prop · H2031d22 · 2014-10-23 00:00:00 — Enligt miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö ska avfallshanteringen vara effektiv för samhället, enkel att använda för konsumenterna och att avfallet förebyggs som resurserna i det avfall som uppstår tas till vara i så hög grad som möjligt samt att avfallets påverkan på och risker för hälsa och miljö minimeras. Regeringen bedömer det som nödvändigt att åstadkomma en ambitionshöjning i fråga om enkelhet och tillgänglighet för hushåll och andra för insamling av det dagliga avfallet. Avfallshanteringen måste bli en del av en långsiktigt hållbar samhälls- planering. För att nå dit är det nödvändigt att avfallet ses som en resurs i enlighet med avfallshierarkin. Regeringen anser därför att avfallshierarkin behöver förtydligas i miljö- balken. Avfallsmängderna måste minska och åter- vinningen öka. Det måste bli lönsamt att återvinna avfall. Som ett led i detta föreslår regeringen att skatten på avfall som deponeras höjs för att anpassas efter förändringar i den allmänna prisutvecklingen. På så sätt undviks att skattens styreffekt urholkas. Möjligheten att källsortera avfall måste förenklas genom att samla ansvaret för insamlingen hos kommunerna. Regeringen avser att se över förutsättningarna för hur denna förändring kan genomföras på effektivast sätt. För att uppnå etappmålet om giftfria och resurssnåla kretslopp krävs en samlad åtgärds- strategi inom EU men också att hållbar materialhantering och utfasning av farliga ämnen står högt på dagordningen även utanför EU (se även avsnittet om Kemikalier ovan). Regeringen välkomnar Europeiska kommissionens meddelande för resurs- effektivitet och en cirkulär ekonomi. Inom översynen av avfallsregelverket prioriterar regeringen bl.a. att mål och åtgärder för att förebygga avfall ska fastställas på EU-nivå, att resurseffektiva och giftfria kretslopp ska främjas och att riskerna med farliga ämnen bör beaktas i återvinningsmålen. Deponering av biologiskt nedbrytbart och återvinningsbart avfall bör vidare begränsas och ett återvinningsmål bör fastställas för matavfall. Vidare bör åter- användnings- och återvinningsmål fastställas för textilier. Europeiska kommissionen har förslagit en ändring i förpackningsdirektivet enligt vilket medlemsstaterna måste vidta åtgärder för att minska förbrukningen av tunna plast- bärkassar. stödjer förslaget och driver också att det ska ställas upp ett gemensamt minskningsmål. För att öka återanvändning, minimera avfallsmängder och öka återvinning av det avfall som ändå skapas behöver nya tekniska metoder utvecklas. Regeringens ambition är att ta krafttag i arbetet med att öka takten med att nå miljökvalitets- målen och det krävs stora satsningar för att det ska vara möjligt att nå de havs- och vatten- relaterade målen. En tydlig ambitionshöjning och kraftfulla åtgärder behövs framöver. Åtgärder för att minska utsläpp av övergödande ämnen har gett resultat. är åter- hämtningstiden lång och övergödningen är fortsatt allvarlig i stora delar av . Många sjöar och vattendrag uppfyller inte god ekologisk status enligt EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG). Många ytvattentäkter saknar fortfarande vattenskyddsområden. Ytterligare exempel är att övervakningen av grundvattnet behöver förstärkas och att åtgärder behöver vidtas för att uppnå god miljöstatus i haven. Regeringen avser att särskilt fokusera på miljögifter bl.a. i grundvatten bl.a. mot bakgrund av diskussionen kring effekter av tidigare användning av brandsläckningsmedel. Skyddet av den miljön är prioriterat och fisket och haven ska skyddas bl.a. genom att flera reservat inrättas. Kunskapen om de ekosystemen behöver stärkas för att man ska kunna planera för nätverk av skyddade områden, genomföra åtgärder för hotade arter och habitat, arbeta med havsplanering och utveckla grön infrastruktur i havet. Havsplaner är centrala som verktyg för hushållningen med havsområden och för att bidra till en samlad havsförvaltning. Vidare har den reviderade fiskeripolitiken etablerat en process för att vid behov anta fiskeregleringar i skyddade områden och regeringen avser att vara fortsatt pådrivande 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen konstaterar vidare att genomförandet av befintliga samt kommande åtgärdsprogram för EU:s havsmiljödirektiv samt ramdirektiv för vatten är centralt. Regeringen anser att åtgärdsarbetet har stor betydelse för att nå vattenrelaterade miljökvalitetsmål och att det i genomförandet av åtgärdsprogrammen behövs ett brett och