prop · H2031d7 · 2014-10-23 00:00:00 — 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 5 Internationell samverkan........................................................... Mål för utgiftsområdet ...................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder........................ Analys och slutsatser ....................................................................... 1:1 Avgifter till internationella organisationer............................... 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet............................. 1:3 Nordiskt samarbete ................................................................... 2.6.41:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet............................................................. 2.6.61:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning.......................... 2.6.71:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut 1:8 Bidrag till ....................................... 1:10 Information om i utlandet.......................................... 1:11 Samarbete inom ......................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan.............. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. Tabell 2.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Tabell 2.4 Anslagsutveckling 1:1 Avgifter till internationella organisationer.............. Tabell 2.5 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Avgifter till internationella Tabell 2.6 Anslagsutveckling 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ............ Tabell 2.7 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Freds- och Tabell 2.8 Anslagsutveckling 1:3 Nordiskt samarbete .................................................. Tabell 2.9 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Nordiskt samarbete ......... Tabell 2.10 Anslagsutveckling 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet ..................................................................... Tabell 2.11 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet ........................... Tabell 2.12 Anslagsutveckling 1:5 ................. Tabell 2.13 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:5 Inspektionen för Tabell 2.14 Anslagsutveckling 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning............................................... Tabell 2.15 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning.. Tabell 2.16 Anslagsutveckling 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut ()........................................................................... Tabell 2.17 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut ().................................................. Tabell 2.18 Anslagsutveckling 1:8 Bidrag till ................... Tabell 2.19 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:8 Bidrag till Utrikespolitiska Tabell 2.20 Anslagsutveckling 1:9 .................................................... Tabell 2.21 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:9 ........... Tabell 2.22 Anslagsutveckling 1:10 Information om i utlandet....................... Tabell 2.23 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:10 Information om i Tabell 2.24 Anslagsutveckling 1:11 Samarbete inom ...................... Tabell 2.25 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Samarbete inom Tabell 2.26 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:11 Samarbete inom 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Samarbete inom besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018 (avsnitt 2.6.11) 2.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt följande uppställning: Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke- Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2 Utgiftsområde 5 Internationell Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet verkar två myndigheter: och . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan 1:1 Avgifter till internationella organisationer 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning 1:7 Bidrag till internationella 1:8 Bidrag till () 1:10 Information om i utlandet Totalt för utgiftsområde 05 Internationell samverkan 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 05 Internationell samverkan Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet Internationell samverkan är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. 