 8 a § en ny rubrik av följande lydelse. Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning eller urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter som innebär undantag från första stycket om det finns särskilda skäl. Sådana föreskrifter får innebära att bestämmelsen i 15 § första stycket om en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts. Om det inte finns plats för alla sökande till en skolenhet med förskoleklass, ska urvalet göras på de grunder som godkänner. Om det inte finns plats för alla sökande till en skolenhet med förskoleklass, ska urvalet göras på de grunder som godkänner, om inte annat följer av föreskrifter som meddelats med stöd av 6 § andra stycket. 1Senaste lydelse 2010:800. 2Senaste lydelse 2010:800. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter som innebär undantag från första stycket för utbildning från och med årskurs 7 och, om det finns särskilda skäl, även för utbildning från och med årskurs 1. Sådana föreskrifter får innebära att bestämmelsen i 30 § första stycket om en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts. Bilaga 2 9 §3 Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning eller urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter som innebär undantag från första stycket för utbildning från och med årskurs 7 och, om det finns särskilda skäl, även för utbildning från och med årskurs 4. Sådana föreskrifter får innebära att bestämmelsen i 30 § första stycket om en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts. Denna lag träder i kraft i fråga om 2 kap. 1, 8 a, 10, 17 och 20 §§, 3 kap. 3 §, 9 kap. 6 och 18 §§, 10 kap. 9, 16 och 34 §§, 11 kap. 19 och 33 §§, 12 kap. 16 § samt 13 kap. 17 §. I övrigt träder lagen i kraft . 3 Senaste lydelse 2010:800. Efter remiss har yttranden över departementspromemorian avgetts av Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), i , Statskontoret, , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, , , , , , och folkminnen, , , (), , , , kommun, , , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , , kommun, kommun, Kommuner och Landsting, Lilla , , Föreningen , , , , (), , , , Föräldraalliansen , , samt . Följande remissinstanser har avgett spontana yttranden: , (), , barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning, i Behov, Stiftelsen Confidencen, , Kungliga Filharmonikerna, Musikklasser, Berwaldhallen, , , , Sverigefinländarnas delegation, konstnärliga högskola, Musik på och Unga Musik på , , Vintertullsskolan i , , , , Waldorflärarhögskolan, Förbundet () samt . Även några enskilda personer har avgett yttranden. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med yttrande: ombudsmän (), (N 2008:05), Bjuvs kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , AcadeMedia, Kunskapsskolan i , , Engelska skolan , , , , , , i (LO), akademikers centralorganisation (), Föreningen (), Elevkårer, elevråd (), studentråd samt . Förslag till lag om ändring i skollagen Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 9 kap. 6 och 18 §§ samt 10 kap. 9 och 36 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 9 kap. 6 a § och 10 kap. 9 a §, av följande lydelse. Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning eller urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör. Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning eller grund för urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör. Efter ansökan från en huvudman får regeringen, trots vad som anges i 6 § första stycket, besluta att färdighetsprov i musik får utgöra villkor för antagning eller grund för urval till utbildning vid eller inom en skolenhet. Ett sådant beslut får bara fattas om färdighetsprov användes vid antagning eller urval till utbildningen före utgången av och det finns särskilda skäl. Beslutet ska avse en viss skolenhet eller en viss elevgrupp. När färdighetsprov används som grund för urval till en viss skolenhet får ingen annan urvalsgrund tillämpas. Om det inte finns plats för alla sökande till en skolenhet med förskoleklass, ska urvalet göras på Om det inte finns plats för alla sökande till en skolenhet med förskoleklass, ska urvalet göras på de grunder som Statens skolde grunder som Statens skol- inspektion godkänner, om inte annat följer av ett beslut som har fattats med stöd av 6 a §. Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning eller urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter som innebär undantag från första stycket för utbildning från och med årskurs 7 och, om det finns särskilda skäl, även för utbildning från och med årskurs 4. Sådana föreskrifter får innebära att bestämmelsen i 30 § första stycket om en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts. Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning eller grund för urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter som innebär undantag från första och andra styckena för utbildning från och med årskurs 7 och, om det finns särskilda skäl, även för utbildning från och med årskurs 4. Sådana föreskrifter får innebära att bestämmelsen i 30 § första stycket om en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts. Efter ansökan från en huvudman får regeringen, trots vad som anges i 9 § första stycket, besluta att färdighetsprov i musik får utgöra villkor för antagning och grund för urval till utbildning i årskurs 1, 2 eller 3 vid eller inom en skolenhet. Ett sådant beslut får bara fattas om färdighetsprov användes vid antagning eller urval till utbildningen i de årskurser som ansökan avser före utgången av och det finns särskilda skäl. Beslutet ska avse en viss skolenhet eller en viss elevgrupp. När färdighetsprov används som grund för urval till en viss skol- Om det inte finns plats för alla sökande, ska urvalet göras på de grunder som godkänner, om inte annat följer av föreskrifter som meddelats med stöd av 9 § andra stycket eller annars avser sådana utbildningar som avses i 6 § 2. enhet får ingen annan urvalsgrund emot en elev i förskoleklassen efter melserna i 9 kap. 6 a §, får färdighetsprov inte användas som villkor för att eleven ska få fortsätta sin utbildning i årskurs 1 vid samma skolenhet eller inom samma elevgrupp. Om det inte finns plats för alla sökande, ska urvalet göras på de grunder som godkänner, om inte annat följer av 1.föreskrifter som meddelats med stöd av 9 § tredje stycket, 2.andra föreskrifter som avser fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning eller särskilda utbildningar, eller 3.ett beslut som har fattats med stöd av 9 a §. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden och . Särskilda regler för viss utbildning med musikalisk inriktning Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i skollagen. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Huvudregeln i skollagen är att tester och prov inte får utgöra villkor för antagning eller urval till eller inom en skolenhet. När det gäller förskoleklassen och klass 1–3 är denna regel absolut. fanns en möjlighet att använda färdighetsprov vid antagning även till dessa utbildningar, om utbildningarna krävde att de sökande hade speciella färdigheter i musik eller dans. Denna möjlighet togs bort i samband med att den nya skollagen började gälla. I lagrådsremissen föreslås att det återinförs en möjlighet att använda färdighetsprov i musik som villkor för antagning och grund för urval till utbildning i förskoleklassen och klass 1–3 i . Denna möjlighet ska dock gälla bara om färdighetsprov användes vid antagning eller urval till den aktuella utbildningen före utgången av och det finns särskilda skäl. Begränsning till vissa utbildningar Begränsningen till utbildningar som har använt färdighetsprov vid antagning och urval innebär att det inte blir möjligt för den som vill utveckla en ny utbildning med denna inriktning att använda sådana prov vid antagningen. Detta gäller såväl den som vill starta en helt ny utbildning som den som vill vidareutveckla och reformera en befintlig utbildning på ett så genomgripande sätt att det kan anses vara fråga om samma utbildning som tidigare (jfr s. 15 f. i remissen angående vad som ska anses som samma utbildning). Som skäl för den angivna begränsningen anförs endast (s. 13) att möjligheten att medge undantag från förbudet mot att använda färdighetsprov bör tillämpas restriktivt och att det är viktigt att de skolor som använder färdighetsprov har en gedigen erfarenhet av dessa. Lagrådet anser att de angivna skälen inte är tillräckliga för att motivera att reglerna begränsas på det beskrivna sättet. I remissen anförs (s. 11) att antagning med stöd av färdighetsprov har avgörande betydelse för möjligheten att driva vissa musikprofilerade utbildningar, vilket också är anledningen till att det föreslås att en sådan möjlighet återinförs. I praktiken innebär begränsningen därmed att nya aktörer utestängs från möjligheten att etablera utbildningar av detta slag. Vid lagrådsföredragningen har vidare upplysts att det sannolikt endast är en handfull utbildningar som kan komma i åtnjutande av möjligheten att använda färdighetsprov. Reglerna kommer således att ge ett fåtal redan existerande aktörer en privilegierad position jämfört med andra som vill driva en liknande verksamhet. Regleringen har alltså en konkurrensbegränsande karaktär.