prop · H103125 · 2014-03-04 00:00:00 — Inte heller i övrigt finns det enligt regeringen något skäl för den föreslagna övergångsbestämmelsen för byggfelsförsäkringar. Det finns däremot anledning att överväga om de nuvarande bestämmelserna i lagen om byggfelsförsäkring m.m. om vad ett försäkringsavtal ska innehålla ska fortsätta att vara tillämpliga på redan tecknade byggfelsförsäkringar. I den nuvarande lagen finns bestämmelser om såväl vad en försäkring ska omfatta som vilka villkor som kan och ska finnas i ett försäkringsavtal samt förbud mot ändring av villkoren (2–9 §§). Enligt regeringens mening bör det säkerställas att skyddet i redan ingångna försäkringsavtal inte urholkas. Det bör därför i en övergångsbestämmelse anges att 2–9 §§ i den upphävda lagen ska fortsätta att gälla för byggfelsförsäkringar som har tecknats före . Av samma skäl bör enligt regeringen en liknande övergångsbestämmelse införas för färdigställandeskydd. Bestämmelserna i 16–21 §§ i den upphävda lagen bör fortsätta att gälla för avtal om färdigställandeskydd som har ingåtts före . 9Bemyndigande att avveckla Aktiebolaget Aktiebolaget genom likvidation. byggnadsentreprenörföreningen (nuvarande Byggindustrier). beslutade att införa konsumentskydd i form av produktionsgaranti och att uppställa ett krav på försäkring som villkor för statliga lån till vissa nybyggda småhus. nyckelroll när det gällde att erbjuda dessa produkter. därför att staten skulle bli hälftenägare i bolaget (prop. 1983/84:41, bet. 1983/84:BoU8, rskr 1983/84:64). Bostadsgaranti ägs fortfarande till lika delar av staten och Byggindustrier och bedriver ingen egen verksamhet. bedriver försäkringsrörelse, som har byggfelsförsäkring och hade 13 anställda. Regeringen har Prop. 2013/14:125 bemyndigande att helt eller delvis avyttra statens aktier i 2012/13:1 utgiftsområde 24, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2012/13:103). I propositionen anförde regeringen att förändringar eller avveckling av försäkringsprodukter eller andra delar av bolagets verksamhet kan vara ett alternativ till försäljning, förutsatt att regeringen anser att det är affärsmässigt mer fördelaktigt och att konkurrens- och marknadsförutsättningarna inte försämras som en följd därav. När kravet på byggfelsförsäkring tas bort genom vad som föreslås i denna proposition, finns skäl för staten att verka för att det finns minst en aktör på marknaden som tecknar den obligatoriska försäkringen. Något annat nationellt intresse som skulle kunna motivera ett fortsatt statligt ägande i Bostadsgaranti har inte kunnat identifieras. Regeringen bedömer att efterfrågan på en produkt motsvarande byggfelsförsäkringen kommer att minska kraftigt efter att lagkravet på byggfelsförsäkring har tagits bort. Detta innebär att Bostadsgarantis huvudsakliga inkomstkälla kommer att minska avsevärt. Regeringen har därvid att bedöma om det fortsatt föreligger skäl för staten som ägare att Bostadsgaranti drivs vidare. Byggindustrier har informerat regeringen om sin önskan att avveckla sitt ägande i Bostadsgaranti. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det bör finnas en flexibilitet i hur det värde som statens ägande i Bostadsgaranti representerar ska hanteras. Som ett alternativ till att avyttra statens aktier i enlighet med tidigare bemyndigande bör regeringen ha möjlighet att avveckla bolaget. En sådan avveckling medför att även dotterbolaget avvecklas, om det inte har avyttrats. En avveckling förutsätter att alla åtaganden gentemot försäkringstagare har överlåtits. En avveckling bör ske genom likvidation. Det bör ankomma på regeringen att bedöma lämplig tidpunkt för avvecklingen. Den omedelbara konsekvensen av förslagen i denna proposition är att ett obligatoriskt villkor för att få uppföra bostadshus i tas bort. Därigenom förenklas byggprocessen och möjligheterna att på marknaden utveckla olika lösningar ökar. Konsekvenserna på är beroende av hur olika parter väljer att utnyttja den frihet ett borttaget obligatorium Som grund för bedömningarna nedan