prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — Maxtaxan infördes och deltar alla kommuner frivilligt i reformen och tar del av det riktade statsbidraget. Inkomsttaket, som reglerar vilket belopp en avgift maximalt kan uppgå till, har varit oförändrat och uppgår till per hushåll och månad. Trots att allt fler hushåll har inkomster som överstiger detta belopp, har de maximala avgifterna per barn inte ökat . Regeringen aviserar i denna budgetproposition en indexering av inkomsttaket fr.o.m. . Detta kommer att möjliggöra ökade avgiftsintäkter för kommunsektorn. aviserar regeringen en sänkning av det statliga bidraget, som kompenserar kommunerna för minskade avgiftsintäkter med samma belopp. Regeringen avser att föreslå att medel tillförs förskola, pedagogisk omsorg och fritidshem på annat sätt. 9.6.2Omsorg , nätter och När allt fler verksamheter i samhället kräver bemanning dygnet runt ökar också behoven av omsorg för barnen på andra tider än kontorstid. Drygt hälften av landets kommuner erbjuder någon form av omsorg , nätter och Många föräldrar tvingas därför att ordna omsorgen med hjälp av tillfälliga lösningar. som arbetslösheten är hög finns risken att t.ex. ensamstående och framför allt kvinnor, ibland tvingas tacka nej till arbete på grund av att omsorg saknas. Enligt skollagen har barn som är bosatta i och som inte har börjat i förskoleklass eller skola rätt till förskola från i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier. Föräldrar och barn har inte rätt att kräva förskola , nätter, veckoslut eller i samband med större . Däremot ska kommunerna sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. I ett modernt samhälle bör det finnas tillgänglig omsorg, förskola eller fritidshem av god kvalitet för barnen när föräldrarna arbetar. Regeringens mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Om vi ska nå dit måste fler jobb skapas och det måste vara möjligt att ta de jobb som finns. hade 170 av 290 kommuner någon form av omsorg på obekväma tider. Trots en positiv utveckling saknas alltså omsorg , nätter och i knappt hälften av landets kommuner. För att stödja huvudmännen föreslår regeringen därför att avsätts för ett stimulansbidrag till de kommuner som erbjuder omsorg , nätter och . beräknas avsättas för satsningen . För att alla elever ska ha möjlighet att nå kunskapskraven krävs att alla elever får den tid de behöver med sina lärare, att undervisningen anpassas till elevens förutsättningar och behov samt att stöd sätts in så fort det behövs. har kunnat konstatera att skillnaderna mellan skolor ökat vilket är allvarligt för likvärdigheten i det svenska skolsystemet. Det är regeringens tydliga ambition att vända den utvecklingen och öka likvärdigheten i skolsystemet så att varje elev kan nå sin fulla potential. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Lärarnas arbete med stöd och särskilt stöd är centralt för elevernas lärande. Av skollagen framgår att utbildningen ska ta hänsyn till barns och elevers olika behov och att barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. Trots detta ökar andelen elever som inte klarar kunskapskraven i bl.a. svenska och matematik. visar Statens skolinspektions tillsyn att det finns kvalitets- brister i skolornas arbete med särskilt stöd och åtgärdsprogram. Utvärderingar från visar också att svensk grundskola sätter in särskilt stöd relativt sent, med tonvikt på sena årskurser. Regeringen har som mål att säkerställa att stöd och särskilt stöd sätts in redan i tidiga årskurser för att förebygga problem som kan växa och försvåra för den enskilde eleven. Mot denna bakgrund bör en s.k. läsa-skriva- räkna-garanti införas i skollagen. Läsa-skriva- räkna-garantin är tänkt att fungera som en garanti för att alla elever som är i behov av stöd och särskilt stöd ska få det stöd de behöver innan de lämnar årskurs 3 i , sameskolan och specialskolan. En läsa-skriva- räkna-garanti säkerställer att insatser sätts in så fort en lärare eller annan skolpersonal upptäcker