starkt engagemang från berörda myndigheter, länsstyrelser och kommuner. Lokalt engagemang i olika miljö- och natur- vårdsfrågor är kostnadseffektiva satsningar. De satsningar som genomförs inom ramen för Lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) är därför en viktig del av åtgärdsarbetet. Regeringen anser att omfattande insatser och åtgärder behövs för havs- och vattenmiljön och regeringen bedömer att havs- och vattenmiljöarbetet behöver förstärkas. Därför satsar regeringen och framåt på havs- och vattenmiljön. Miljöövervakning är en grundläggande del av havs- och vattenarbetet. Miljöövervakningen är central för att få kunskap om vilka problemen i havs- och vattenmiljön är, var problemen finns, vilka åtgärder som behöver vidtas och för att bedöma om åtgärderna får önskad effekt. Med bättre övervakning av tillståndet i miljön ökar möjligheten att upptäcka risker för hälsa och miljö. Den svenska havs- och vatten- relaterade miljöövervakningen behöver förstärkas, bl.a. då EU:s ramdirektiv för vatten och EU:s havsmiljödirektiv ställer stora krav på miljöövervakning. Därför satsar regeringen och 2016 och framåt på utökad och förbättrad miljöövervakning, framförallt avseende havs- och vattenrelaterad miljöövervakning. För att kunna utföra den undersöknings- och forskningsverksamhet som bl.a. följer av EU- lagstiftning behövs en långsiktig lösning på behovet av undersöknings- och forsknings- fartyg. () och () fick därför i uppdrag att genomföra en förprojektering avseende ett forsknings- och undersökningsfartyg. gavs i uppdrag att bistå i arbetet samt även se över förutsättningarna att anpassa ett befintligt fartyg för forsknings- ändamål. Myndigheterna redovisade gemensamt uppdragen . Myndigheterna föreslår nybyggnation av ett nytt svenskt forskningsfartyg som en ersättning för det 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen föreslår mot denna bakgrund att medel avsätts för nybyggnation av ett undersöknings- och forskningsfartyg. Genom denna åtgärd får förutsättningar att klara av de skyldigheter som följer av bland annat EU- direktiv att samla in data. Fartyget ska täcka de behov som föreligger inom data- och informationsinsamlingen, vilken Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för och som utförs av SLU och . Fartyget kan även utgöra en resurs inom den havs- baserade forskningen. Internationellt samarbete, bl.a. genom de regionala konventionerna Ospar (Konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten) och Helcom (Helsingfors- kommissionen) är nödvändigt för att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen och regeringen avser därför att ha ett högt engagemang i detta arbete. Fysisk påverkan från vattenkraften på vatten- dragen får stora konsekvenser för ekosystem och biologisk mångfald. Vattenkraften står för en stor del av förnybara energi- tillförsel. Dagens regler om vattenverksamheter har setts över av . fortsatta hantering av vattenkraften är även av stor vikt för uppfyllandet av EU:s ramdirektiv för vatten och för uppfyllandet av EU:s förnybarhetsdirektiv. Förslagen från remissbehandlas . Regeringen avser att återkomma till . presenterades även Miljömåls- beredningens betänkande Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten (SOU 2014:50). Betänkandet är under remissbehandling. Havs- och vattenmyndigheten har en central roll som förvaltningsmyndighet på miljöområdet med ansvar för frågor om bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av sjöar, vattendrag och hav. För att ha möjlighet att hantera de nya satsningarna på havs- och vattenmiljön behöver Havs- och vatten- myndigheten utökade resurser. Därför förstärker regeringen och vatten- myndighetens förvaltningsanslag med och med . Genom att minska förbrukningen eller återanvända och återvinna de produkter och material som används och fasa ut farliga ämnen, kan belastningen på jordens gemensamma resurser minska. Genom investeringar i en bättre miljö skapas jobb och framtidsmöjligheter. Nya och bredare mått för samhälls- utvecklingen måste utvecklas. Regeringen avser därför bl.a. att bidra till det internationella samarbetet kring utvecklingen på detta område. Regering arbetar för en hållbar samhälls- utveckling som innebär att minska klimat- och miljöpåverkan som en hållbar ekonomisk tillväxt, nya jobb och ett bättre liv för alla kan nås och framtida generationers livsmiljö och tillgång till naturresurser kan säkerställas. Utmaningarna kräver åtgärder i , inom EU och internationellt. Regeringen kommer att tillsammans