prop · H103166 · 2014-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:166 Frihandelsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan. Förhandlingarna om ett avtal inleddes och avtalet undertecknades . godkände Europa- parlamentet frihandelsavtalet. Genom avtalet upprättas ett frihandels- område för varor och tjänster. En omfattande avveckling sker av tullar för industri- och jordbruksprodukter. Parterna åtar sig också att gradvis avskaffa olika former av handelshinder, liberalisera marknaderna för tjänster och offentlig upphandling samt ge ett effektivt skydd för immateriella rättigheter. Handel och investeringar ska ske med respekt för standarder inom miljö- och arbetsmarknadsområdet och parterna har åtagit sig att samarbeta kring skydd för miljön och respekt för grund- läggande normer på det arbetsrättsliga området. Avtalet innehåller också rättsligt bindande åtaganden om respekt för mänskliga rättigheter och skyldigheter i fråga om icke-spridning av massförstörelsevapen. 2013/14:166 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. handel med och .......................................... Den ekonomiska utvecklingen i och ........................ Allmänna principer (artiklarna 1–2)................................... 6.2Avtalets mål och institutionella bestämmelser (artiklarna 3–16)................................................................. Varuhandel (artiklarna 17–106 ) ........................................ Avveckling av tullar (artiklarna 17–22) ............ 6.3.2Icke-tariffära handelshinder (artiklarna 23–27).8 Handelspolitiska åtgärder (artiklarna 28–57) ....9 6.3.4Tullar och handelslättnader (artiklarna 58–70)..9 Tekniska handelshinder (artiklarna 71–84) ....... 6.3.6Sanitära och fytosanitära åtgärder (artiklarna 85–104).......................................... 6.4Handel med tjänster, etableringar och elektronisk handel (artiklarna 107–167)......................................................... Betalningar och kapitalrörelser (artiklarna 168–171)...... Offentlig upphandling (artiklarna 172–194)..................... Immaterialrätt (artiklarna 195–257) ................................. Konkurrens (artiklarna 258–266) ..................................... Hållbar utveckling (artiklarna 267–286) .......................... 6.10Öppenhet och administrativa förfaranden (artiklarna 287–294)......................................................... Allmänna undantag (artiklarna 295–297)......................... Tvistlösning (artiklarna 298–323) .................................... 6.13Tekniskt bistånd och handelsrelaterad kapacitetsuppbyggnad (artiklarna 324–326) .................... Slutbestämmelser (artiklarna 327–337)............................ 7 Godkännande av avtalet .................................................................. Bilaga Frihandelsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemstater, å ena sidan, och och , å andra sidan .17 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...2622 Regeringen föreslår att godkänner frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan (avsnitt 7). 2013/14:166 2 Ärendet och dess beredning Med utgångspunkt i ett beslut av rådet inledde Europeiska kommissionen 2007 förhandlingar om ett associeringsavtal med Andinska gemenskapen (, , och ). och beslutade att inte fullfölja förhandlingarna och EU gick då vidare med förhandlingar om ett frihandelsavtal med och . Förhandlingarna slutfördes och avtalstexten paraferades . beslutade att godkänna frihandelsavtalet. Avtalet har också ratificerats av och . är ett blandat avtal, dvs. både EU och medlemsstaterna är avtalsparter tillsammans med och . Avtalet kommer att träda i kraft efter den dag då parterna utbytt anmälningar om att de slutfört de interna rättsliga förfaranden som krävs. Avtalet tillämpas med vissa undantag redan provisoriskt mellan EU, och . mellan och och tillhör, tillsammans med motsvarande avtal med , de första i en ny generation handelsavtal som förhandlats fram enligt principerna i kommissionens meddelande 2006, Ett konkurrenskraftigt i världen. I meddelandet dras riktlinjerna upp för hur EU:s handelspolitik kan bidra till för tillväxt och sysselsättning. En av grundpelarna i denna politik är att utvidga handeln genom att öppna marknader bl.a. med hjälp av frihandelsavtal med ett antal tillväxtländer. Syftet är att förbättra marknadstillträdet för europeiska företag på dynamiska och konkurrensutsatta tillväxtmarknader. Frihandelsavtalen utgör också en språngbräda för framtida global liberalisering genom att de går utöver de marknadsöppningar som har kunnat uppnås genom de multilaterala förhandlingarna inom (). När förhandlingarna inleddes med den Andinska gemenskapen motiverades de också av utvecklingspolitiska hänsynstaganden. För att underlätta för länderna i omställningen finns således stöd i form av handelsrelaterat tekniskt bistånd till och för att stärka ländernas kapacitet att dra full nytta av den internationella handeln och ytterligare minska fattigdomen. Inför förhandlingarna gjordes, på uppdrag av kommissionen, en konsekvensanalys som pekade på att borttagande