att en elev är i behov av stöd eller särskilt stöd. Detta kan innebära att insatser sätts in redan i förskoleklassen. Regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning i frågan. Den nya lagstiftningen beräknas träda i kraft . Kunskapskrav i läsförståelse i årskurs 1 Såväl internationella som nationella under- sökningar visar att svenska elevers läsförståelse har försämrats . Läsförståelsen är basen för allt annat lärande, oavsett skolämne. Det är därför av största vikt att fånga upp de elever som har eller som bedöms riskera att få problem med läsförståelsen. Ett kunskapskrav i läsförståelse bör därför införas i årskurs 1 i , sameskolan och specialskolan. Regeringen avser att ge i uppdrag att ta fram förslag till kunskapskrav i läsförståelse i årskurs 1. Kunskapskravet bör införas . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Obligatoriska bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling och matematik i årskurs 1 Ett förslag om en skyldighet att använda vissa bedömningsstöd i årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan har remitterats. Ett obligatoriskt bedömnings- stöd bör finnas i läs- och skrivutveckling och matematik för årskurs 1. Bedömningsstöden bör kunna användas av samtliga lärare för att redan under första årskursen identifiera såväl elever som behöver stöd i sin läs- och skrivutveckling eller matematiska utveckling, som elever som behöver extra utmaningar för att kunna nå så långt som möjligt. Regeringen avser att ge i uppdrag att revidera de obligatoriska bedömningsstöden i läs- och skrivutveckling och i matematik. Regeringen avser att införa obligatoriska bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling och matematik för årskurs 1 . Fler speciallärare och specialpedagoger i förskoleklass och årskurs 1–3 En viktig del i arbetet med tidiga insatser är också att öka tillgången till lärare med specialpedagogisk kompetens i lågstadiet, inte minst mot bakgrund av att arbetet med stöd och särskilt stöd i praktiken inte alltid fungerar som det ska. Det är angeläget att säkerställa att alla elever som har behov av specialpedagogiskt stöd ges tillgång till det så att ingen elev lämnas efter. För att tillgången till specialpedagogiskt stöd ska kunna öka i framför allt förskoleklassen och årskurs 1–3 krävs åtgärder på flera håll. råder det brist på behöriga speciallärare. Enligt prognos över tillgång och efterfrågan på utbildning för speciallärare och specialpedagoger kommer det att råda omfattande brist på båda dessa yrkeskategorier 2020. Åtgärder måste därför i första hand vidtas för att komma till rätta med den bristen. Det handlar dels om fler utbildningsplatser på speciallärar- och specialpedagogutbildningarna (se avsnitt 9.9.1 Fler i högskolan), dels om satsningar som syftar till att göra det mer attraktivt för verksamma lärare att vidareutbilda sig till speciallärare eller specialpedagog. En annan viktig del handlar om att stimulera skolhuvudmännen att anställa fler lärare med specialpedagogisk kompetens och öka andelen behöriga speciallärare och specialpedagoger. Förskoleklass och årskurs 1–3 är prioriterade men även övriga kan komma att omfattas. Regeringen föreslår att avsätts för insatser som i huvudsak syftar till att öka tillgången till special- pedagogiskt stöd i förskoleklassen och årskurs 1–3 och beräknar . Utvärdering av den nya betygsskalan har fått i uppdrag att utvärdera den nya betygskalan samt kunskapskravens utformning. kan, vid behov och i vissa delar, ta in en extern aktör vid utvärderingen. Utvärderingen ska ske utifrån perspektiven nationell likvärdighet, tydlighet för elever och lärare och eventuell inverkan på betygsinflation. I detta arbete ska den beprövade erfarenheten från lärarkåren tas med. ska i samband med uppdragets genomförande inhämta synpunkter från utvärdering. Uppdraget ska redovisas . har i ett tillkännagivande ansett att regeringen bör se till att ett bedömningsstöd för den nya betygsskalan skyndsamt ska tas fram och göras tillgängligt