2.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Verksamheterna under detta utgiftsområde är av mycket olika karaktär. I många fall finns också andra finansiärer, t.ex. från andra länder när det gäller medlemskap i internationella organisationer, basstöd till stiftelser och medel för vissa verksamheter hos olika myndigheter under andra utgiftsområden. Detta gör att det är mycket svårt att följa upp de olika verksamheterna med resultatindikatorer mot det övergripande målet. Bedömningsgrunder anges nedan för de två myndigheterna under utgiftsområdet. () bedöms när det gäller den författningsreglerade verksamheten utifrån: –rättsenlighet och kvalitet i myndighetsutövningen, –kostnadseffektivitet i handläggningen, –korta handläggningstider, små ärendebalanser samt enkla rutiner för företag och enskilda i ärenden. ISP bedöms vidare utifrån: –det mervärde som myndighetens stöd till innebär, –myndighetens bidrag till arbetet för ickespridning i , samt –en väl fungerande samverkan med andra berörda myndigheter. Som källor till de centrala bedömningsgrunderna används främst myndighetens årsredovisning och andra rapporter och redovisningar till regeringen, inklusive underlaget till regeringens årliga skrivelse om den strategiska exportkontrollen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Svenska institutets verksamhet bedöms utifrån kännedom om och intresse och förtroende för och svenska aktörer inom: –uppdraget att sprida information och kunskap om i utlandet, –hantering av stipendier, bidrag och andra aktiviteter för att främja samarbete och långsiktiga relationer med andra länder inom områdena kultur, utbildning och forskning, demokrati samt samhällsliv i övrigt, –uppdraget att skapa kännedom om och intresse och förtroende för och svenska aktörer så att internationella målsättningar kan nås och att förutsättningar skapas för utveckling i såväl som Svenska institutets samarbetsländer. Som källor till de centrala bedömningsgrunderna används myndighetens årsredovisning och andra rapporter och redovisningar till regeringen. I internationella krishanteringspolitik ingår ett antal instrument. deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser är ett av dessa instrument och finansieras inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd till den del som enligt OECD-DAC räknas som bistånd. I det följande redogörs för resultaten av det svenska deltagandet i internationell krishantering finansierade under alla tre utgiftsområden. Svensk medverkan i internationella insatser har vägletts av följande skrivelser och propositioner; Nationell strategi för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet (skr. 2007/08:51, bet. 2007/08:UFöU4), politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3), Regeringens skrivelse 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2013/14:131 Biståndspolitisk plattform samt Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10), samt Regeringens skrivelse 2008/09:137 samarbete med Nato inom (), Partnerskap för fred (PFF) och krishanteringsinsatser. Utöver dessa anger Regeringens årliga deklaration i utrikespolitiska debatt regeringens politik på området. Utifrån propositionerna Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (prop. 2012/13:29) och Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (prop. 2011/12:33) beslutade att kunde bidra med väpnad trupp . Ett stort antal myndigheter har deltagit med personal i internationella insatser . Bland dessa finns Försvarsmakten, , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Kriminalvården, , och . gav regeringen de myndigheter som bidrar till freds- och säkerhetsfrämjande insatser i uppdrag att inrätta ett särskilt myndighetsråd för att stärka samverkan. Rådet inledde sin verksamhet . bidrog med personal till närmare 40 civila och militära insatser under ledning av EU, FN, och Nato och var sammanlagt omkring 613 personer, varav 111 kvinnor och 502 män, utsända från till internationella krishanteringsinsatser. Den sammanlagda kostnaden för engagemang var . minskade samlade bidrag till insatserna i och Kosovo, främst p.g.a. militära neddragningar medan deltagandet däremot ökade för insatserna i , främst i , Sydsudan och . Försvarsmakten bidrog med väpnad trupp till