prop · H103108 · 2014-03-04 00:00:00 — Kravet gäller bara registrerade kreditvärderingsinstitut som är reglerade och som tillhandahåller en tjänst med inverkan på all mänintresset (kreditbetyg som kan användas för regle ringsändamål) enligt modellen där emittenten betalar och för en viss tillgångsklass (återvärdepapperiseringar). Förmånen av att få ett erkännande av att dess tjänster spelar en viktig roll för regleringen av marknaden för finansiella tjänster och det godkänts för att fullgöra denna uppgift, ger upphov till ett behov av att iaktta vissa skyldigheter för att under alla omständigheter ga rantera oberoende och uppfattat oberoende. Ett kredit värderingsinstitut som inte får utfärda kreditbetyg på återvärdepapperiseringar från en viss originator skulle fortfarande få utfärda kreditbetyg på återvärdepapperise ringar från andra originatorer samt i andra tillgångsklas ser. Under marknadsförhållanden där rotationsregeln gäl ler för alla aktörer, kommer affärsmöjligheterna att öka i och med att alla kreditvärderingsinstitut måste rotera. Dessutom kan instituten alltid på eget initiativ utfärda kreditbetyg på återvärdepapperiseringar från samma ori ginator och på så sätt utnyttja sina erfarenheter. Kredit betyg på eget initiativ berörs inte av modellen där emit tenten betalar och berörs därför i teorin mindre av even tuella intressekonflikter. För kreditvärderingsinstitutens kunder begränsas friheten att utöva affärsverksamhet av den tidsmässiga begränsningen av avtalsförhållandet med ett kreditvärderingsinstitut och kravet att anlita fler än ett kreditvärderingsinstitut. Emellertid är dessa begränsningar motiverade av allmänintresset, då modellen där emitten ten betalar inkräktar på kreditvärderingsinstitutens nöd vändiga oberoende för att säkerställa oberoende kreditbe tyg som investerare kan använda för regleringsändamål. går dessa begränsningar inte utöver vad som är nödvändigt och bör uppfattas som något som ökar återvärdepapperiseringarnas kreditvärdighet gente mot andra parter och i sista hand marknaden. (20)Ett kreditvärderingsinstituts oberoende gentemot en kre ditvärderad enhet berörs också av eventuella intressekon flikter mellan dess större aktieägare och den kreditvär derade enheten. kan ingå i en kreditvärderad enhets eller en anknuten tredje parts ledning eller styrelse. Förordning (EG) nr 1060/2009 täcker denna typ av situation bara när det gäller intressekonflikter som vållas av kreditvär deringsanalytiker, personer som godkänner kreditbetyg eller andra anställda på kreditvärderingsinstitutet. lertid berör den förordningen inte potentiella intres sekonflikter orsakade av kreditvärderingsinstituts aktieä gare eller delägare. För att befästa kreditvärderingsinstitu tens uppfattade oberoende gentemot kreditvärderade en heter, bör de gällande bestämmelser som fastställs i den förordningen om intressekonflikter orsakade av anställda på kreditvärderingsinstitut utvidgas till intressekonflikter orsakade av aktieägare eller delägare som äger betydande andelar i kreditvärderingsinstitutet. Därför bör kreditvär deringsinstitutet avstå från att utfärda kreditbetyg eller bör meddela att kreditbetyget kan ha påverkats, om en aktieägare eller delägare av institutets röster också ingår i den kreditvärderade enhetens ledning eller styrelse eller har investerat i denna enhet om investe ringen är av en viss storlek. Dessutom bör det offentlig göras om en aktieägare eller delägare som innehar eller mer av kreditvärderingsinstitutets röster har investe rat i den kreditvärderade enheten eller ingår i den kredit värderade enhetens ledning eller styrelse, åtminstone om investeringen är av en viss storlek. Dessutom bör en aktieägare eller delägare som kan utöva betydande infly tande på kreditvärderingsinstitutets affärsverksamhet inte tillhandahålla konsulttjänster eller rådgivning till den kre ditvärderade enheten eller en anknuten tredje part när det gäller dess företagsstruktur, juridiska struktur, tillgångar, skulder