prop · H2031d99 · 2014-10-23 00:00:00 — har både ett mervärde och ett moraliskt ansvar att driva dessa frågor. har lång erfarenhet av att arbeta med frågor som rör sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter både nationellt och internationellt. SRHR-frågorna har en tydlig politisk förankring i den svenska och en rad svenska aktörer arbetar på olika sätt med att stärka och främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Regeringen har också för avsikt att särskilt driva de så kallade motvindsfrågorna som av kulturella eller religiösa skäl är kontroversiella i flera länder, t.ex. tillgång till säker och laglig abort, sexualundervisning för alla samt ökad tillgång till preventivmedel även för unga kvinnor och män. Policy- och påverkansarbete, bl.a. genom civila samhället, är fortsatt viktigt för att öka tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Värnad mänsklig säkerhet och frihet från våld Våld och väpnad konflikt är ett av de största hindren för ekonomisk och social utveckling. lever cirka 1,5 miljarder människor i sviktande stater, dvs. områden som är, har varit eller riskerar att bli påverkade av konflikt eller organiserat kriminellt våld. Dessa människor utgör av världens undernärda och av världens befolkning som lever i extrem fattigdom. beräknas tre fjärdedelar av världens fattigaste leva i sviktande stater. En stor del av bistånd bedrivs i dessa länder. Förmågan att förebygga och hantera sviktande situationer och konflikt är en avgörande faktor för en hållbar utveckling. Sex av de sju länder som inte kommer att nå något millenniemål är sviktande stater. kommer fortsatt att verka för att frihet från våld får genomslag i den globala utvecklingsagendan post-2015. Detta görs både direkt och indirekt genom svenskt stöd till aktörer som bedriver kunskapsspridning och påverkansarbete och som främjar dialog kring frågorna. Behoven i sviktande stater kommer att vara fortsatt stora och regeringen kommer därför fortsatt prioritera konflikt- och postkonfliktländer i det svenska biståndet. Inbördeskriget i fortgår med oförminskad styrka. Antalet registrerade flyktingar från i närliggande länder uppgår till omkring 3 miljoner. Det omfattande flyktinginflödet är en svårhanterlig utmaning för berörda länder, särskilt för och . ger ett omfattande humanitärt bistånd till nödlidande i och för att bistå syriska flyktingar. Regeringen avser komplettera de humanitära insatserna med stöd till de flyktingmottagande grannländer som bedöms vara i störst behov av bistånd. Den allvarliga utvecklingen i , vilket påtagligt har en destabiliserande inverkan på hela det östliga närområdet, kommer fortsatt vara en prioriterad fråga. Regeringen har ett särskilt fokus vad gäller utsatta människor framför allt i östra . har varit utsatt för främst politiska, men även påtagliga ekonomiska, påfrestningar. Trots detta genomför landets regering nu med stor beslutsamhet reformer för EU-närmande. Av stor vikt är en mer effektiv och transparent offentlig förvaltning som ska närma sig europeisk standard. EU:s påverkansarbete har en särskild roll i det här arbetet. har varit ledande i en pilotsatsning i inom ramen för New som syftar till att pröva vägar för ett nytt bistånd i och politisk dialog med sviktande länder. Utbrottet av ebola har emellertid gjort att New har pausats temporärt. När epidemin är över är det viktigt att fortsätta att omsätta New Deals principer samt att använda lärdomar och erfarenheter i policy för svenskt agerande i FN, EU, och gentemot andra bilaterala givare. kommer att ta fram en ny handlingsplan för säkerhetsrådsresolution om kvinnor, fred och säkerhet och dess efterföljande resolutioner. har regeringen en inkluderande process med konsultationer med civila samhället, myndigheter, departement och , som ska ligga till grund för den nya handlingsplanen. Regeringen har gett (FBA) i uppdrag att genomföra en studie av efterlevnaden av resolution i EU:s insatser. Rekommendationerna från FBA:s rapport kommer att användas för att fortsätta påverka