prop · H2031d20 · 2014-10-23 00:00:00 — Användningen av geografisk information och fastighetsinformation går alltmer mot kundanpassade lösningar där den offentligt tillhandahållna informationen kombineras med tjänster utvecklade av privata företag. För Lantmäteriet innebär det en stor utmaning att fortsätta att hålla en hög och jämn standard på den information de samlar in och förvaltar, som kraven på tillhandahållande från olika typer av användare är i ständig utveckling. Den stora efterfrågan som den nationella höjdmodellen har mött visar att inom en överblickbar framtid bör geografiska data generellt tillhandahållas med en känd noggrannhet i tre dimensioner för att kunna användas för modellering och analyser i en mängd olika tillämpningar. Dagens finansieringslösning som innebär att Lantmäteriet har möjlighet att via avgifter skapa utrymme för internt utvecklingsarbete innebär en stor flexibilitet, men kräver också en mycket stor tydlighet gentemot användare som på andra områden i samhället får tillgång till offentliga data utan kostnad. Det sammanhängande systemet för geografisk miljöinformation, som skapades genom lagen (2010:1767) om geografisk miljöinformation och förordningen (2010:1770) om geografisk miljöinformation för att genomföra Inspiredirektivet, avhjälper bl.a. problem vid informationsutbyte mellan myndigheterna, effektiviserar den nationella försörjningen av geografisk information men är även ett viktigt steg i utvecklingen inom it och för möjligheterna att nå regeringens mål inom e-förvaltning och regelförenkling. Arbetet med att utveckla användningen av geografisk information inom det offentliga bygger på en långt driven samverkan, både när det gäller utvecklingen inom landet och vid genomförandet av Inspiredirektivet. Exempelvis innebär samverkan att medverkande myndigheter för en fast årsavgift får tillgång till varandras geodata. Samverkansmodellen har tagits fram på frivillig basis och har rönt stort intresse som framtida modell för andra delar av svensk e-förvaltning. Utmaningen är att med ett ökande antal medverkande parter kunna fortsätta att fatta beslut i konsensus. Särskilt komplicerad blir frågan eftersom de deltagande myndigheterna i olika grad är beroende av intäkterna från den information de tillhandahåller för att finansiera sina verksamheter. Reglerna om tillhandahållande av uppgifter ur fastighetsregistret bygger på en ändamålsprövning som kan vara svårare att upprätthålla i praktiken när möjligheterna att sprida stora mängder data i samhället ökar. Den lagstiftning som reglerar tillhandahållandet kan därför behöva ändras. Även i övrigt kan det finnas behov av att anpassa fastighetsregisterlagstiftningen till moderna tekniska förutsättningar. Inskrivning av korrekta uppgifter i fastighetsregistret är en uppgift där rättssäkerheten alltid måste stå i centrum, men där det blir allt viktigare att korta handläggningstiderna för att göra fastigheter omsättningsbara och belåningsbara på en marknad för finansiella produkter som växer. får inte transaktionskostnaderna för att omsätta fastigheter öka. Möjligheterna att ta emot elektroniska handlingar finns nu i praktiken och bör utnyttjas till att sänka verksamhetens kostnader. Lantmäteriets uppdragsverksamhet är avgränsad till i instruktionen angivna områden och myndigheten bör genom interna åtgärder säker- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ställa att nya och befintliga uppdrag prövas mot denna. Lantmäteriets tjänsteexport innebär stöd till institutionell utveckling av lantmäteriverksamhet i andra länder, men också en möjlighet att bygga upp kompetens och attrahera arbetskraft i . Den biståndsfinansierade tjänsteexporten bidrar till ekonomisk och social utveckling liksom att stärka individers, inte minst kvinnors och flickors, rättigheter. rättigheter till mark motverkar också konflikter om marken och dess användning, såväl mellan stater som mellan olika grupper och individer. De bidrar också till en mer långsiktigt hållbar markanvändning och livsmedelsförsörjning. Den tjänsteexport som bedrivs på kommersiella villkor genom måste ske i den omfattning som Lantmäteriet förmår att tillhandhålla kompetens och utan att risker tas som inte kan hanteras inom bolaget. Inom forskningen om samhällsbyggande finns det stor effektivitets- och innovationspotential. En stor del av bostadsbestånd är mer än . Upprustningsbehovet för de s.k. miljonprogramområdena är omfattande. befolkning ökar i städer och tätorter. Urbanisering och regioner skapar utmaningar gällande hälsa, kommunikationer, social utveckling och miljöfrågor. Mer forskning behövs om frågor som gäller stadsutvecklingens negativa inverkningar såsom buller, föroreningar, trängsel, sociala problem, segregation och gentrifikation. Det finns demografiska utmaningar och mer kunskapsuppbyggnad och forskning behövs om konskevenser av den åldrande befolkningen för att skapa ett hälsosamt aktivt och säkert liv för alla generationer. Mer forskning behövs också vad gäller barnperspektivet i säkra och hälsosamma trafik- och utemiljöer inför planering att förtäta städer. Det behövs forskning om inflytande i planeringen. Forskningen behöver uppmärksamma frågor om bl.a. bostadsförsörjning, kollektivtrafik, infrastruktur, byggande, näringslivsutveckling, grönområden, försörjningssystem, naturresursanvändning, energieffektiviseringar och anpassningar till ett förändrat klimat. Frågor om trygghet och jämställdhet är viktiga forskningsfrågor inom samhällsbyggnadssektorn. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 området fysisk planering, byggande och bostäder spelar stor roll för attraktiva livs- och boendemiljöer, hälsa, sociala villkor, delaktighet och livskvalitet. Integrerade bygg- och planeringsprocesser för delaktighet och inflytande är viktigt med tanke på tillgänglighet och för att möjliggöra en ökad integration. Detta förutsätter kunskaper och en samordning av forskning om samhällsutvecklingen, fysisk planering, bostäder och byggande och därmed närliggande områden. har gjort ett inspel till fokusområde i forskningsprogrammet 2020 som gäller hållbar planering och innovativ urban utveckling, se utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Bostadspolitiken är en nationell angelägenhet. En väl fungerande bostadsmarknad har stor betydelse för arbetsmarknadens funktionssätt och därmed möjligheterna att bekämpa arbetslösheten och skapa fler jobb. Bostadsbristen ska mötas med ökat bostadsbyggande, inte minst hyresrätter. För att möta bostadsbristen är därför regeringens mål att det ska byggas minst 250 000 nya bostäder. Regeringen kommer med anledning av detta att överväga olika insatser för att stimulera ett kraftigt ökat bostadsbyggande. Nyproduktion ska ske på ett sätt som kompletterar befintliga områden och förstärker underlaget för service och investeringar i gemensamma miljöer. Bostadspolitiken är ytterst en fråga om alla människors rätt till ett hem. Bristande tillgång på bostäder leder också till stora sociala och ekonomiska problem för människor. Det är dessa utmaningar regeringen anser att den nya bostadspolitiken måste möta. Staten kommer på olika sätt att stödja energieffektiviseringen av miljonprogrammet för att höja boendekvaliteten, sänka driftskostnaderna av bostäderna och på så sätt göra dem möjliga för många att efterfråga. Regeringen vill skapa förutsättningar för ett mer uthålligt bostadsbyggande där fler och mindre företag ges tillträde till marknaden. Därmed ökar också konkurrensen och kostnaderna kan hållas nere. Inom bostads- och stadsbyggnadspolitiken finns flera av de viktigaste verktygen för att hantera klimatutmaningen och för att ställa om samhället i en hållbar riktning. Samhällsplaneringen ges nya ingångsvärden och kompetensen hos arkitekter och ingenjörer tas till vara på nya sätt när byggnader, kvarter och hela städer ska byggas med social gemenskap som mål och inom de gränser som ges av naturen. Den täta staden med sitt stora utbud av upplevelser på en begränsad yta har en inneboende attraktivitet som ska komma fler människor till del. Stadsutvecklingen är en viktig del av lösningen på flera centrala framtidsutmaningar. Hur städer planeras och utvecklas, hur trafiklösningar, bostadsbebyggelse och näringsverksamhet samordnas har inverkan på möjligheterna att nå miljökvalitetsmål, hållbar tillväxt och förutsättningarna att skapa goda livs- och boendemiljöer. När vi anpassar den byggda miljön till klimatförändringarna i olika avseenden skapas möjligheter att bygga ett mer inkluderande samhälle. Nödvändiga klimatanpassningar av städer leder till att gröna ytor skapas, där människor kan mötas. Ombyggnader av miljonprogrammets hus för att tillgodose moderna energikrav ska genomföras i samverkan med de boende så att de ges möjlighet att utveckla sina bostadsområden, som åtgärderna ger jobb till bl.a. arbetslösa. Den byggda miljön står för en stor del av energianvändningen i samhället och för att underlätta omställningen till ett energisystem baserat på förnybara råvaror är det av avgörande betydelse att den byggda miljöns andel av energianvändningen minskar. Nya byggnader kan utformas utan behov av tillförd energi för uppvärmning och vid ombyggnader av dagens hus kan stora delar av kostnaderna täckas av minskade kostnader för uppvärmning och annan energianvändning. Bostadsbyggandet har under en rad av år legat på alltför låga nivåer. växer och det finns ett underskott av bostäder till följd av att nyproduktionen av bostäder inte har hållit jämn takt med vare sig behov av eller efterfrågan på bostäder under en lång följd av år. Den generella bristen på bostäder gör det särskilt svårt för unga att etablera sig på bostadsmarknaden. Ett stort antal kommuner anger att de har brist på bostäder som unga efterfrågar. hemifrån ökar i storstadsregionerna. Det råder en utbredd brist på studentbostäder på universitets- och högskoleorter. Bostadsbristen behöver mötas med ökat bostadsbyggande. Därför sätter regeringen upp ett mål för bostadsbyggandet som innebär att 250 000 bostäder ska byggas . Som ett led i detta ska förutsättningarna ses över för att stärka kreditgivningen för nybyggnation samt skapa incitament både för byggandet av små energieffektiva hyresrätter eller studentlägenheter och för de kommuner som står för ett ökat bostadsbyggande. En statlig förhandlare kommer också att utses för att, om kommunerna så begär, samordna kontakter med kommuner som kan bygga fler bostäder på citynära flygplatsmark. Översyn av planprocessen pågår Bra byggregler