eller verksamhet. (21)För att säkerställa att bestämmelserna om oberoende och förebyggande av intressekonflikter i förordning (EG) nr 1060/2009 kan tillämpas och för att förhindra att de blir verkningslösa krävs ett tillräckligt stort antal kre ditvärderingsinstitut som är oberoende både av det tidi gare kreditvärderingsinstitutet (vid rotation) och av kre ditvärderingsinstitutet som parallellt tillhandahåller kre ditbetyg till samma emittent. Vid rotation är det lämpligt att kräva en strikt åtskillnad mellan det tidigare kredit värderingsinstitutet och det nya kreditvärderingsinstitutet, liksom mellan de två kreditvärderingsinstitut som paral lellt tillhandahåller kreditvärderingstjänster till samma emittent. De berörda kreditvärderingsinstituten bör inte vara anknutna till varandra genom kontroll, genom att tillhöra samma grupp av kreditvärderingsinstitut, genom L 146/6 Europeiska unionens officiella tidning att vara aktieägare eller delägare i något av de övriga kreditvärderingsinstituten eller med rösträtt i dessa, eller genom att kunna tillsätta ledamöter i något annat kredit värderingsinstituts styrelse. (22)bör inrätta, upprätthålla, genom driva och dokumentera en effektiv intern kontrollstruktur för genomförandet av policyer och förfaranden i syfte att undvika och kontrollera möjliga intressekonflikter och säkerställa kreditbetygs, analytikers och kreditvärderings gruppers oberoende gentemot aktieägare, styrelse- och ledningsorgan och försäljnings- och marknadsförings verksamhet. Standardrutiner bör införas för bolagsstyr ning, organisationsfrågor och hantering av intressekon flikter. Standardrutinerna bör ses över regelbundet och kontrolleras för att bedöma deras effektivitet och behov av uppdatering. (23)Kreditvärderingsinstitutens uppfattade oberoende skulle särskilt påverkas av om samma aktieägare eller delägare investerar i olika kreditvärderingsinstitut som inte tillhör samma grupp av kreditvärderingsinstitut, åtminstone om denna investering är så stor att dessa aktieägare eller delägare kan utöva ett visst inflytande över kreditvär deringsinstitutets verksamhet. För tryggande av kreditvär deringsinstituts oberoende (och uppfattade oberoende), är det därför lämpligt med striktare föreskrifter om relatio nerna mellan kreditvärderingsinstitut och deras aktieägare eller delägare. Av det skälet bör ingen ha en andel på eller mer i fler än ett kreditvärderingsinsti tut, om kreditvärderingsinstituten inte tillhör samma grupp. (24)Målet att säkerställa tillräckligt oberoende kreditvär deringsinstitut kräver att investerare inte bör ha investeringar på eller mer i fler än ett kreditvär deringsinstitut. I och rådets direktiv /109/EG av om harmoni sering av insynskraven angående upplysningar om emit tenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad (1) föreskrivs att personer som kontrol lerar eller mer av ett börsnoterat bolags röster bör offentliggöra detta, bland annat för att det är väsentligt för investerare att känna till förändringar av sådana bo lags röstfördelning. Därför anses nivån vara ett större (1) EUT L 390, 31.12.2004, s. 38. innehav som kan påverka ett bolags röstfördelning. Det är därför lämpligt att använda nivån för begränsning av samtidiga investeringar i fler än ett kreditvärderings institut. Åtgärden bör anses vara proportionell, eftersom alla i unionen registrerade kreditvärderingsinstitut är ono terade företag och därför inte omfattas av de insyns- och förfarandebestämmelser som gäller för börsnoterade fö retag i unionen i enlighet med direktiv /109/EG. styrs ofta av aktieägares protokoll eller avtal och antalet aktieägare eller delägare är vanligtvis lågt. Därför kan även en minoritetsandel av ett onoterat företag innebära inflytande. För att det fortfarande ska vara möjligt att göra rent ekonomiska investeringar i kreditvärderingsinstitut får detta förbud mot att investera i fler än ett kreditvärderingsinstitut inte utvidgas till investeringar genom