ligger utöver det som framgår av remissvaren, möten med företrädare för försäkringsbolagen och kon- takter med bostadsbyggande företag och deras organisationer. har påpekat att ett borttagande av obligatoriet att teckna byggfelsförsäkring skulle kunna påverka kreditgivningen till nyproduktion av bostäder. Vid kontakter med enskilda kreditgivare har det inte gått att få något konkret stöd för detta antagande. Trä- och möbelföretagen har framfört att ett borttagande av obligatoriet kan komma att uppfattas som att det blir osäkrare att köpa småhus. de standardavtal som förekommer på marknaden innehåller ett gott skydd 2013/14:125 för konsumenterna, och småhusföretagen tillämpar dessa avtal, bör risken att en sådan uppfattning sprids kunna motverkas. Eftersom Trä- och möbelföretagen är en av de parter som står bakom dagens Allmänna bestämmelser för småhusentreprenader förutsätter regeringen att man kommer att medverka till en översyn av dessa bestämmelser. En fullständig utvärdering av vilka effekter ett borttaget obligatorium har för byggkostnaderna är som flera remissinstanser påpekat inte möjlig. Först när obligatoriet har funnits att flera årsklasser av försäkrade hus passerat hela försäkringstiden går det att utvärdera det ekonomiska resultatet för försäkringsbolagen, och därmed i vad mån inbetalade har motsvarat kostnaderna för att åtgärda skador. Eftersom obligatoriet inte har omfattat samtliga bostadsbyggnadstyper längre tillbaka än , som de olika företagen redovisar intäkter från försäkringspremier enligt olika metoder, går det inte att beräkna ett nettoresultat för byggherrar och entreprenörer. En sådan kalkyl ska på kostnadssidan innehålla försäkringspremierna för ett visst år tillsammans med de administrativa kostnaderna för att teckna försäkringen. Intäkten blir för kollektivet av byggherrar och entreprenörer kostnaderna för att åtgärda upptäckta försäkringsgilla fel i byggnader där entreprenören har gått i konkurs, eller där försäkringsbolaget av andra skäl inte lyckats återvinna kostnaderna. Baserat på uppgifter från ett av försäkringbolagen utgör dessa kostnader två tredjedelar av premieintäkterna, som för alla försäkringar uppgår till ca . Beräknat på detta sätt minskar ett borttaget obligatorium byggkostnaderna med drygt . Hur de minskade byggkostnaderna fördelas mellan entreprenörer och byggherrar avgörs genom prissättningen av entreprenader på marknaden. Det borttagna obligatoriet innebär att såväl byggherrar som entreprenörer får möjlighet att själva utforma det försäkringsskydd de anser sig behöva för att skydda sig mot effekterna av eventuella byggfel. De entreprenörer som arbetar mot konsumentmarknaden måste även fortsättningsvis teckna en försäkring eller ställa garanti för att uppfylla kravet på färdigställandeskydd, och de försäkringar som följer av avtal. Det totala antalet företag som berörs av förändringen uppskattas till 17 255. Enligt befintlig mätdata i databas uppskattas företagens administrativa kostnader till följd av kravet på den obligatoriska byggfelsförsäkringen uppgå till ca 3,8 mnkr . Informationskravet på att ett bevis om byggfelsförsäkring och färdigställandeskydd ska visas upp för i samband med bygglovsansökan innebär en årlig administrativ kostnad på ca 0,6 mnkr. Genom att dessa krav tas bort beräknas den totala minskningen av företagens administrativa kostnader uppgå till ca 4,4 mnkr . Därmed bidrar förändringen till målet om en 25 procents minskning av företagens administrativa kostnader till följd av statliga regelverk och dessutom till målet om en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Även om små företag liksom kommer att ställas inför krav på säkerheter för sina åtaganden innebär avskaffandet av byggfelsförsäkringen ett obligatoriskt moment mindre, vilket är av betydelse för ett litet företag med begränsade administrativa resurser. Den byggare som har fått förtroendet att utföra ett arbete åt en beställare behöver inte dessutom bli godkänd av ett försäkringsbolag. Förslaget att avskaffa den