ska skydda människor och miljö. Byggreglerna behöver dock förenklas för att snabba upp byggprocesserna. Ett antal utredningar är tillsatta inom plan- och byggområdet. I syfte att effektivisera processen från idé och förslag till färdig byggnad kan ytterligare åtgärder behöva vidtas. I finns bestämmelser om skydd av områden av riksintresse, dvs. områden som är av betydelse för hela landet, det s.k. riksintressesystemet. Det har riktats kritik mot bestämmelserna om riksintresse och deras tillämpning. En utredning har tillsatts (M 2014:01). Regeringen ser det som angeläget att riksintressesystemet är ändamålsenligt utformat och enkelt att tillämpa i den kommunala planeringen och vid tillståndsprövningen. En allt större andel av befolkningen utgörs av äldre. En särskild utredare fick i uppdrag att lämna förslag på åtgärder som förbättrar och underlättar situationen för äldre på bostadsmarknaden, både vad avser förutsättningarna för att anpassa sitt befintliga boende och möjligheterna att flytta till ett för äldre an- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 passat boende (dir. 2014:44). Uppdraget ska redovisas . Miljonprogrammets flerbostadshus behöver moderniseras på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt. Regeringen gör nu en stor satsning på ett stöd för renoveringar av flerbostadshus i miljonprogramsområdena som bl.a. bidrar till energieffektivisering. Hyresgästerna ska ha inflytande i renoveringsprocessen. Upprustningar skapar också arbetstillfällen. Upprustningen av miljonprogrammets byggnader skapar möjligheter att ta ett helhetsgrepp på hela bostadsområden och stärka kopplingarna till den omkringliggande stadsregionen. Det är viktigt att klimatanpassa miljonprogramsområdena och skapa mötesplatser men också mer grundläggande frågor som hur staden eller orten hänger ihop behöver tas om hand. Att öka tillgängligheten till grundläggande service och skapa förutsättningar för näringslivets utveckling och hållbar tillväxt är andra områden som är av stor vikt. Regeringen avsätter i denna budget medel för lokalunderhåll och energieffektiviseringsåtgärder av skollokaler. Insatserna beskrivs mer under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Krav på byggprodukter och dokumentation vid nybyggnad Byggprodukter används i mycket stora volymer och produkterna har en lång brukstid. Farliga ämnen i material och varor byggs ofta in för långa tider. Eftersom människor vistas en stor del av tiden inomhus kan emissioner av farliga ämnen från byggprodukter ge upphov till betydande exponering via inomhusmiljön. Regeringen anser därför att det finns skäl att närmare överväga hur begränsningar av farliga ämnen i byggprodukter kan införas, för att därmed bidra till att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. För att öka resurseffektiviteten vid renovering och rivning samt förbättra möjligheterna att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 hantera farliga ämnen i byggnader anser regeringen även att förutsättningarna bör undersökas för att införa ett krav på dokumentation av byggprodukter som byggs in i byggnader (loggbok för byggnader). Lantmäteriet förvaltar och utvecklar centrala delar av samhällets infrastruktur i form av rikstäckande geografisk information av hög kvalitet och aktuella uppgifter om landets alla fastigheter. Denna infrastruktur ska vara tillgänglig för alla att använda och utvecklingen mot att tillhandahålla informationen på ett sätt som gör det möjligt både för enskilda medborgare och för företag som vill bygga tjänster måste fortsätta. Att fastighetsregistret nu flyttas till en stabil datormiljö, att inskrivningssystemen byts ut och integreras, att den digitala informationen görs tillgänglig i tre dimensioner och att ansökningar kan lämnas elektroniskt, är sådana utvecklingssteg som medverkar till bättre samhällsservice och nya utvecklingsmöjligheter. Tabell 3.16 Anslagsutveckling 1:1 Bostadspolitisk utveckling 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för insatser inom det bostadspolitiska området. Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Bostadspolitisk utveckling Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen har inlett ett arbete som syftar till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. För att kunna fortsätta detta arbete på ett effektivt sätt är det viktigt att regeringen snabbt kan inhämta beslutsunderlag och vid behov vidta åtgärder. För att länsstyrelserna ska kunna finansiera uppbyggnaden av systemstöd för att följa utvecklingen av överförmyndare och gode män föreslås att anslag 1:1 Bostadspolitisk utveckling minskas med 2015 och anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. utgiftsområde 1 ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Bostadspolitisk utveckling . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 3.7.21:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1Beloppet är negativt p.g.a. att en återbetalning har skett . 2Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 I förordningen (2002:664) finns bestämmelser om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2023. Skälen för regeringens förslag: Det är viktigt att kan bedriva sitt arbete långsiktigt och med möjlighet att ingå avtal som sträcker sig längre än innevarande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2023. Tabell 3.19 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Erhållet/föreslaget bemyndigande 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 3.7.31:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som går i borgen för enskilda hushålls skyldighet att betala hyra för sin bostad (kommunala hyresgarantier). I förordningen (2007:623) finns bestämmelser om statliga bidrag för kommunala hyresgarantier. Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.23 Anslagsutveckling 1:4 Innovativt byggande 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för att främja innovativt byggande av bostäder för unga. av anslaget får användas för merkostnader för att administrera anslaget. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 I förordningen (2013:145) finns bestämmelser om statligt stöd för innovativt byggande av bostäder för unga. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Innovativt byggande ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017. Skälen för regeringens förslag: För att skapa goda förutsättningar för beslut om stöd är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter kommande år. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:4 Innovativt byggande ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017. Tabell 3.24 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Innovativt byggande Erhållet/föreslaget bemyndigande 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.25 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Innovativt byggande Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Unga har särskilt svårt att etablera sig på bostadsmarknaden. Drygt hälften av landets kommuner anger att de har brist på sådana bostäder som unga efterfrågar. Bristen är särskilt utbredd i storstadsregionerna och andra större städer, dit många unga flyttar. Ungdomar i storstadsregioner lämnar föräldrahemmet allt . Bristen på studentbostäder är utbredd och bestående på universitets- och högskoleorter i storstadsregionerna. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är angeläget att vidta åtgärder för att öka utbudet av bostäder för unga och studenter. Ett statligt stöd för innovativt byggande av bostäder för ungdomar syftar till att uppmuntra aktörerna att tänka nytt och kreativt kring bostäder för unga vilket bör leda till att utbudet av bostäder ökar. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att anvisas under anslaget 1:4 Innovativt byggande . Tabell 3.26 Anslagsutveckling 1:5 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 212 829 tkr prisnivå. 3Motsvarar 212 843 tkr prisnivå. 4Motsvarar 212 860 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för internationellt arbete, för utgifter för insatser som syftar till att underlätta för attraktivt boende på landsbygden och för insatser som underlättar kommunernas planering för bostadsförsörjningen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den kreditgaranti som administrerar är en försäkring som långivare kan teckna för lån till ny- och ombyggnad av bostäder, vid förvärv av fastighet som ombildas till kooperativ hyresrätt samt vid förvärv av bostad för förstagångsköpare. Garantin ger långivaren ett skydd mot kreditförluster och minskar behovet av topplån eller egen kapitalinsats för den som bygger bostäder. Kreditgarantier får utfärdas: –för ny- och ombyggnad av bostäder, –för avlösen av kommunala borgensåtaganden, –för lån till kooperativa hyresrättsföreningar, –för vissa kommunala åtaganden för boendet, samt –för förstagångsköpares förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier) Bestämmelserna om kreditgarantier finns i förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m., förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet och förordningen (2008:20) om statliga kreditgarantier för förvärv av bostad. Finansieringen av dessa garantier sker utanför statens budget genom avgifter som ska täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. Avgifterna ska också täcka finansieringen av sådana fastighetsförvärv som undantagsvis får göra för att skydda statligt garanterade lånefordringar. Tabell 3.27 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden och kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 . Regeringen bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (förvärvsgarantier) som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 5 . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har ett bemyndigande att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden samt kreditgarantier för lån till kooperativa hyresrättsföreningar som tas upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt. För dessa kreditgarantier har regeringen en gemensam bemyndiganderam om 10 inklusive tidigare gjorda åtaganden. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringen har även ett bemyndigande att ställa ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier) inom en ram om 5 inklusive tidigare gjorda åtaganden. Regeringen bedömer att det behövs garantiramar av samma omfattning som . Tabell 3.28 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:5 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10).