fondföretag som förvaltas av tredje part som är oberoende av investeraren och inte omfattas av investerarens inflytande. (25)Bestämmelserna i denna förordning om intressekonflikter avseende aktieägarstrukturen bör inte enbart gälla direkta utan också indirekta aktieinnehav, eftersom dessa regler annars lätt skulle kunna kringgås. bör på alla sätt försöka ta reda på vilka indirekta aktieägare de har så att de kan undvika potentiella intres sekonflikter i detta avseende. (26)Om kreditvärderingsinstitut fick bli betydande aktieägare eller delägare i andra kreditvärderingsinstitut, kunde detta undergräva effektiviteten hos reglerna om oberoende och förebyggande av intressekonflikter, som kräver att kredit värderingsinstitut inte bör tillhandahålla kreditvärderingstjänster till samma emittent. (27)Det är viktigt att se till att ändringarna av värderings metoderna inte leder till mindre rigorösa metoder. Därför bör emittenter, investerare och andra berörda parter ha möjlighet att lämna synpunkter på planerade ändringar av värderingsmetoderna. Detta kommer att ge dem insikt i motiven till nya metoder och till den aktuella ändring Emittenters och investerares synpunkter på metodför slagen kan bli värdefulla för kreditvärderingsinstitut när de ska fastställa metoder. bör också underrättas om planerade ändringar. Även om förordning (EG) nr 1060/2009 ger befogenheter att kontrollera att de metoder som används av kreditvärderingsinstitut är rigorösa, systematiska, konsekventa och valideras på Europeiska unionens officiella tidning L 146/7 grundval av historiska erfarenheter, inklusive utfallstest, bör detta kontrollförfarande inte ge befogenhet att bedöma lämpligheten av den föreslagna metoden eller innehållet i de kreditbetyg som utfärdas efter tillämpning av metoden. Värderingsmetoderna bör i tillämpliga fall beakta finansiella risker till följd av miljöfaror. (28)Eftersom strukturerade finansiella instrument är kom plexa lyckas kreditvärderingsinstitut inte alltid säkerställa en tillräckligt hög kvalitet på de kreditbetyg som utfär dats för sådana instrument. Detta har lett till att mark naden tappat förtroendet för denna typ av kreditbetyg. För att återställa förtroendet kan det vara lämpligt att emittenter eller anknutna tredje parter åläggs att anlita minst två olika lämna kre ditbetyg på strukturerade finansiella instrument, vilket kan resultera i olika och konkurrerande bedömningar. Detta kunde även minska alltför stor förlitan på ett en staka kreditbetyg. (29)I förslaget till ett direktiv om behörighet att utöva verk samhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag och förslaget till en förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföre tag, vilka ska ersätta och rådets di rektiv 2006/48/EG av om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (1) och Euro paparlamentets och rådets direktiv /49/EG av om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (2), har det införts ett krav på att kredit institut och värdepappersföretag ska bedöma kreditris kerna för enheter och finansiella instrument som de själva investerar i och inte bara förlita sig på kreditbetyg. Det kravet bör utvidgas till andra finansmarknadsaktörer som omfattas av unionslagstiftningen, inklusive fondför valtare. För alla finansmarknadsaktörer bör detta krav dock tillämpas på ett proportionellt sätt, med beaktande av den berörda aktörens art, omfattning och komplexitet. Medlemsstaterna bör inte kunna införa eller upprätthålla bestämmelser som tillåter att dessa investerare i större utsträckning förlitar sig på kreditbetyg. (30)Investerarna skulle dessutom få bättre förmåga att göra en välgrundad bedömning av kreditvärdigheten avseende strukturerade finansiella instrument, om de fick tillräcklig information om dessa instrument. Eftersom risken hos strukturerade finansiella instrument till stor del beror på kvaliteten och utvecklingen av de underliggande till gångarna borde investerare ges mer information om de underliggande