obligatoriska byggfelsförsäkringen kan även ha positiva effekter på konkurrensen mellan byggföretagen i den mån byggfelsförsäkringen har kommit att utgöra en inträdesbarriär som tidigare utestängt vissa byggföretag. För försäkringsföretag innebär förslaget att slopa obligatoriet att teckna byggfelsförsäkringar att en given marknad på till stor del försvinner. Enskilda personer påverkas av förändringarna i sin roll som byggherrar och köpare av småhus yngre än . Utan en obligatorisk byggfelsförsäkring kan den enskilde själv ta ställning till hur han eller hon ska kunna minimera riskerna för kostnader relaterade till byggfel. Den som väljer en seriös entreprenör som tillämpar standardavtal ska även fortsättningsvis kunna räkna med att ha ett adekvat skydd mot byggfel. Genom att kravet på färdigställandeskydd finns kvar får konsumenterna även fortsättningsvis en kvalificerad hjälp att bedöma entreprenörens ekonomiska stabilitet. För länsstyrelser och domstolar innebär lagändringarna att möjligheten att överpröva beslut om byggfelsförsäkring försvinner, vilket innebär en mindre minskning av ärendemängderna. –2012 har totalt 21 beslut enligt lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. prövats av allmän förvaltningsdomstol, varav en mindre del rört färdigställandeskydd. För mark- och miljödomstolarna torde den nya instansordningen därför innebära ett begränsat antal nya mål. Förslaget bedöms inte ha några statsfinansiella konsekvenser eller beröra andra statliga myndigheter. För kommunerna innebär det borttagna kravet på byggfelsförsäkring att tre moment bortfaller i hanteringen av ett bygglovärende. Det gäller kallelse av försäkringsgivaren till samråd, bedömningen av behovet av byggfelsförsäkring i vissa småhusfall och kontrollen av bevis om tecknad byggfelsförsäkring inför beslut om startbesked. Framför allt har de fall där byggherren själv har utfört delar av arbetet inneburit att kommunerna har behövt bedöma behovet och omfattningen av byggfelsförsäkringen. De föreslagna författningsändringarna har utformats med hänsyn till EU- rätten och bedöms således överensstämma med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. 2013/14:125 11 11.1Förslaget till lag om färdigställandeskydd Förslaget innebär att bestämmelserna om färdigställandeskydd i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. förs över sakligt i huvudsak oförändrade till en ny lag om färdigställandeskydd. görs ett klargörande och några ändringar i sak. Samtliga bestämmelser om färdigställandeskydd moderniseras språkligt vid överförandet till den nya lagen. Det görs även redaktionella ändringar. Författningskommentaren till motsvarande bestämmelser i lagen om byggfelsförsäkring m.m. ska alltjämt äga giltighet, om inte annat följer av denna författningskommentar. I paragrafen finns bestämmelser om när det krävs ett färdigställandeskydd. Innehållet i paragrafen överensstämmer i huvudsak med 12 § lagen om byggfelsförsäkring m.m. I paragrafen har tagits in en definition av termen småhus som motsvarar den som finns i nuvarande 1 a § lagen om byggfelsförsäkring m.m. I övrigt har endast en språklig modernisering gjorts. Termerna näringsidkare och konsument stämmer överens med de definitioner som finns av motsvarande termer i konsumenttjänstlagen (1985:716) och konsumentköplagen (1990:932). I första stycket preciseras i vilka fall det krävs ett färdigställandeskydd. Andra stycket innehåller ett undantag från kravet på att det ska finnas Paragrafen överensstämmer med 13 § lagen om byggfelsförsäkring m.m. med endast en redaktionell ändring. Termerna nybyggnad och tillbyggnad stämmer överens med de definitioner som finns av motsvarande termer i (2010:900), förkortad PBL. I första stycket regleras att det är som ska pröva om det finns ett behov av färdigställandeskydd vid tillbyggnader och vid anmälningspliktiga åtgärder. Vidare ges nämnden en möjlighet att i fråga om fritidshus besluta att något färdigställandeskydd inte behövs. Andra stycket innehåller riktlinjer om vad nämnden