eller sänkning av tullar och icke-tariffära handelshinder skulle komma att medföra positiva effekter på tillväxten i såväl EU som i och . Handelsflödena förväntades stiga för de andinska länderna, både vad gällde import och export medan ökningen av handelsflödena beräknades bli mindre betydande för EU. Välfärdsvinster förväntades bl.a. till följd av positiva sysselsättningseffekter, främst i de andinska länderna. I har EU ingått ett associeringsavtal med Prop. 2013/14:166 och ett avtal om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och Ett associeringsavtal med (, , , , och ) förhandlades som avtalet med och (se prop. 2013/14:167). Vidare pågår förhandlingar om ett associeringsavtal mellan EU och (, , och ). EU är också fortfarande öppet för att sluta ett avtal med hela Andinska gemenskapen, varför och har uppmuntrats att ansluta sig till frihandelsavtalet med och . Förhandlingarna med om en anslutning till avtalet inleddes också . och har omfattats av tullättnader vid import till EU genom EU:s allmänna preferenssystem (, GSP). Detta kommer att fortsätta gälla under en tvåårig övergångsperiod från det att frihandelsavtalet med börjat tillämpas provisoriskt. Efter övergångsperioden tillämpas endast frihandelsavtalet. EU driver ett antal projekt i och med handelsrelaterat tekniskt bistånd som syftar till att stärka dessa länders kapacitet att dra nytta av den internationella handeln. Ett sådant exempel är ett projekt i som syftar till att förbättra den administrativa kapaciteten för att kunna bistå små och medelstora exportföretag. har projektet framgångsrikt stärkt den colombianska konkurrensmyndig- hetens system för kvalitetskontroll. 4Sveriges handel med och handel med och är begränsad och koncentrerad till ett fåtal sektorer. av totala handel omfattar dessa två länder, även om den bilaterala handeln uppvisar en tydlig ökningstrend. uppgick den svenska exporten till till och importen till . var varuexporten till och importen . största exportkategorier är verkstadsprodukter, utrustning för tele- kommunikation, kemiska produkter samt transportmedel. Importen till från och utgörs främst av jordbruksprodukter såsom kaffe och i viss mån bananer samt kopparmalm. Från det svenska näringslivets sida fanns inför förhandlingarna ett intresse av ett ökat marknadstillträde för bl.a. telekomutrustning, förpacknings- och kemiska produkter. På jordbrukssidan fanns intresse för ett ökat tillträde för mejerivaror, livsmedel och vodka. Vidare fanns intresse av ökad import av bananer och socker. När det gäller tjänstehandel fanns det svenska intressen inom sektorerna yrkesmässiga tjänster, telekommunikationer, miljötjänster, distribution, finansiella tjänster och transporttjänster. 2013/14:166 5 Den ekonomiska utvecklingen i är tredje största ekonomi och har upplevt en stadig ekonomisk tillväxt, även om tillväxttakten har avtagit något . Enligt definition är landet ett s.k. högre medelinkomstland, och landet hade 2012 en BNP per capita på 7 . ökade landets BNP och landet spås en fortsatt god ekonomisk tillväxt. De främsta bakomliggande faktorerna för tillväxten har varit en expansion av råvaruexporten samt det förbättrade säkerhetsläget i landet. Den ökade exporten av råvaror har resulterat i en positiv handelsbalans och ökade investeringar. De utländska direktinvesteringarna i har ökat och motsvarade januari- av landets BNP. Arbetslösheten har minskat senaste årtiondet, och uppgick arbetslösheten till . En stor del av den arbetsföra befolkningen verkar dock inom den informella sektorn. Inflationen uppgick till . ansökte om medlemskap i som kandidatland. har öppnat sig för internationell handel och investeringar och landet tillhör de snabbast växande ekonomierna i . Landets utrikeshandel uppgår till av BNP. Den genomsnittliga tillväxten för uppgick till , vilket var den högsta i . förväntas tillväxten ligga kring . var BNP per capita 6 och arbetslösheten var . Den ökade exporten till – som förväntas ersätta som viktigaste handelspartner – är en viktig förklaring till landets snabba tillväxt. ansökte om medlemskap i . 6.1Allmänna principer (artiklarna 1–2) I avtalet fastställs inledningsvis de allmänna principer som ligger till grund för avtalet. Dessa omfattar respekten för de demokratiska principerna, de grundläggande mänskliga rättigheterna och rättstatsprincipen. Parterna betonar också att spridning av massförstörelsevapen är ett av de allvarligaste hoten mot internationell stabilitet och säkerhet. Parterna är därför övererens om att samarbeta för att bekämpa spridningen av sådana vapen. Respekten för de mänskliga rättigheterna och bestämmelsen om icke-spridning av massförstörelsevapen utgör väsentliga delar avtalet. Detta innebär att avtalet kan sägas upp om någon av parterna bryter mot dessa bestämmelser. Avtalets mål och institutionella bestämmelser (artiklarna 3–16) Genom avtalet upprättar parterna ett frihandelsområde för varor, tjänster och etableringar. Den övergripande målsättningen med avtalet är att genom en utvidgning av handeln bidra till ekonomisk utveckling och minskande av fattigdomen. Detta ska ske genom att