och reformera EU:s implementering av resolution i sina insatser. Vidare görs insatser för minhantering och för att förhindra illegal spridning av små och lätta vapen. Genom svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatser kan bidra till att förebygga, hantera och lösa kriser och konflikter samt bidra till fredsbyggande. Kvinnors aktiva deltagande och ledarskap i fredsprocesser och försoningsarbete är en förutsättning för hållbara lösningar. Efterfrågan på civila fredsinsatser i världen är stor och ökar alltjämt. Regeringen har ambitionen att bidra till civila insatser i och fortsätter med insatser på , , och i söder om . huvudsakliga inriktning ska möjliggöra ett långsiktigt engagemang och bestående resultat. kommer även att följa upp arbetet som ordförandeland i FN:s fredsbyggande fonds rådgivande grupp. Fokus kommer fortsatt att ligga på fondens strategiska nisch och mervärde globalt, dess samverkan framför allt med internationella finansiella institutioner och dess arbete med översyn och utvärdering. Räddade liv, lindrad nöd och upprätthållande av mänsklig värdighet har miljontals människor drabbats av allvarliga humanitära kriser och katastrofer som kriget i , tyfonen på och svälten på . Gapet mellan de humanitära behoven och biståndsfinansieringen ökar. är en av världens största humanitära biståndsgivare. Regeringen ser ett stort värde i att fortsatt värna de humanitära principerna och principerna om ett gott humanitärt givarskap. är fortsatt pådrivande inom det internationella reformarbetet för att stärka resultatarbetet och humanitärt ledarskap och samordning i fält för att det humanitära biståndet ska bli så effektivt som möjligt. En central fråga för effektivt humanitärt bistånd, där även fortsättningsvis ska arbeta aktivt, är de 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 humanitära aktörernas möjlighet att nå fram till drabbade människor. Den svåra och utdragna konflikten i drabbar den civila befolkningen, inte minst kvinnor och unga människor, särskilt hårt. Omkring 10,8 miljoner människor är i behov av humanitärt stöd inom landet. har den regionala situationen ytterligare komplicerats genom oroligheterna i . Krisen har lett till att omkring 1,2 miljoner människor tvingats lämna sina hem. Mycket talar för att krisen i blir utdragen och att omfattande humanitära insatser kommer krävas i . Ebolautbrottet i utgör en multidimensionell kris som bl. a. kräver en omfattande humanitär respons. Medan konflikten i får mycket uppmärksamhet pågår andra kriser i världen som inte är lika synliga och där de humanitära behoven är omfattande. I t.ex. den är behovet av skydd för civilbefolkningen omfattande, och berör direkt eller indirekt landets 4,6 miljoner invånare. Människor som lever i lider fortfarande av den svåra torkans efterverkningar. Över 11 miljoner människor saknar en tryggad livsmedelsförsörjning men siffran förväntas stiga till 20 miljoner . Konflikten i har förvärrat den humanitära situationen. är ett annat land i regionen med stora humanitära behov. I Sydsudan har stridigheter och våld lett till en ny humanitär krissituation. Hjälporganisationer uppskattar att över 1,3 miljoner människor lever som internflyktingar som en följd av stridigheterna. Uppskattningsvis saknar 3,9 miljoner människor i landet en tryggad livsmedelsförsörjning. Den svåra torka som drabbade 2011 ledde till att tusentals människor svalt ihjäl. I bidrar konflikter och höga livsmedelspriser till att befolkningen fortsatt är mycket utsatt, även om antalet akut drabbade har minskat. I landet finns enligt mer än 1 miljon internflyktingar. Den humanitära situationen i har varit mycket allvarlig men har förvärrats genom politisk instabilitet, interna konflikter, stridigheter och terrorism. Klimatförändringar riskerar att långsiktigt ytterligare förvärra den humanitära situationen i världen till följd av bl.a. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 ökande torka i vissa regioner och översvämningar i andra. särställning på det humanitära området bygger på ett långvarigt och aktivt påverkansarbete för att utveckla den humanitära politiken i kombination med stora finansiella bidrag. Denna särställning är ett viktigt verktyg för att bidra till den internationella politikutvecklingen på ett innovativt och ansvarsfullt sätt. särställning bör värnas och vidareutvecklas. Vad gäller det ickefinansiella engagemanget finns det stora möjligheter och förväntningar på som humanitär aktör. Svenskt humanitärt bistånd ska riktas dit de akuta behoven av hjälp är som störst. Regeringen anser att det humanitära biståndet ska möjliggöra för humanitära aktörer att bistå flyktingar och internflyktingar med effektivt skydd och stöd, oavsett om människor tar sin tillflykt till flyktingläger, städer eller värdfamiljer. tar ett stort ansvar när det gäller att ta emot människor som flyr från förtryck, krig eller förföljelse. I enlighet med /DAC:s riktlinjer ska kunna hjälpa en person som är i behov av skydd genom att bekosta omhändertagandet första året som personen befinner sig i som flykting. Nya globala utvecklings- och hållbarhetsmål bortom 2015 ska bidra aktivt till en ambitiös och bred post-2015 dagordning inom FN för att utrota fattigdom och främja hållbar utveckling. De mellanstatliga förhandlingarna förväntas inledas . Samstämmighet mellan politikområden i syfte att bidra till global utveckling bör prägla den nya utvecklingsdagordningen. kommer därför att i enlighet med Gemensamt ansvar – politik för global utveckling (PGU) arbeta för att de tre dimensionerna av hållbar utveckling (den sociala, den ekonomiska och den miljömässiga) integreras och uttrycks i en uppsättning universella mål giltiga för alla, såväl på nationell nivå som på regional och global nivå. kommer aktivt att delta i EU-arbetet för att säkra genomslag för svenska prioriteringar, bl.a. jämställdhet, miljö- och klimathänsyn och hållbar användning av naturresurser och tryggad livsmedelsförsörjning. En central fråga i de internationella förhandlingarna gäller medel för genomförande. Det är av yttersta vikt att mer kapital genereras för att finansiera global utveckling. kommer därför att verka för att konkreta åtgärder identifieras som gör det möjligt att uppnå dessa nya mål. Multilateral utvecklingspolitik och humanitär politik – en stark svensk röst i FN Många globala utmaningar hanteras bäst genom att länder tar ett gemensamt globalt ansvar i ett multilateralt samarbete; så som i FN:s olika organ, , de regionala utvecklingsbankerna och andra multilaterala organisationer. Det gäller såväl fattigdomsbekämpning, jämställdhet och hot från konflikter som klimatförändringar, hållbar utveckling och globala gemensamma nyttigheter. Detsamma gäller arbetet för effektiva humanitära insatser och för ett väl fungerande humanitärt system som bidrar till att rädda liv och lindra nöd. En betydande del av medel till internationellt utvecklingssamarbete och humanitärt stöd går därför genom multilaterala samarbeten, så som olika FN-organ samt EU. Därför ska det bilaterala och det multilaterala utvecklingssamarbetet baseras på samma prioriteringar och liksom när det gäller bilateralt utvecklingssamarbete är det viktigt att även det multilaterala utvecklingssamarbetet bygger på partnerländernas ägarskap. Det är också viktigt att låg- och medelinkomstländers inflytande i de multilaterala organisationerna stärks så att deras perspektiv på utvecklingssamarbetet hörs. FN utgör navet i det internationella samfundet. Därför måste organisationen genom fortsatt reformarbete rustas för att kunna hantera de globala utmaningarna. En av grundpelarna i det internationella utvecklingssystemet är , vars omfattande närvaro och kapacitet på landnivå i många avseenden är en förutsättning för att andra organisationer framgångsrikt ska kunna genomföra sin verksamhet. För att organisationer som GAVI och GFATM ska kunna leverera konkreta resultat är också WHO:s normativa arbete en grundbult. På samma sätt är GAVI beroende av (). UNDP har även en central roll i arbetet med att stärka FN- organisationernas