där sådant material ännu inte finns (bet. 2011/12:UbU12, rskr. 2011/12:174). Vid tiden för tillkännagivande hade på regeringens uppdrag (U2009/312/S) redan utarbetat allmänna råd om hur de nya kursplanerna och kunskapskraven för och motsvarande skolformer ska tillämpas. Efter tillkännagivande har även beslutat om allmänna råd om bedömning och betygssättning i gymnasieskolan. har även publicerat ett antal handledningar och stödmaterial om bedömning och betygsättning enligt den nya betygsskalan, bl.a. ”Kunskapsbedömning i skolan – praxis, begrepp, problem och möjligheter”, ”Bedömnings- aspekter – hur du som lärare kan förklara kunskapskraven för eleverna”, ”Betygsskalan och betygen B och D – en handledning” samt kommentarmaterial till kunskapskraven i ett större antal ämnen. redovisade regeringens uppdrag om bl.a. fortsatt arbete med olika former av kompetensutveckling och stöd till lärare inom området bedömning och betygssättning (U2014/4011/S). Genom dessa insatser bedömer regeringen att tillkännagivandet kan anses slutligt tillgodosett. För att stärka elevhälsan och bl.a. motverka och förebygga ungas psykiska ohälsa som särskilt drabbar unga flickor och hbtq-personer vill regeringen förstärka och förlänga nuvarande satsning på elevhälsan. har haft regeringens uppdrag (U2011/5947/S) att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa. För att genomföra uppdraget får –2014 använda . har i budgetpropositionen beräknats . Regeringen anser att nuvarande satsning bör förlängas och förstärkas. Regeringen föreslår att ytterligare avsätts för detta ändamål och beräknar därefter . Regeringen avser att ge i uppdrag att utvärdera nuvarande satsning. Regeringen avser även att återkomma om åtgärder för att stärka samverkan mellan elevhälsan, barn- och ungdomspsykiatrin och andra aktörer i samhället som är avgörande för att tidigt kunna sätta in åtgärder. Grunden till ett jämställt samhälle läggs i skolan. Jämställdhetsarbetet i skolan ska bedrivas kontinuerligt och i vardagen och diskussionen kring människors lika värde ska vara en naturlig del i vardagen. Stereotypa könsnormer, mobbning och diskriminering ska aktivt motarbetas. En utgångspunkt för förskolan och skolan är att barn och elever ska ges möjlighet att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet eller könsidentitet. Varje elev ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen för utbildningen, oavsett kön. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har pågående uppdrag att genomföra insatser för att främja jämställdhet i skolväsendet (U/2011/7067/S U2011/263/S (delvis), U2012/7365/S och U2013/5044/S). Uppdragen ska slutredovisas . Regeringen arbetar också för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i målen för verksamhets- området barn- och ungdomsutbildning för att dels konkretisera jämställdhetspolitiken inom området, dels för att intensifiera regeringens arbete med jämställdhetsintegrering. Regeringen avser därför att se över hur målen för verksamhetsområdet kan formuleras utifrån ett jämställdhetsperspektiv och vilka indikatorer som kan kopplas till målen. Genom att formulera mål och följa upp måluppfyllelsen med ändamålsenliga indikatorer kan regeringens jämställdhetspolitik på ett bättre sätt synliggöras i resultatredovisningen. För att ge alla huvudmän och skolor möjlighet att utvecklas och förbättras behövs nationella skolutvecklingsinsatser som är systematiska och långsiktiga. Huvudmän och skolor har olika förutsättningar och behov. För att möta denna mångfald bör en variation av insatser inom olika områden erbjudas huvudmän och skolor. Insatserna kan avse olika kompetens- och stödinsatser när det t.ex. gäller undervisning i ämnen eller ämnesövergripande arbete, statistik och resultatuppföljning, arbete med elever i behov av särskilt stöd, hur administrationen kan minskas och arbetsprocesser göras mer effektiva. Det är viktigt att tillvarata den strategiska potential som it kan ha för skolutvecklingen. It kan bidra till att