tillgångarna. Detta skulle minska investe rarnas beroende av kreditbetyg. (1) EUT L 177, 30.6.2006, s. 1. (2) EUT L 177, 30.6.2006, s. 201. offentliggörs om strukturerade finansiella instrument, bör det dessutom öka konkurrensen mellan kreditvärderings institut då det kan leda till en ökning av antalet kredit betyg som utfärdas på eget initiativ. Kommissionen bör se över och rapportera om det är lämpligt att utvidga räckvidden av det offentliggörande kravet till andra finansiella produkter. Det finns till ex empel andra finansiella produkter, såsom täckta obliga tioner och andra fordringar för vilka säkerhet ställts där risken i hög grad beror på den underliggande säkerhetens egenskaper och där det skulle vara relevant att ge inve sterarna mer information om säkerheten. (31)Emittenter, investerare och andra berörda parter bör ha tillgång till uppdaterad kreditvärderingsinformation på en central webbplats. En europeisk kreditvärderingsplattform bör inrättas av och bör göra det möjligt för inve sterare att jämföra alla existerande kreditbetyg på en viss kreditvärderad enhet. Det är viktigt att den europeiska kreditvärderingsplattformens webbplats presenterar alla tillgängliga kreditbetyg per instrument, så att investerarna kan ta ställning till hela vidden av olika omdömen innan de fattar sitt eget investeringsbeslut. För att inte under gräva kreditvärderingsinstitutens möjlighet att arbeta med modellen där investeraren betalar, bör dock dessa kredit betyg inte inkluderas i den europeiska kreditvärderings plattformen. Den europeiska kreditvärderingsplattformen bör kunna hjälpa små och nya kreditvärderingsinstitut att bli mer synliga. Den europeiska kreditvärderingsplattfor men bör innefatta Esmas centrala register för att skapa en enda plattform för alla tillgängliga kreditbetyg per instru ment och den information om historiska resultat som det centrala registret offentliggör. stödde inrättandet av ett sådant offentliggörande av kreditbetyg i sin resolution om kreditvärderingsinstitut av . (32)Kreditbetyg är av väsentlig betydelse för investerings beslut och för emittenternas anseende och finansiella at traktivitet, oberoende av om de utfärdats för reglerings ändamål eller ej. Således har kreditvärderingsinstitut ett stort ansvar mot investerarna och emittenterna att följa förordning (EG) nr 1060/2009 så att deras kreditbetyg är oberoende, objektiva och av tillfredsställande kvalitet. In vesterare och emittenter kan emellertid inte alltid hävda kreditvärderingsinstitutens skyldigheter mot dem. Det kan vara särskilt svårt att hålla ett kreditvärderingsinstitut civilrättsligt ansvarigt om det inte föreligger ett avtalsför hållande mellan ett kreditvärderingsinstitut och till ex empel en investerare eller en emittent som kreditvär derats på begäran. Det kan också vara svårt för emitten ter att göra kreditvärderingsinstitutens skadeståndsansvar gentemot dem gällande, även om de har ett avtalsförhål lande med kreditvärderingsinstitutet i fråga. L 146/8 Europeiska unionens officiella tidning kan en sänkning av ett kreditbetyg, som beslutats till följd av en uppsåtligen eller av grov oaktsamhet be gången överträdelse av förordning (EG) nr 1060/2009 ha en negativ inverkan på emittentens anseende och fi nansieringskostnader och därmed vålla denna emittent skada, även om den inte omfattas av avtalsrättsligt an svar. Det är därför viktigt att införa en adekvat rätt till rättslig prövning för investerare som skäligen förlitat sig på ett kreditbetyg som utfärdats i strid mot förordning (EG) nr 1060/2009 samt för emittenter som lider skada på grund av ett kreditbetyg som har utfärdats i strid med förordning (EG) nr 1060/2009. Investeraren och emitten ten bör kunna hålla kreditvärderingsinstitutet ansvarigt för skada som orsakats av en överträdelse av den för ordning som inverkat på kreditbetyget. Medan investerare och emittenter som har att avtalsförhållande med ett kreditvärderingsinstitut kan välja att grunda ett anspråk