med branscherna att bl.a. utveckla nya affärsmodeller byggda på cirkulär ekonomi. Inom pågår ett arbete inom Svanen för att utveckla miljömärknings- kriterier för aktiefonder. Resultatet ska presenteras 2014 för vidare beslut. Som ett led i färdplanen för resurseffektivitet pågår också ett nationellt arbete med att kartlägga icke skatte- relaterade miljöskadliga subventioner. Bland initiativen för att genomföra för tillväxt och jobb (2020) presenterade Europeiska kommissionen ett s.k. grönt paket som består av fyra meddelanden samt ett lagstiftningspaket om avfall. Däribland finns ett meddelande om cirkulär ekonomi. Regeringen välkomnar det gröna paketet och kommer att arbeta vidare med detta. Möjligheten att minska klimat- och annan miljöpåverkan samt att nå generationsmålet och flertalet miljökvalitetsmål beror på våra konsumtions- och produktionsmönster. Regeringen kommer att stärka arbetet med hållbar konsumtion och produktion bl.a. genom att genomföra det globala ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion som antogs vid om hållbar utveckling i (Rio+20). De stora miljö- och klimatutmaningarna kräver ny teknik och gröna innovationer. En aktiv politik främjar också innovationer. Utveckling av stadsmiljön, t.ex. förnyelse av bostadsbeståndet i miljonprogramsområdena, ger många möjligheter för grön innovation och miljöteknik. Integrerade systemlösningar som omvandlar t.ex. avfall och spillvärme till resurser är ett område med stor utvecklingspotential. Miljöinnovationer har potentialen att vara en grund för att utveckla näringslivets export. Framåtsyftande spetsteknologier kan vara en viktig del av denna typ av export. En innovativ resurseffektiv produktion som bidrar till produkter och system för en cirkulär ekonomi är några av förutsättningarna för en nyindustrialisering av . Förutsättningarna för sociala och miljö- mässiga upphandlingar ska förbättras i hela den offentliga sektorn. Miljökrav i offentlig upphandling är ett viktigt verktyg för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. antog rådet och nya direktiv på upphandlingsområdet. Upphandling som ett verktyg att uppnå miljömål har lyfts fram i direktiven och möjligheten att ställa miljökrav har tydliggjorts. Regeringen prioriterar nu arbetet med att genomföra direktiven i svensk rätt. Direktiven ska vara genomförda i svensk rätt . Miljöavgiften på bly- och kvicksilverbatterier avskaffades när förordningen (2008:834) om producentansvar för batterier trädde i kraft. Utöver ränteintäkter från har Batterifonden därmed inte några intäkter från sådana batterier. Regeringen har beslutat om att innestående medel i Batterifonden ska fördelas enligt följande: till insamling och återvinning av de batterier som sattes på marknaden före , till återbetalning av miljöavgifterna för batterier som exporteras ut ur , 20 miljo- ner kronor till kostnader för prövning av frågor om utbetalning av medlen samt tillsyn, till slutförvar av det kvicksilver som utvunnits från kvicksilver- batterierna samt till 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 informationsinsatser för att upprätthålla och utveckla kunskapsnivån avseende batteri- insamling. Resterande medel, , avsätts till forskning för utveckling av miljövänliga och kostnadseffektiva återvinningsmetoder för alla typer av batterier och ackumulatorer samt till fordons- energirelaterad batteriforskning. Fondens medel kommer att fördelas över minst en sexårsperiod räknat med hänsyn tagen till faktorer som batteriers tekniska livslängd och omloppstid i samhället samt s.k. lagringseffekt. har ur Batterifondens använts informationskampanjer för att öka insamlingen av batterier och för handläggning. Därtill användes för slutförvaring av de återstående kvicksilver från batterier som myndigheten beslutade att upprätta ett nytt forsknings- och utvecklings- program som kallas Batterifondsprogrammet och som inriktas mot batteriåteranvändning och återvinning och fordonsbatterier. Programet löper med start och betalar ut medel till när projekt är beviljade. Behållningen uppgick till . Den avgift som enligt 24 § förordning (2008:834)om producentansvar för batterier tar ut för nickelkadmiumbatterier fonderas fr.o.m. i en ny fond. Fonden består av fonderade miljöavgifter på slutna kadmiumbatterier. Avgiften är per kilo batteri och betalas av den producent som sätter batteriet på den svenska marknaden. Medlen får användas till ersättning för sortering, återvinning och bortskaffning av nickelkadmiumbatterier samt för information om