samarbete på landnivå. Dessa uppdrag kommer att bli än viktigare när den nya globala utvecklingsdagordningen post-2015 har antagits och världen har nya gemensamma hållbarhetsmål. Regeringen avser därför prioritera arbetet med att stärka FN:s förmåga och kapacitet att möta de globala utvecklingsutmaningarna, liksom de omfattande humanitära behoven. I detta arbete är UNDP:s och UNOCHA:s (FN:s kontor för humanitär samordning) samordnande uppdrag centrala. ska ge fortsatt starkt stöd till arbetet via multilaterala organisationer för ökad jämställdhet och kvinnors rättigheter, inte minst på SRHR-området. och Women gör viktiga insatser. Regeringen avser prioritera dessa organisationers arbete. är det effektivt att samordna insatser genom det multilaterala systemet och ofta har FN genom sin unika legitimitet en trovärdighet som skapar möjligheter att nå resultat. Därför ska verka för att FN:s normativa arbete stärks inom utvecklingspolitikens olika områden. är en stor multilateral givare. inflytandegrad och påverkansmöjligheter inom utvecklingspolitiken och den humanitära verksamheten ska stå i proportion till storleken på biståndet. Detta genom de styrelseposter har och genom påverkande arbete i olika forum. ska också verka för att fler svenskar ska vara verksamma i internationella organisationer. Regeringen avser att utarbeta en FN-strategi och arbeta för att inflytande i FN stärks. Arbetet med att stärka de multilaterala organisationernas arbete med resultat, jämställdhetsintegrering, antikorruption transparens och effektivitet ska fortsätta. Kopplingen mellan transparens och ansvarsutkrävande ska betonas. Insatser för EU-närmande genom ökad ekonomisk integrering, stärkt demokrati och miljö- och klimatinsatser De sex länder som ingår i Östliga partnerskapet står fortsatt inför stora utmaningar. Målsättningen att politiskt och ekonomiskt närma sig den Europeiska unionen utgör en 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 viktig drivkraft i en stor del av regionen. Insatser behövs för ökad ekonomisk integrering med EU, för stärkt demokrati samt för förbättrad miljö och begränsad klimatpåverkan. Trots de påtagliga påfrestningarna som har varit utsatt för, både politiskt och ekonomiskt, fortsätter landets regering att med stor beslutsamhet genomdriva reformer för EU-närmande. har tre nya associeringsavtal undertecknats mellan och , och , vilket innebär att djupgående frihandelsområden upprättats mellan unionen och de tre länderna. EU har även s.k. viseringsdialoger med partnerländerna, där viseringsfrihet kopplats till genomförandet av viktiga reformer. , och har ett fortsatt intresse av att utveckla samarbetet med EU, men har generellt uppvisat en lägre ambitionsnivå i sitt reformarbete. inledande av förhandlingar om EU- medlemskap innebar ett viktigt steg för den fortsatta EU-integrationen av länderna på . En överenskommelse 2013 om normalisering av relationerna mellan och Kosovo banade väg för den serbiska förhandlingsstarten. Även utvecklingen i har i viss mån gått framåt och landet erhöll kandidatlandsstatus . Utvecklingen i Bosnien och visar få framsteg. Detta har inneburit att EU genomfört en kraftig neddragning av sitt förmedlemskapsstöd, vilket också kan få följder för det svenska biståndet. Översvämningarna i Bosnien och och orsakade stort mänskligt lidande och omfattande skador på ländernas infrastruktur. Ett långsiktigt återuppbyggnadsarbete kommer att krävas, till vilket EU och flera länder, däribland , utlovade stöd vid en givarkonferens . EU-närmande visade vissa framsteg, såsom öppnandet av kapitel 22 regionalpolitik och påbörjandet av dialogen om visaliberalisering . har landet befunnit sig i en turbulent inrikespolitisk situation med lokal- och presidentval samt parlamentsval 2015, vilket medfört en negativ inverkan på reformagendan. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 ska verka för att EU-gemensamma grundläggande politiska värderingar i så stor utsträckning som möjligt genomsyrar genomförandet av EU:s bistånd och att EU stärker rollen som global utvecklingspolitisk aktör. EU är en tongivande aktör inom flera politikområden som påverkar global utveckling. I enlighet med politik för global utveckling (PGU) kommer att aktivt verka för ökad samstämmighet mellan i syfte att bidra till rättvis och hållbar global utveckling. ambition att tillämpa ett mer integrerat arbetssätt är positivt i detta syfte. ska bl.a. verka för att ett nytt arbetsprogram för samstämmighet tas fram inom EU. ska bedriva ett aktivt påverkansarbete för att få genomslag för EU:s biståndsagenda (Agenda for Change) i EU:s utvecklingssamarbete, dels på ett övergripande plan, dels inom ett antal för biståndspolitiskt prioriterade sakfrågor. Inom ramen för EU- gemensam programmering ska bl.a. verka för att programmeringen är baserad på och anpassad till samarbetsländernas utvecklingsplaner för att uppnå ökat ägarskap och att utlandsmyndigheterna deltar aktivt i genomförandet av EU:s nya biståndsagenda med fokus på EU-gemensam programmering. Vad gäller de prioriterade sakfrågorna ska framför allt verka för tydligare fokus på i) mål och resultat, ökad biståndseffektivitet och transparens, ii) mänskliga rättigheter, demokrati och rättighetsperspektivet, iii) säkerhet, instabilitet och transition, iv) jämställdhet och kvinnors rättigheter, v) miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling, och vi) privatsektorutveckling. En viktig process för regeringen blir framtagandet av en ny handlingsplan för ökad jämställdhet inom EU:s utvecklingssamarbete. På många håll i världen förändrar klimatet människors levnadsvillkor helt. Det ligger en djup orättvisa i att de som bidragit minst till den globala uppvärmningen är de som drabbas värst av klimatförändringarna. i anses av många vara sista chansen för världen att enas om ett klimatavtal som gör att tvågradersmålet kan nås. EU:s nya politik kommer att vara ribban för övriga länder. ska därför vara en förebild och en pådrivande kraft i EU gällande klimaträttvisa. Det svenska biståndets förvaltning För att effektivt bidra till en rättvis och hållbar global utveckling ska svenskt bistånd utgöra en integrerad del i politiken för global utveckling. Biståndet ska ha en långsiktig och strategisk inriktning, ett sammanhållet policyramverk och en tydlig styrning. Biståndet ska hanteras av en modern och väl fungerande förvaltning, med tydliga roller och god ordning och öppenhet. En ny biståndspolitisk plattform tas fram för att säkerställa att centrala erfarenheter från biståndets genomförande och perspektiv finns med. Syftet är bl. a. att i processen fånga centrala delar av den internationella utvecklingsagendan som formas . Arbetet kommer att bedrivas i bred dialog med biståndets aktörer för att vidga debatten i om biståndets bidrag till utveckling och om samspelet med andra politikområden till stöd för en hållbar utveckling och kampen mot fattigdom. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att besluta om och genomföra strategier (tidigare resultatstrategier) för biståndsverksamhet i länder och regioner, för samarbetet med multilaterala organisationer och för tematiskt inriktad biståndsverksamhet. Regeringen avser inom ramen för detta arbete att avbryta den utfasning av det bilaterala biståndet till och som påbörjades respektive 2014. Det bilaterala biståndet med de två länderna ska återupptas. Strategier är de styrinstrument som operationaliserar den svenska biståndspolitiken. Strategierna ska fortsatt tydligt beskriva vilka resultat det svenska biståndet ska vara med och bidra till. Regeringen avser att förstärka förutsättningarna för en kvalitativ resultatuppföljning. Det är viktigt att tillräckliga resurser avsätts för uppföljning, utvärdering och analys av biståndets genomförande, resultat och effektivitet. Fortsatt arbete med öppenhet och transparens Transparens och öppenhet är förutsättningar för ett effektivt bistånd och ansvarsutkrävande, såväl i som i våra samarbetsländer. Hela biståndskedjan – från politikens utformning och budgetering till resultat och