öka verksamhetens innovativa förmåga och kvalitet i att förmedla relevanta kunskaper, bl.a. genom att använda it i undervisningen som ett pedagogiskt verktyg. Det är av största vikt att samverkan sker mellan olika centrala aktörer på skolområdet. bör därför få i uppdrag att i samråd med Kommuner och Landsting (SKL) och regionala utvecklingscentrum vid högskolor och universitet ta fram förslag till nationella skolutvecklingsprogram. Förslaget ska bl.a. innehålla utformning, innehåll och genom- förande av skolutvecklingsprogrammen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utvecklingsprogrammen kan pågående sats- ningar som t.ex. Matematiklyft och Läslyft ingå. Skolutvecklingsprogrammen ska kunna rikta sig mot alla skolformer. De administrativa uppgifterna måste minska så att lärare får mer tid för undervisning samt planering och uppföljning. Regeringen avser därför, att genom skolutvecklingsprogrammen stödja huvudmän och skolor med att effektivisera det administrativa arbetet. Regeringen avser att återkomma med fler förslag för att minska den administrativa bördan för lärare. Satsningen med skolutvecklingsprogrammen bör påbörjas och bör vara helt utbyggd . För detta ändamål föreslår regeringen att avsätts . beräknas avsättas för satsningen. 9.6.7Översyn av det nationella provsystemet Nationella prov har en given funktion i den svenska skolan. Rätt använda kan nationella prov stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning, samt ge en bild av hur väl kunskapskraven uppfylls på såväl klassrumsnivå som skolnivå, huvudmannanivå och nationell nivå. Genomförandet av de nationella proven får dock inte ta så mycket tid att det minskar förutsättningarna för lärande. Vad gäller är regeringen uppmärksam på att antalet obligatoriska nationella prov ökat till sammanlagt tolv stycken fördelade på årskurs 3, 6 och 9. För en elev i årskurs 6 innebär det fem omfattande prov, vardera med flera delprov, i olika ämnen . Lärarnas organisationer varnar för att genom- förandet av de nationella proven tar omfattande arbetstid i anspråk. Det pågår en översyn av de nationella proven för att se hur proven skulle kunna digitaliseras och delar av proven därigenom rättas centralt. Regeringen avser att bredda översynen till att också gälla antal, omfattning, effekter, för- läggning och syfte med de nationella proven. Regeringen avser att pröva frågan om att för översynen göra något eller några av de senast införda nationella proven frivilliga. 9.6.8Mer undervisningstid för att nå kunskapskraven Hjälp med läxor och annat skolarbete för alla Regeringen föreslår i denna budgetproposition, se volym 1 avsnitt 6.6.3, att RUT-avdragets bestämmelse om skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete ska avskaffas från . I stället föreslår regeringen att det riktade statsbidraget för att stimulera fler huvudmän att erbjuda hjälp med läxor och annat skolarbete för elever i och motsvarande skol- former ska utökas. Regeringen avser även att ge i uppdrag att utarbeta stödmaterial kring hur skolor kan arbeta med hjälp med läxor och annat skolarbete. beslutades förordning (2014:144) om statsbidrag för läxhjälp. För ändamålet beräknades i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) 2015 och 2016 och 2017 till huvudmän inom skolväsendet. beräknades även för ideella läxhjälpsföreningar. Regeringen föreslår att ytterligare avsätts för att stimulera huvudmännen att erbjuda läxhjälp, samt beräknar ytterligare , och ytterligare . Regeringen avser att se över frågan om hur stort statsbidrag de ideella föreningarna ska kunna söka . Regeringen avser att förtydliga nämnda förordning så att skolor som tar del av medel ur satsningen sätter upp tydliga och uppföljnings- bara mål för vad en utbyggd verksamhet med hjälp med läxor och annat skolarbete ska uppnå för skillnad i elevernas resultat. Förordning (2014:47) om statsbidrag för sommarskola eller undervisning under andra skollov syftar till att huvudmän för elever i årskurs 6–9 i och vissa elever