ska beakta vid behovsprövningen. Innehållet i paragrafen överensstämmer i huvudsak med 14 § lagen om byggfelsförsäkring m.m. I paragrafen har tagits in en definition av termen (jfr 1 b § lagen om byggfelsförsäkring m.m.). Definitionen överensstämmer med den definition som finns i PBL. I övrigt har endast några språkliga ändringar gjorts. I paragrafen anges att det är konsumenten som ska se till att det finns ett färdigställandeskydd. Innehållet i paragrafen överensstämmer med 15 § lagen om byggfelsförsäkring m.m. med endast språkliga ändringar. Termen byggherre i den nuvarande lagen har utan att någon ändring i sak är avsedd ersatts med termen konsumenten. Paragrafen innehåller närmare regler om vilka krav som ställs på ett färdigställandeskydd och överensstämmer med 16 § lagen om byggfelsförsäkring m.m. med endast språkliga ändringar. I paragrafen regleras att ett avtal om färdigställandeskydd inte får innehålla några andra inskränkningar i rätten att ta skyddet i anspråk än de som anges i 7 och 8 §§. Vidare regleras att ett avtal inte får innehålla villkor om självrisk. Innehållet i paragrafen överensstämmer med 17 § lagen om byggfelsförsäkring m.m. med endast språkliga ändringar. I paragrafen regleras att ett avtal om färdigställandeskydd alltid ska innehålla ett villkor som ser till att vad som kan komma att tas i anspråk ur skyddet verkligen används för att färdigställa eller reparera huset eller tillbyggnaden. Paragrafen överensstämmer med 18 § lagen om byggfelsförsäkring m.m. med endast en språklig ändring. Paragrafen innehåller en begränsningsregel om färdigställandeskyddets storlek. Innehållet i paragrafen överensstämmer med 19 § lagen om byggfelsförsäkring m.m. med endast en språklig ändring. I paragrafen finns regler för vad ett avtal om färdigställandeskydd får innehålla beträffande den tid som konsumenten har på sig för att begära att skyddet ska tas i anspråk. Innehållet i paragrafen överensstämmer med 20 § lagen om byggfelsförsäkring m.m. med endast språkliga ändringar. Paragrafen innehåller bestämmelser om att ett färdigställandeskydd ska innehålla vissa villkor om övertagande av rätt till ersättning (regressrätt). Innehållet i paragrafen överensstämmer med 8 och 21 §§ lagen om byggfelsförsäkring m.m. med språkliga ändringar och en ändring i sak. Uttrycket byggnadens ägare i motsvarande bestämmelse i lagen om byggfelsförsäkring m.m. har utan att någon ändring i sak är avsedd ersatts med termen konsumenten. Till skillnad från motsvarande bestämmelser i lagen om byggfelsförsäkring m.m. gäller regressrätten i paragrafen utan möjlighet för konsumenten att själv ta ersättning i anspråk. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. I paragrafen finns en bestämmelse om förbud mot ändring av villkoren i ett avtal om färdigställandeskydd. Innehållet i paragrafen överensstämmer med 9 och 21 §§ lagen om byggfelsförsäkring m.m. med språkliga ändringar och ett klargörande. Till skillnad från motsvarande bestämmelser i den nuvarande lagen klargörs i paragrafen att förbudet gäller för de parter som ingått avtalet om färdigställandeskydd och inte bara för den som svarar för skyddet och för konsumenten. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Paragrafen innehåller en upplysning om att det enligt 10 kap. 23 § PBL krävs ett bevis om färdigställandeskydd innan får besluta om startbesked för byggnadsarbetet. Innehållet i paragrafen motsvarar 22 § lagen om byggfelsförsäkring m.m. Paragrafen har utformats i enlighet med gällande lydelse av 10 kap. 23 § PBL. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande av och beslut och överensstämmer med 23 § lagen om byggfelsförsäkring m.m. med språkliga ändringar och en ändring i sak. Till skillnad från motsvarande bestämmelse i den nuvarande lagen får beslut överklagas hos en mark- och miljödomstol. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Lagen ska enligt punkten 1 träda i kraft . Genom lagen upphävs lagen om byggfelsförsäkring m.m. En övergångsbestämmelse införs i punkten 2 med innebörden att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla för mål och ärenden om färdigställandeskydd som har påbörjats före och mål och ärenden som avser överklagande av beslut i ett sådant mål eller ärende till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Det sista ledet av punkten 2 ska tydliggöra att äldre föreskrifter även ska gälla för överklagande av beslut i mål och ärenden som har påbörjats före ikraftträdandet. Lagrådets synpunkter på bestämmelsen behandlas i avsnitt 8. Det införs en övergångsbestämmelse i punkten 3 med innebörden att äldre föreskrifter i 2–9 §§ fortfarande ska gälla för byggfelsförsäkringar som har tecknats före . Enligt punkten 4 ska dessutom äldre föreskrifter i 16–21 §§ fortfarande gälla för avtal om färdigställandeskydd som har ingåtts före . Övervägandena finns i avsnitt 8. 11.2Förslaget till lag om ändring i (2010:900) 10 kap. 16 § Paragrafen ändras till följd av att lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. upphävs och att bestämmelserna om färdigställandeskydd förs över till den nya lagen om färdigställandeskydd. Ändringarna innebär att termen byggfelsförsäkring tas bort. Vidare ersätts hänvisningen till lagen om byggfelsförsäkring m.m. med en motsvarande hänvisning till lagen om färdigställandeskydd. Övervägandena finns i avsnitt 7. 10 kap. 19 § Paragrafen ändras till följd av att lagen om byggfelsförsäkring m.m. upphävs. Ändringen innebär att termen byggfelsförsäkring tas bort i femte punkten. Övervägandena finns i avsnitt 7. 10 kap. 23 § Paragrafen ändras till följd av att lagen om byggfelsförsäkring m.m. upphävs. Ändringen innebär att termen byggfelsförsäkring tas bort i andra punkten. Övervägandena finns i avsnitt 7. Lagförslagen ska träda i kraft med ikraftträdandet av den nya lagen om färdigställandeskydd. Övervägandena finns i avsnitt 8. Sammanfattning av departementspromemorian Avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen (Ds 2011:2) Lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. trädde i kraft . Införandet av lagen syftade främst till att skydda de boende mot ohälsa och ekonomiska kostnader på grund av byggfel huvudsakligen i flerbostadshus. Flera ändringar har genomförts sedan lagens ikraftträdande, bland annat har lagens tillämpningsområde utökats till att omfatta samtliga en- och tvåbostadshus. Dessutom har införts ett krav på ett färdigställandeskydd för småhus i de fall då byggarbeten utförs av en näringsidkare för en konsuments räkning. Utvärderingen av lagen om byggfelsförsäkring visar att det finns ett flertal brister med det nuvarande försäkringssystemet. Bristerna är sådana att lagen inte bedöms har uppnått sitt syfte avseende skyddet för byggherren vid byggfelsförsäkring. Mot bakgrund av detta samt i syfte att effektivisera plan- och bygglagstiftningen föreslås som ett första steg att kravet på den obligatoriska byggfelsförsäkringen tas bort. Den nuvarande lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. föreslås upphävas och ersättas av en ny lag om färdigställandeskydd. Den nya lagen föreslås till övervägande del innehålla en språklig och redaktionell omarbetning av de nuvarande bestämmelserna avseende färdigställandeskydd i fråga om en- och tvåbostadshus, som återfinns i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. Ändringen innebär att bestämmelserna om färdigställandeskydd moderniseras utan några större förändringar i sak. Det föreslås vidare ett antal följdändringar i (2010:900). De förslag som lämnas i denna promemoria bedöms påverka processen för bostadsbyggandet positivt främst genom att förfarandet vid byggandet blir enklare samt att det ställs lägre krav på administration. Detta medför även positiva effekter för företag och enskilda vid nybyggnad och ombyggnad av bostadshus. Konsekvenserna av avskaffandet av den obligatoriska byggfelsförsäkringen för byggherren kommer att följas upp i det fortsatta arbetet. Lagen om färdigställandeskydd samt följdändringar i (2010:900) föreslås träda i kraft , då lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. föreslås upphöra att gälla. Lagförslag i departementspromemorian Avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen (Ds 2011:2) Förslag till lag om färdigställandeskydd (2011:000) Härigenom föreskrivs följande. 