mot det kreditvärderingsinstitutet på avtalsbrott bör alla investerare och emittenter ha möjlighet att begära skadestånd för en överträdelse av förordning (EG) nr 1060/2009, oberoende av om det föreligger ett avtals förhållande mellan parterna. (33)Det bör vara möjligt att hålla kreditvärderingsinstitut an svariga om de uppsåtligen eller av grov oaktsamhet åsi dosätter sina skyldigheter enligt förordning (EG) nr 1060/2009. Denna standard för ansvar är lämplig, eftersom det i kreditvärderingsverksamhet ingår viss grad av bedömning av komplicerade ekonomiska faktorer och tillämpningen av olika metoder kan ge olika kredit värderingsresultat, där inga kan anses vara felaktiga. Det är dock lämpligt att utsätta obegränsat skadeståndsansvar enbart om de överträder förordning (EG) nr 1060/2009 uppsåtligen eller av grov oaktsamhet. (34)Den investerare eller emittent som begär skadestånd för en överträdelse av förordning (EG) nr 1060/2009 bör lägga fram korrekta och detaljerade upplysningar som indikerar att kreditvärderingsinstitutet har gjort sig skyl digt till en sådan överträdelse av den förordningen. Detta bör avgöras av en behörig domstol, med beaktande av att investeraren eller emittenten kanske inte har tillgång till upplysningar som helt ligger inom kreditvärderingsinsti tutets sfär. (35)För frågor om ett kreditvärderingsinstituts skadestånds ansvar som inte omfattas eller definieras av denna för ordning, inklusive orsakssamband och begreppet grov oaktsamhet, bör tillämplig nationell rätt gälla, såsom den fastställs genom relevanta bestämmelser i internatio nell privaträtt. Särskilt bör det vara möjligt för medlems staterna att behålla nationella ordningar för skadeståndsansvar som är förmånligare för investerare eller emittenter som inte grundar sig på en överträdelse av förordning (EG) nr 1060/2009. Relevanta bestämmel ser i internationell privaträtt bör styra valet av behörig domstol för att avgöra en investerares eller emittents skadeståndstalan. (36)Förhållandet att institutionella investerare inklusive fond förvaltare är skyldiga att göra sin egen bedömning av tillgångars kreditvärdighet, bör inte hindra domstolar från att slå fast att ett kreditvärderingsinstituts överträ delse av förordning (EG) nr 1060/2009 har vållat en investerare skada som kreditvärderingsinstitut bär ansva ret för. Även om denna förordning kommer att förbättra investerarnas möjligheter att göra egna riskbedömningar, kommer de även i fortsättningen att ha mer begränsad tillgång till information än kreditvärderingsinstituten själ va. Dessutom kan, särskilt mindre, investerare sakna möj lighet att kritiskt granska ett kreditbetyg som utfärdats av ett kreditvärderingsinstitut. (37)Medlemsstaterna och bör se till att de sanktioner som åläggs enligt förordning (EG) nr 1060/2009 offent liggörs endast om detta offentliggörande är proportio nellt. (38)För att ytterligare minska intressekonflikter och främja lojal konkurrens på kreditvärderingsmarknaden är det viktigt att se till att de avgifter kreditvärderingsinstitut debiterar kunder inte är diskriminerande. Olika avgifter för samma typ av tjänst bör bara motiveras av skillnader i de faktiska kostnaderna för att tillhandahålla tjänsten till olika kunder. Dessutom bör avgifter för kreditvärderings tjänster till en viss emittent inte bero av det utförda arbetets resultat eller utfall eller av tillhandahållna relate rade (stöd-) tjänster. För att möjliggöra en effektiv över vakning av dessa bestämmelser bör kreditvärderingsinsti tut dessutom meddela vilka avgifter de uppburit från respektive kund och sin allmänna prispolitik. (39)Det är viktigt att regelbundet se över kreditbetyg, för att se till att kreditbetyg på statspapper är uppdaterade och tillförlitliga och för att öka begripligheten av dessa kre ditbetyg för användarna. Det är också viktigt att öka transparensen i fråga om utfört analysarbete, den perso nal som har avdelats för att ta fram kreditbetyg på stats papper och om de