analys – ska präglas av insyn och öppenhet. Därigenom främjas även delaktighet, nytänkande och bättre beslutsunderlag. minskar risken för korruption och ineffektivt resursutnyttjande. ska också vara drivande inom givarsamfundet på detta område. Som ett led i arbetet för öppenhet och transparens inom biståndet har Sida tidigare fått i uppdrag att vidareutveckla den webbaserade informationstjänsten i syfte att förbättra datakvaliteten, utöka informationen, samt göra den mer lättillgänglig och öka användbarheten. Uppdraget ska redovisas till regeringen . På det internationella planet arbetar inom International Aid Transparency Initiative (IATI) för att givarländer, civilsamhällesorganisationer, privata aktörer m.fl. ska publicera information om sina utvecklingsflöden enligt en internationellt överenskommen standard. Regeringen kommer fortsätta att aktivt driva frågor om biståndstransparens inom EU och multilaterala organisationer. deltar även i Open Government Partnership (OGP), ett globalt partnerskap mellan regeringar, civilsamhällesorganisationer och privata aktörer för att stärka öppenhet, transparensfrågor och ansvarsutkrävande inom nationell förvaltning. I den svenska handlingsplanen för 2014-2016 har gjort flera åtaganden om fortsatta insatser för ökad biståndstransparens. Informations-, opinions- och påverkansarbete Civilsamhällesorganisationer (CSO:s) har en viktig roll inte bara i genomförandet av biståndet utan också när det gäller att skapa opinion kring och förmedla sina och samarbetspartnernas 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 erfarenheter från biståndet och vad som hindrar och driver utveckling. Regeringen avser därför att se över förutsättningarna för stödet till informations-, opinions- och påverkansarbete inför att en ny strategi för informations- och kommunikationsverksamheten inom biståndet tas fram. Synergier med andra strategier som omfattar civilsamhällets aktörer ska tas tillvara, inte minst strategin för Särskilda insatser för mänskliga rättigheter och demokratisering. Ett tydligare fattigdomsfokus i det samlade globala biståndet Inom /DAC förs diskussioner kring en eventuell förändring av definitionen av bistånd i ljuset av att omvärlden har förändrats sedan begreppet Official Development Assistance () myntades 1969. I många givarländer som inte når upp till FN:s mål om att av BNI ska gå till bistånd finns en önskan att utvidga själva ODA-begreppet så att fler typer av finansiella flöden ska kunna räknas som . För regeringen är det viktigt att har ett tydligt fattigdomsfokus och definieras på ett sätt som bibehåller en trovärdighet kring begreppet. Andra finansieringsflöden som gynnar utveckling bör stimuleras, mätas och följas upp, men separat från för att inte urvattna ODA-begreppet. För att kunna bedriva ett effektivt och resultatinriktat bistånd i den alltmer komplexa miljön som biståndet verkar i krävs en kontinuerlig utveckling av samarbetsformer och finansieringslösningar. Det innebär att engagera och söka kunskap från såväl traditionella som icke-traditionella aktörer i biståndet för att nå bästa resultat i varje insats. Ett innovativt bistånd kan spela en viktig roll för att generera andra större flöden för att hantera de globala utmaningar som världen står inför, inte minst på klimatområdet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 I tabellerna nedan redovisas utfall samt fördelning av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet per anslagspost 2014. Tabell 2.14 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet genom Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället Regional och bilaterala strategier för Regionala och bilaterala strategier för Regional och bilaterala strategier för och Reformsamarbete i , och Turkiet2 Särskilda insatser för mänskliga rättigheter och demokratisering Globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling Globala insatser för socialt hållbar utveckling Globala insatser för ekonomiskt hållbar utveckling Globala insatser för mänsklig säkerhet