1 § Om en näringsidkare har åtagit sig att för en konsuments räkning utföra arbeten som avser en- eller tvåbostadshus (småhus), ska det i den omfattning som anges i 2 och 3 §§ finnas ett färdigställandeskydd, som består av en försäkring eller en bankgaranti. 2 § Ett färdigställandeskydd ska finnas i fråga om småhus 1.vid en nybyggnad, och 2.vid en tillbyggnad eller åtgärd som är anmälningspliktig enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 § (2010:900), om det finns behov av ett sådant skydd. Ett färdigställandeskydd behövs dock inte, om åtgärden enligt 9 kap. 4 § inte kräver bygglov. 3 § prövar behovet av ett färdigställandeskydd enligt 2 § första stycket 2. Om ett småhus inte ska användas för permanent bruk, får nämnden trots bestämmelsen i 2 § första stycket 1 besluta att något färdigställandeskydd inte behövs. Vid behovsprövningen ska särskilt beakta de beräknade kostnaderna för näringsidkarens åtaganden och kostnaderna för färdigställandeskyddet. 4 § Byggherren ska se till att det finns ett färdigställandeskydd, om det krävs ett sådant enligt denna lag. Vad ett färdigställandeskydd ska omfatta 5 § Ett färdigställandeskydd ska omfatta skälig ersättning för 1.extra kostnader för att slutföra arbetena, 2.kostnader för att avhjälpa fel som en besiktningsman har anmärkt på vid en slutbesiktning enligt 53 § konsumenttjänstlagen (1985:716), och 3.kostnader för att avhjälpa skador på byggnaden som har orsakats av fel som avses i 2. Färdigställandeskyddet ska, till den del det avser ersättning för kostnader enligt första stycket 1, få tas i anspråk om näringsidkaren hamnar i sådant dröjsmål som ger konsumenten rätt att häva avtalet enligt 29 § konsumenttjänstlagen. Till den del färdigställandeskyddet avser ersättning enligt första stycket 2 eller 3 ska det få tas i anspråk om näringsidkaren har gått i konkurs eller av annan anledning inte kan fullgöra sitt åtagande. Ett färdigställandeskydd ska innehålla villkor om att det gäller även om byggnaden övergår till ny ägare. 6 § Ett avtal om färdigställandeskydd får, utöver vad som följer av 7 och 8 §§, inte innehålla villkor som inskränker konsumentens rätt att ta färdigställandeskyddet i anspråk. Avtalet får inte heller innehålla villkor om att konsumenten ska svara för en viss självrisk. 7 § Ett avtal om färdigställandeskydd ska innehålla villkor som säker- ställer att belopp som tas i anspråk används för att täcka sådana kostna- der som avses i 5 § första stycket. 8 § Ett färdigställandeskydd får begränsas till ett visst belopp. dock alltid motsvara av det avtalade priset för den åtgärd som omfattas av skyddet. 9 § Om ett avtal om färdigställandeskydd innehåller ett villkor som inne- bär att en begäran om att ta skyddet i anspråk måste framställas inom viss tid, får villkoret inte begränsa konsumentens rätt att framställa en sådan begäran mer än vad som framgår av andra stycket. När det gäller ersättning enligt 5 § första stycket 1, får ett villkor som avses i första stycket innebära att begäran ska göras utan oskäligt dröjs- mål efter det att konsumentens rätt att häva avtalet med näringsidkaren När det gäller ersättning enligt 5 § första stycket 2 och 3, får villkoret innebära att begäran ska göras från den dag då entreprenaden godkändes vid en slutbesiktning enligt 53 § konsument- tjänstlagen (1985:716). Villkor om försäkringsgivarens övertagande av rätt till ersättning 10 § Ett färdigställandeskydd ska innehålla villkor om att 1. en försäkringsgivare, som betalat ut ersättning på grund av färdig- ställandeskyddet, övertar den rätt till ersättning som byggnadens ägare kan ha mot den som på grund av avtal eller eget vållande eller på annan grund är ersättningsskyldig med anledning av felet eller skadan och som inte ägaren själv tar i anspråk,