på gymnasieskolans yrkesprogram ska få ökade möjligheter att anordna undervisning och andra lov för de elever som inte För detta beräknades i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) 2015 och 2016. Regeringen avser nu att utöka denna satsning till att omfatta gymnasieskolan i dess helhet. Regeringen föreslår att satsningen förstärks med ytterligare samt beräknar ytterligare . beräknas avsättas för satsningen. Regeringen avser att förtydliga nämnda förordning så att skolor som får statsbidrag sätter upp tydliga och uppföljningsbara mål för vad en utbyggd verksamhet med undervisning på skollov ska uppnå för skillnad i elevernas resultat. 9.6.9Samverkan för bästa skola har tappat sin tätposition när det gäller likvärdig skola. Ojämlikheten och resultat- skillnaderna i den svenska skolan ökar. Andelen elever som går i skolor med riktigt låga resultat har dubblerats . Andelen elever som går i skolor med mycket höga resultat ökar något. Det är tydligt att likvärdigheten inom skolsystemet är hotad. Skolan ska vara hjärtat i det jämlika samhället. I skolan ska alla barn få det stöd och den stimulans de behöver för att utvecklas så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. Det finns ingen motsättning mellan likvärdighet och höga studieresultat. Staten behöver ta större ansvar för att höja resultaten i skolor med låga studieresultat och tuffa förutsättningar. Det enskilt viktigaste för elevernas resultat är att de möter skickliga och engagerade lärare. För att attrahera de bästa lärarna till skolorna med tuffast förutsättningar anser regeringen att extra resurser bör avsättas till högre löner för dessa lärare. Regeringen föreslår att det avsätts och beräknar därefter. Skolor med låga studieresultat och tuffa förutsättningar behöver också större resurser för att utveckla till exempel pedagogik, bedömningspraktik, didaktik eller metodik eller förmågan att möta elever med olika förutsättningar. bör därför få i uppdrag att sluta särskilda utvecklingsavtal med huvudmän för sådana skolor. I överens- kommelserna ska statens och skolhuvud- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 männens insatser klargöras. Regeringen föreslår att det avsätts 2015 för ett riktat statsbidrag som ska fördelas av till de utvecklingsprojekt som blir resultatet av överenskommelserna och beräknar för detta ändamål därefter. Undervisningen av nyanlända elever organiseras och genomförs på olika sätt i landets kommuner och skolor. För att alla nyanlända elever ska ges bästa möjliga förutsättningar att uppnå kunskapskraven och fullfölja sin utbildning anser regeringen att det finns behov av att komplettera regleringen i skollagen och anslutande förordningar. Regeringen avser därför att återkomma till med förslag med syfte att öka likvärdigheten och skapa förutsättningar för att nyanlända ska kunna uppnå utbildningens mål. Lärare som undervisar nyanlända elever bör ha kunskap och kompetens om flerspråkighet och andraspråksutveckling samt kunskaper om språk- och kunskapsutvecklande arbetsätt. Genom en språkutvecklande ämnesundervisning ges eleven möjlighet att utveckla sin språk-, läs- och skrivförmåga. Även rektorn har en viktig roll för att skapa goda förutsättningar för elevernas kunskapsutveckling och målupp- fyllelse. Genom studiehandledning på moders- mål kan nyanlända elever fortsätta med en åldersadekvat kunskapsutveckling utan att studierna försenas i väntan på att eleven lär sig svenska. Regeringen avser att införa satsningar för lärare och rektorer för att stärka nyanlända elevers kunskapsutveckling. Regeringen anser också att det bör ställas krav på huvudmännen att skyndsamt genomföra en kartläggning av nyanländas kunskaper i grund- skolan, så att en nyanländ elev får plats i en årskurs och i en undervisningsgrupp. För kart- läggningen beräknar regeringen 2016 och därefter . För samtliga ovan nämnda satsningar på nyanlända föreslår regeringen att det avsätts och beräknar 200 miljoner därefter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För