hantering av dessa batterier. Medel får även användas för hantering och administration av avgifterna. har ur Kadmiumbatterifonden använts för handläggning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Behållningen uppgick till . Kärnavfallsfondens huvuduppgift är att ta emot och förvalta de avgiftsmedel som de som har tillstånd att inneha eller driva en kärnkrafts- reaktor är skyldiga att betala. Avgifterna finansierar bl.a. kostnader för att ta hand om använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall, en säker avveckling och rivning av kärnkraft- verken samt forskning och utveckling inom området. Avgifterna beräknas i förhållande till den energi som levereras och bestäms av regeringen efter förslag av Strålsäkerhets- myndigheten. De avgiftsskyldiga ska även betala en avgift till staten som ett kostnadsbidrag för slutlig hantering av restprodukter från kärnteknisk verksamhet som har ett samband med framväxten av det svenska kärnkrafts- programmet. Kärnavfallsfonden anger i årsredovisningen att avgiftsinbetalningarna uppgick till (2012). till 1 636 652 tusen (1 735 241 tusen ökade med till vid årets utgång (vid 2012) års utgång. konventionen), har ett överskott av utsläpps- utrymme, s.k. tilldelad mängd uppstått. Slutlig beräkning av överskottets exakta storlek och avräkningen mot åtagande sker i enlighet med protokollets regler först inför den så kallade avräkningsperioden (true-up period) som preliminärt ska vara genomförd . Regeringen bedömer att överskottet av tilldelad mängd utsläppsutrymme (s.k. Assigned Amount Units, AAU) kommer att motsvara ca koldioxidekvivalenter. För att bidra till en ökad global ambition för utsläpps- minskningar till 2020 föreslår regeringen att det överskott av tilldelat utsläppsutrymme som inte behövs för att möta åtagande vid avräkningen ska annulleras. Efterfrågan på utsläppsutrymme under Kyotoprotokollet bedöms vara ytterst begränsad. Merparten av parterna till protokollet beräknas nå sina åtaganden under den första åtagandeperioden. Vid klimatkonventionens artonde partsmöte i slöts också en överenskommelse som begränsar handel av överskott av utsläpps- utrymme för att nå åtaganden i Kyoto- protokollets andra åtagandeperiod. Det samlade globala överskottet har beräknats vara i storleksordningen koldioxid- ekvivalenter. Mot bakgrund av den begränsade efterfrågan och stora tillgången av utsläpps- utrymme samt avsaknaden av en fungerande marknad för detta, bedömer regeringen att inget ekonomiskt värde kan anges för det svenska överskottet av tilldelat utsläppsutrymme. Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att annullera det överskott av tilldelat utsläppsutrymme från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod som förfogar över och som inte behövs för avräkning mot åtagande under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008–2012. Skälen för regeringens förslag: Genom att minskat utsläppen av växthusgaser mer än vad åtagit sig under den första åtagandeperioden av Kyotoprotokollet till om klimatförändringar (klimat- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 3.3 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 426 422 tkr prisnivå. 3Motsvarar 426 444 tkr prisnivå. 4Motsvarar 426 478 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter inklusive myndighetens utgifter för att administrera de verksamheter som finansieras via sakanslagen. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till utvecklingsarbete som andra än organiserat och som främjar de verksamheter som ansvarar för. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.4 Offentligrättslig verksamhet – (som inte får Intäkterna från offentligrättslig verksamhet uppgick till , varav från miljöskyddsavgifter som redovisas mot inkomsttitel Miljöskydds- avgifter, för handel med utsläppsrätter som redovisas mot inkomsttitel Sanktionsavgifter m.m. samt 4,2 miljoner kronor från övrig offentligrättslig verksamhet som redovisas mot inkomsttitel . Intäkterna har ökat med jämfört med . Tabell 3.5 Uppdragsverksamhet – (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) består av intäkter från avgifter för jaktkortsregister och jägarexamen. Kostnaderna för detta var något högre än intäkterna vilket förklarar resultatet. (3,8 miljoner (5,). 