Natos insatser i och Kosovo samt till EU:s maritima insats utanför till en kostnad av från utgiftsområde 6, anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt. avsattes för deltagande med militärobservatörer, stabsofficerare och vissa civila experter, som huvudsakligen finansierades från utgiftsområde 5, anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Vid slutet av 2013 deltog sammanlagt 336 personer i militära insatser, en minskning med 300 personer jämfört med föregående år till följd av minskade militära bidrag i och Kosovo. Civila insatser, finansierade i allt väsentligt från utgiftsområde 7, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, kostade 2013 . Vid året slut var det 242 utsända personer - i huvudsak poliser, kriminalvårdare, politiska rådgivare och insatsstödpersonal till insatserna. Huvuddelen av den civila personalen deltog i EU:s insatser i Kosovo, och , samt i FN:s insatser i och Sydsudan. Det totala antalet utsända var i stort sett jämfört med föregående år. bidrag till internationell civil krishantering har koncentrerats till nedan regioner och konflikter som är prioriterade ur ett utrikes-, säkerhets- och biståndspolitiskt perspektiv. Även ett försvars- och rättspolitiskt perspektiv ska beaktas. I dessa områden har ett brett utrikespolitiskt engagemang och som regel också ett utvecklingssamarbete baserat på en resultatstrategi. Bedömningen är att de svenska bidragen har uppnått uppställda mål, att de genomgående motsvarat högt ställda internationella förväntningar och att personalen löst uppgifterna på ett bra sätt. Här nedan presenteras de samlade resultaten. Den samlade svenska insatsen i norra , det s.k. Transition Support Team (TST), med en civil ledning, avvecklades . Det svenska militära styrkebidraget i minskades även och det svenska styrkebidraget genomgick stora förändringar. Inom ramen för Nordic Baltic Transition Support Unit (NB TSU) inledde ett närmare samarbete med , och . NB TSU har varit inriktat på rådgivnings- och utbildningsinsatser för säkerhetsstyrkor i norra . Det fördjupade nordisk-lettiska samarbetet innebar en ytterligare tyngdpunktsförskjutning, från stridande till stödjande verksamhet, med syfte att utveckla de afghanska säkerhetsstyrkornas förmåga att självständigt ansvara för säkerheten i landet. insats bedöms sammantaget ha bidragit till denna utveckling. Säkerhetssituationen i är dock fortsatt utmanande. Samarbetet avslutades i samband med att dåvarande förbandsbidrag till ISAF, i huvudsak NB TSU och helikopterbidraget för medicinsk evakuering, avslutades. Utöver detta har personal till stöd för avveckling av infrastruktur och hemtransport av utrustning och materiel tillkommit. Trots reduceringarna av det svenska bidraget till omkring 300 personer utgjorde det enskilt största landet för svenska bidrag till krishanteringsinsatser vid utgången av 2013. Insatserna var koncentrerat till Mazar-e i norra . EU:s polisinsats EUPOL har bidragit till att bygga upp en civilt inriktad polis. fokus har varit att förbättra förutsättningarna för kvinnor att verka inom polisen. bedömde EU att den afghanska polisen uppnått egen kapacitet att genomföra utbildningar. EUPOL kunde därmed skära ner på sina utbildningsinsatser och övergå till mer renodlade mentoreringsuppgifter. Med cirka 25 personer var bidrag till EUPOL , med såväl poliser som rättsrådgivare och andra experter, ett av de största svenska bidragen inom civil krishantering. Insatsen har haft en svensk chef . har bidragit med militärrådgivare till FN:s civila mission i (UNAMA), från fyra personer till två personer . Efter var den största regionen för svenska bidrag . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 EU:s rättsstödsinsats i Kosovo (EULEX Kosovo) har fortsatt haft en viktig stabiliserande roll , både i Kosovo och i regionen. Den har bidragit till att bygga upp en civilt inriktad multietnisk poliskår och ett tullväsende som varit viktig när det gäller bekämpning av grov organiserad brottslighet, korruption och krigsbrott. Stora utmaningar kvarstår dock för att åstadkomma ett väl fungerande rättsväsende och en normalisering av norra . minskade insatsen i storlek i takt med att alltfler arbetsuppgifter lämnades över från EULEX till Kosovos egna myndigheter. personalbidrag till EULEX var 48 personer vid slutet av 2013. Bidraget bestod