underliggande antagandena bakom kreditvärderingsinstituts kreditbetyg på statspapper. Europeiska unionens officiella tidning L 146/9 (40)Det är avgörande att investerare har lämplig information för att bedöma medlemsstaternas kreditvärdighet. Inom ramen för sin övervakning av medlemsstaternas ekono miska politik och finanspolitik samlar, behandlar och offentliggör kommissionen uppgifter om alla medlems staters ekonomiska, finansiella och finanspolitiska situa tion och resultat, varav de flesta offentliggörs av kom missionen och som därför kan utnyttjas av investerare för att bedöma medlemsstaternas potentiella kreditvärdig het. Kommissionen bör, i den mån det är lämpligt och uppgifterna finns tillgängliga, och med förbehåll för re levanta regler om konfidentialitet som är tillämpliga för dess övervakning av medlemsstaternas ekonomiska poli tik och finanspolitik, komplettera befintlig rapportering om medlemsstaternas ekonomiska resultat, eventuellt med ytterligare faktorer eller indikatorer, som kan hjälpa investerarna att bedöma medlemsstaternas kreditvärdig het. Dessa faktorer bör göras allmänt tillgängliga och komplettera befintliga publikationer och annan offentlig gjord information, i syfte att ge investerare ytterligare uppgifter för att hjälpa dem att bedöma statliga enheters kreditvärdighet och deras skuldinformation. Med detta i åtanke bör kommissionen undersöka möjligheten att ut veckla en europeisk kreditvärdighetsbedömning så att in vesterare kan göra en opartisk och objektiv bedömning av medlemsstaternas kreditvärdighet, med beaktande av den specifika ekonomiska och sociala utvecklingen. Vid behov bör kommissionen lägga fram lämpliga lagstift ningsförslag. (41)Enligt gällande bestämmelser ska kreditbetyg meddelas den kreditvärderade enheten innan de offent liggörs. För att undvika att ett sådant meddelande sker utanför arbetstid och för att den kreditvärderade enheten ska få tillräckligt med tid att kontrollera att kreditbetygets underliggande uppgifter är korrekta, bör den kreditvär derade enheten meddelas en hel arbetsdag innan kredit betyg eller kreditutsikter offentliggörs. En förteckning över de personer som har rätt att få det meddelandet bör vara begränsad och personerna bör klart och tydligt identifieras av den värderade enheten. (42)Med hänsyn till de särskilda egenskaperna hos kreditbe tyg på statspapper och för att minska volatilitetsrisken, är det lämpligt och proportionellt att kreditvärderingsinsti tut åläggs att bara offentliggöra dem sedan de i unionen etablerade handelsplatserna har stängt för dagen och se nast innan de åter öppnas. På samma grunder är det också lämpligt och proportionellt att kreditvär deringsinstituten offentliggör en tids plan för med datumen för offentliggörande av kreditbetyg på statspapper och i an slutning till dessa, datumen för därmed sammanhängande kreditutsikter i förekommande fall. Dessa datum bör in falla . Endast för kreditbetyg på statspapper på eget initiativ bör antalet offentliggöranden i tidsplanen vara begränsat till två eller tre. När detta krävs för att uppfylla rättsliga krav bör kreditvärderingsinstitut tillåtas att avvika från sin offentliggjorda tidsplan, om man i detalj förklarar skälen till en sådan avvikelse. Sådana av vikelser bör dock inte ske rutinmässigt. (43)På grundval av marknadsutvecklingen bör kommissionen överlämna en rapport till och rådet som undersöker lämpligheten av och sätt att stödja ett europeiskt offentligt kreditvärderingsinstitut med uppgift att bedöma kreditvärdigheten för medlemsstaternas stats papper, och/eller en europeisk kreditvärderingsstiftelse för alla andra kreditbetyg. Rapporten bör om det är nödvän digt åtföljas av lämpliga lagstiftningsförslag. (44)Med hänsyn till de särskilda egenskaperna hos kreditbe tyg på statspapper och för att förhindra en spridningsrisk inom unionen bör uttalanden med aviseringar av över syner av en viss grupp länder förbjudas om de inte de åtföljs av enskilda landsrapporter.