2015 och med för att ge Naturvårds- verket förutsättningar att hantera föreslagna satsningar inom miljöområdet. Därutöver föreslår regeringen att anslaget minskas med 2015 och beräknas minska med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2015–2018. Anslaget har för perioden –2018 beräknats enligt följande: 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 3.6 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3En omfördelning görs från myndighetens förvaltningskostnader för finansiering av gemensam e-förvaltning . Alla myndigheter med över 500årsarbetare, exklusive universitet, högskolor, m.fl samt ett antal utpekade myndigheter med färre än 500 årsarbetare, ingår. Anslaget får även användas till utgifter för internationell miljöövervakning samt inter- nationell rapportering som följer av EU-direktiv och andra internationella åtaganden. Anslaget får också användas för finansiering av förvärv av verksamhet och aktier i bolaget och för utgifter som hänför sig till avveckling av bolaget . I förordningen (2012:989) med instruktion för samt i förordningen (2011:619) med instruktion för Havs- och vattenmyndigheten anges att myndigheterna ska fördela medel för miljöövervakning, uppföljning av miljökvalitetsmålen och internationell rapportering. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:1 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.7 Anslagsutveckling 1:2 Miljöövervakning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för miljömåls- uppföljning, för miljöövervakning, för stats- bidrag till ideella miljöorganisationer och till verksamhet vid och för arbete med miljöledningssystem. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Miljöövervakning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019. Skälen för regeringens förslag: Regeringen behöver ett bemyndigande för att fleråriga avtal ska kunna tecknas med de aktörer som utför miljöövervakning i program som löper . Bemyndigandet ger en mer långsiktig samverkan mellan myndigheterna. Bemyndigandet föreslås öka med jämfört med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Miljöövervakning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 3.8 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Miljöövervakning Erhållet/föreslaget bemyndigande Miljöövervakning är grundläggande för att bedöma miljötillståndet. Dagens svenska miljö- övervakning behöver förstärkas kraftigt. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2015 och med för att förstärka miljöövervakningen, framförallt avseende hav och vatten. För finansiering av investeringskostnader för ett nytt forsknings- och undersökningsfartyg föreslår regeringen att anslaget minskas med 2018. Stöd, information och vägledning om offentlig upphandling behöver koncentreras, förbättras och förstärkas. Detta inkluderar bl.a. miljöhänsyn. Uppgiften att tillhandahålla stöd för miljökrav i offentlig upphandling överläts från Aktiebolaget till (prop. 2013/14:99, 2013/14:FiU:21, rskr. 2013/14:316). Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med . Anslaget 1:15 under utgiftsområde 24 ökas med motsvarande belopp. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2015–2018. Anslaget har för perioden –2018 beräknats enligt följande: Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Miljöövervakning Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:2 Miljövervakning . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 3.9.31:3 Åtgärder för värdefull natur Tabell 3.10 Anslagsutveckling 1:3 Åtgärder för värdefull natur 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för insatser för skötsel och förvaltning av skyddad natur, bevarande och restaurering av biologisk mångfald och insatser för friluftsliv. Anslaget får särskilt användas till utgifter Bestämmelser om statsbidrag finns i för- ordningen (2003:598) om statliga bidrag till lokala naturvårdsprojekt samt i Laponia- förordningen (2011:840). Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2021. Skälen för regeringens förslag: Regeringen behöver ett bemyndigande för att kunna teckna fleråriga avtal avseende förvaltning av värdefulla naturområden samt samverkansavtal med statliga –för skötsel av skyddade områden, natur- myndigheter. Bemyndigandet behövs också för vårdsförvaltning och fastighetsförvaltning, –för artbevarande och viltförvaltning, samt –i samband med skötsel och övrig förvalt- ning av värdefull natur. att kunna möjliggöra medfinansiering i större EU-projekt. Bemyndigandet föreslås öka med jämfört med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2021. Tabell 3.11 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen bedömer att skötsel och förvaltning av skyddade områden kraftigt behöver förstärkas bl.a. mot bakgrund av regeringens satsningar på områdesskyddet.