av experter inom rättsväsendet, mänskliga rättigheter och insatsstöd. Detta motsvarade av den totala internationella personalstyrkan till insatsen avslutades det svenska militära truppbidraget i Kosovo. Fram till dess var mer än 60 personer från Försvarsmakten utsända på , i huvudsak i Kosovo. har fortsatt sitt arbete inom KFOR genom att besätta ett knappt tiotal befattningar av KFOR:s totala personalstyrka på 4810 personer. har även bilateralt ställt en rådgivare till förfogande. Försvarsmakten deltog även med stabsofficerare till EU:s militära insats i Bosnien och . deltagande i OSSE-missionerna i Bosnien och , , och har bidragit till arbete med utbildningsinsatser, konfliktförebyggande och konfliktlösning samt att möta transnationella hot. Svenska polisinsatser i inom ramen för polisreformstöd har bidragit till att nya modeller för arbete med brottsoffer och förtroendeskapande åtgärder har kunnat införas. De svenska polisrådgivarna har bl.a. arbetat för att förbättra situationen för kvinnor som brottsoffer i . Svensk polis har genom sitt deltagande i bilaterala, OSSE- och EU-insatser på bidragit till att utveckla den lokala polisverksamheten. Deltagandet har inneburit vinster för svensk polis bl.a. genom de nätverk som skapats i kontakterna med den lokala polisen vilka också är till nytta för bekämpningen av den brottslighet i som anknyter till . Det svenska deltagandet i fältverksamhet fortsatte i något 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 minskad omfattning, och uppgick till sammanlagt fyra personer. Minskningen är i linje med planer för sin närvaro i regionen. ökade sitt deltagande i insatser i . deltog åter med örlogsfartyget i EUNAVFOR Operation samt med ett personalbidrag till styrkans operationshögkvarter. Insatsen har skyddat FN:s humanitära transporter till och handelssjöfarten i området, och tillsammans med omvärldens övriga ansträngningar bidragit till att reducera sjöröveriet i regionen. Detta gör EU genom att bland annat eskortera och på annat sätt skydda sjöfart, ingripa mot misstänkta pirater, avbryta försök till kapningar samt se till att misstänkta pirater ställs inför rätta. som opererat i området har antalet framgångsrika sjörövarattacker minskat kraftigt, från 47 kapade fartyg 2010 till inget kapat fartyg . När sjöröveriet kulminerade satt 680 personer som gisslan och 2013 uppskattades antalet till 54 personer. Sedan operation inleddes har ingen av FN:s livsmedelsprograms humanitära hjälpsändningar kapats. Det är tydligt att hotet från sjöröveri har minskat markant sedan insatsen inleddes. deltog med totalt 152 personer . har fortsatt sitt deltagande i EU:s militära utbildningsinsats (EUTM ) med utbildning i och . Försvarsmakten har inom insatsen genomfört en särskild satsning inom kvinnor, fred och säkerhet (gender) för somaliska rekryter. Fram har cirka 3600 somaliska soldater utbildats som har bidragit till att förbättra säkerhetssituationen i landet och utgör en grund för den fortsatta utvecklingen av säkerhetsstyrkor. har deltagit i EU:s regionala insats för förmågebyggnad åtgärder inom kustbevakning och sjönära polis, EUCAP . Insatsen har omfattat verksamhet i , och . utgjordes det svenska bidraget av fyra personer. deltar i FN:s och EU:s insatser i Sydsudan. Utmaningarna för FN:s insats i Sydsudan (UNMISS) att fullgöra sitt mandat har blivit än mer omfattande och utmaningarna fortsätter att öka i och med det försämrade säkerhetsläget. Insatsens fokus har alltmer gått över till att skydda civila, varför stödet för att genomföra reformer av statssystemet nästan har upphört. Trots det försämrade säkerhetsläget har svenska polisrådgivare arbetat vidare för implementeringen av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet. Mycket återstår innan en mer jämställd polis har uppnåtts i landet, kvinnliga poliser har fortfarande begränsade möjligheter och saknas fortfarande i högre chefspositioner. Kriminalvården har i samarbete med UNMISS utbildat kriminalvårdare och genomfört en särskild satsning med fokus på implementeringen av säkerhetsrådsresolutionen . Det har gjorts genom ett sömnadsprojekt som ger kvinnor möjlighet till skydd och färdigheter inför frisläppandet. Projektet har varit så uppskattat att de nu övertagits och ingår i UNMISS reguljära verksamhet och därmed fått spridning till fler fängelser. deltog 