satsningarna på skolor med låga resultat och tuffa förutsättningar samt på nyanlända elever föreslår regeringen enligt ovan att sammanlagt avsätts . beräknas avsättas för satsningen. Regeringen välkomnar att det genom finns en bred blocköverskridande överenskommelse i friskolefrågor. Den står fast. Detta gäller även de delar i överenskommelsen som innebär att i vissa frågor närmare utreda förutsättningarna för ett genomförande av över- enskommelsen. Som en följd av sexpartiöverenskommelsen utreds hur offentlighetsprincipen kan införas i fristående skolor (dir. 2014:91) samt hur en öppen redovisning av kostnader och intäkter på skolenhetsnivå kan införas (dir. 2014:126). Ett förslag om ett stärkt meddelarskydd för an- ställda i bl.a. fristående förskolor och skolor har lämnats av i betän- kandet Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet (SOU 2013:79) som har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma till med förslag i dessa delar. Som anges ovan står regeringen fast vid sex- partiöverenskommelsen, den är ett steg framåt för att säkerställa att verksamheten i skolan har en god kvalitet och att de offentliga medel som avsätts för skolverksamheten kommer brukarna, dvs. eleverna, till del. Men som framgår av de särskilda yttrandena i be- tänkande (SOU 2013:56) så vill regeringen i vissa fall gå längre. Villkoren för såväl barn och elever som för anställda i det svenska skolväsen- det ska så långt möjligt vara lika, oberoende av vem som är huvudman för verksamheten. I ett nationellt och sammanhållet skolsystem har kommunerna ansvaret för att garantera alla barn och unga rätt till en god utbildning med hög kvalitet. Kommunerna ska därför ha avgörandet över nyetableringar av skolor som drivs med vinstsyfte. På detta sätt kan en ökande skol- segregation liksom överetablering av skolor motverkas. En särskild utredare ska därför ges i uppdrag att föreslå nödvändiga författningsänd- ringar. En utredning bör därför tillsättas så snart möjligt och förslag till lagstiftning avses lämnas . Välfärdens, inklusive skolans, verksamheter är ingen marknad. Skattemedel ska användas just till den verksamhet som de är avsedda för. Som framgår i en annan del av budgetpropositionen, se Finansplanen, avsnitt 1.8.1 Ordning och reda i välfärden, ska det utredas hur reglerna för an- vändning av offentliga medel för driften av skattefinansierad välfärd bör utformas så att medlen kommer brukarna till godo och över- skotten som huvudregel återförs till verksam- heten. En internationell skola på grundskolenivå är enligt skollagen en skola med enskild huvudman som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i . En inter- nationell skola på gymnasienivå är en inter- nationell skola som erbjuder gymnasial utbildning som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i gymnasie- skolan eller som anordnar utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Internationella skolor utgör en särskild utbildningsform utanför skolväsendet. De anordnar utbildning som följer ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan. I en promemoria utarbetad av () föreslås bl.a. att kommuner, efter medgivande från , ska få vara huvudmän för internationella skolor på grundskolenivå om det finns behov av utbildningen (U2014/5177/S). Utbildningen i internationella skolor med huvudman föreslås vara avgiftsfri. Promemorian har remitterats. 9.6.12Skolrenoveringar för bättre arbetsmiljö och energieffektivisering Många skollokaler runtom i landet erbjuder en undermålig arbetsmiljö9. En god arbetsmiljö för elever och lärare är en viktig förutsättning för att alla elever ska nå kunskapskraven i skolan och är ytterst huvudmannens ansvar. Den fysiska miljön i skolan har betydelse för elevernas välmående och deras förutsättningar att inhämta och utveckla kunskaper och värden. Lokalerna bör därför vara utformade så att de främjar trygghet och lärande, är bullerdämpande, har god ventilation, är tillgängliga och är energieffektiva m.m.