17 poliser och kriminalvårdare i UNMISS samt fem militärobservatörer och stabsofficerare. Försvarsmakten bidrog med flygtransport av fortifikationsmateriel till UNMISS i samband med oroligheterna och början av 2014. bidrog med tre personer till EU:s insats för flygplatssäkerhet i Juba, Sydsudan. Insatsen lades ned vid slutet av 2013, då säkerhetsläget och den politiska instabiliteten förhindrade personalen från att fullgöra uppdraget. bidrar fortsatt till FN:s och EU:s insatser i DR . var 9 personer på plats. I FN:s stabiliseringsinsats i DR , MONUSCO, deltog poliser, fyra militärobservatörer och tre kriminalvårdare. MONUSCO har stött DR regeringsarmé för att öka säkerheten i konfliktområden samt skydda civila. MSB deltog med två personer till EU:s reformstödinsatser för säkerhetssektorn, EUPOL och EUSEC, och bidrog bl.a. med personal inom gender, mänskliga rättigheter och rättsstatsuppbyggnad. har ett brett engagemang till stöd för förbättrad säkerhet och långsiktig fred och utveckling i . Deltagandet i UNMIL sker även mot bakgrund av ordförandeskap för FN:s fredsbyggandekommissions landkonfiguration och i rollen som pilotgivarland för genomförandet av ”New ” i . Inom ramen för UNMIL bidrog med 18 personer, varav 14 poliser , tre kriminalvårdare och en expert inom freds- och statsbyggande. Transformeringen av UNMIL till en mer utpräglad civil insats har fortgått . Arbetet med att stärka det liberianska rättsväsendet har fortsatt flera utmaningar framför sig. Svensk polis har kunnat besätta nyckel- och högre positioner inom missionen, vilket bidragit till en högre kvalitet på polisreformarbetet. Två av fem regionala FN- chefspositioner har bemannats av svensk polis. Genom denna satsning har svensk personal också kunnat bidra till insatsens implementering av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet. Svensk polis driver ett Sida-finansierat bilateralt projekt med fokus på kriminalteknik, där FN-insatsens arbete kopplats samman med långsiktiga bilaterala utvecklingssamarbete. har, genom , genomfört ett pilotprojekt i samarbete med FN:s avdelning för fredsbevarande operationer (UN DPKO), där UNMIL:s insatsförberedande utbildningar för FN-poliser har stärkts vilket skapat bättre förutsättningar för att ge stöd åt den liberianska kapacitetsuppbyggnaden på polisområdet. har även bidragit med två kriminalvårdare till FN:s insats i (UNOCI). övertog FN, genom stabiliseringsinsatsen MINUSMA, ansvaret från Afrikanska unionen för fredsfrämjande i . Det av beslutade bidraget i form av ett flygtransportförband till MINUSMA togs inte i anspråk av FN. Trots att MINUSMA bara är bemannat till drygt hälften utifrån sitt mandat, har insatsen bidragit till ett gott genomförande av president- och parlamentsval och till ökad stabilitet särskilt i de norra delarna i . deltar i MINUSMA med cirka 5 stabsofficerare, vilket har bidragit till insatsens etablering. bidrar också med 3 poliser till MINUSMA. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 I engagerade sig i flera nya insatser. Det svenska bidraget till EU:s militära utbildningsinsats i (EUTM ) påbörjades och har bidragit till utbildningen av fyra maliska bataljonsstridsgrupper om totalt cirka 3000 man i syfte att stärka förmåga att hävda sin territoriella integritet och säkerhet. bestod det svenska personalbidraget i regionen totalt av tio instruktörer och stabsofficerare. I EUCAP , som blev fullt operationell , deltar med en person från MSB i den civila insatsen för att förbättra säkerhetssituationen i . bidrog med strategiska transporter av estnisk trupp och fransk materiel till EU:s militära insats i . EU:s civila observatörsinsats i (EUMM ) hade en fortsatt viktig strategisk roll och stor betydelse för stabiliteten i och regionen genom sitt uppdrag att övervaka avtalet om eldupphör som slöts efter konflikten mellan och . Då EUMM numera är den enda internationella observationsstyrkan i har den en unik roll när det gäller förtroendeskapande åtgärder i landet och opartisk rapportering om incidenter. EUMM har genom sin närvaro längs de administrativa gränslinjerna till och , där huvuddelen av den svenska personalen tjänstgjort som observatörer, bidragit till ett förbättrat säkerhetsläge och till att dämpa spänningar som uppstått till följd av olika incidenter. var en av de största bidragsgivarna till EUMM .