gradvis avlägsna olika former av handelshinder, underlätta för varuhandel genom minskade tullar samt liberalisera tjänstehandel och reglerna för etablering. Avtalet har också som mål att liberalisera parternas marknader för offentlig upphandling samt ge ett effektivt skydd för immateriella rättigheter. Handel och investeringar ska ske på ett sätt som bidrar till målet om en hållbar utveckling och parterna ska verka för att detta mål integreras och avspeglas i parternas handelsförbindelser. Genom avtalet inrättas en handelskommitté bestående av företrädare för parterna. ska sammanträda en gång på ministernivå eller med företrädare utsedda av denna nivå. ska sammanträda växelvis i , och . Kommitténs uppgift är att granska och övervaka genomförandet av avtalet samt utvärdera tillämpningen och rekommendera eventuella åtgårder. Vidare inrättas specialiserade underkommittéer för marknadstillträde, jordbruk, tekniska handelshinder, tullar, handelslättnader och ursprungsregler, offentlig upphandling, handel och hållbar utveckling, sanitära och fytosanitära åtgärder samt för immateriella rättigheter. 6.3Varuhandel (artiklarna 17–106 ) 6.3.1Avveckling av tullar (artiklarna 17–22) Genom avtalet åtar sig parterna en omfattande avveckling av tullavgifter på ursprungvaror från den andra parten. EU beviljar i princip fullständig tullfrihet för industri- och fiskeprodukter från avtalets ikraftträdande. förbinder sig till en liberalisering på varor motsvarande av EU:s export direkt när avtalet träder i kraft. Avvecklingstiderna för övriga tullar ligger på 5, 7 eller . All fisk och samtliga fiskprodukter blir tullfria direkt när avtalet träder i kraft. Andra sektorer som i princip blir tullfria direkt när avtalet träder i kraft är bl.a. medicinsk utrustning, skor, teko, byggmaskiner och kemiska produkter. Längre avvecklings- tider gäller för bl.a. möbler och trä samt för motorfordon. När det gäller personbilar kommer tullarna att avvecklas och för lastbilar eller . åtar sig en liberalisering på varor motsvarande av EU:s export direkt när avtalet träder i kraft. Avvecklingstiderna för övriga tullar ligger på 5, 6, 7 eller . All import av fisk blir tullfri direkt när avtalet träder i kraft. Detta gäller också bl.a. jordbruksmaskiner, byggmaskiner, stål, medicinsk utrustning och teko. Längre avvecklings- tider erbjuds bl.a. för möbler. För större personbilar och lastbilar samt delar till motorfordon kommer tullarna att avvecklas direkt när avtalet 2013/14:166 träder i kraft. Däremot kommer importtullar för medelstora och mindre personbilar att avvecklas först respektive . För svensk del kan särskilt noteras att export av gödselmedel, visst papper, förpackningsmaskiner samt vissa apparater för tele- kommunikation till såväl som blir tullfria när avtalet träder i kraft. På jordbruksområdet har EU i princip åtagit sig att avveckla samtliga sina tullar . EU har emellertid undantagit ett antal produkter helt eller delvis från liberalisering både när det gäller och . Marknadstillträdet till EU för bananer har varit en nyckelfråga i förhandlingarna. EU har åtagit sig att successivt sänka tullen på bananer till per ton till . och har också fått ett förbättrat marknadstillträde för socker genom tullkvoter som ökar . För startar tullkvoten på en volym på och för . I och kommer liberaliseringen för jordbruksprodukter ske gradvis under . Marknadstillträdet förbättras för bl.a. frukter, grönsaker, vin och sprit samt bearbetade jordbruksprodukter. Den svenska exporten av jordbruksprodukter och livsmedel till och har varit begränsad till främst vodka. Beträffande ska den nuvarande bastullen om avvecklas direkt när avtalet träder i kraft. För del ska en avveckling av bastullen om för vodka ske . och kommer att fortsätta kunna dra nytta av s.k. kumulation, vilket innebär att det är möjligt för exportörerna i dessa länder att fortsätta att använda material och produktionsdelar med ursprung från andra andinska länder samt från utan att det påverkar varornas status som ursprungsvaror. I synnerhet kommer att gynnas av den ökade flexibiliteten vad gäller ursprungsreglerna för fiskeriprodukter. Enligt kommissionens beräkningar uppgår tullättnaderna på industri- och fiskeriprodukter till sammanlagt . Borttagandet av tullar på jordbruksområdet motsvarar enligt samma beräkningar . 6.3.2Icke-tariffära handelshinder (artiklarna 23–27) Avtalet omfattar icke-tariffära åtgärder, dvs. olika myndighetsåtgärder som begränsar eller försvårar internationell handel. Exempel på sådana handelshinder är kvoter, licenser och tekniska handelshinder. När det gäller icke-tariffära åtgärder slås i avtalet bl.a. fast att parterna ska medge varandra s.k. nationell behandling i enlighet med bestämmelsen i artikel III i 1994 (Allmänna tull- och handelsavtalet) och att ingen av parterna får anta eller bibehålla förbud eller restriktioner, bortsett från tullar, skatter eller andra pålagor vid import eller export i enlighet med bestämmelsen om förbud mot kvantitativa restriktioner i artikel XI i 1994. Handelspolitiska åtgärder (artiklarna 28–57) Enligt avtalet behåller parterna sina rättigheter och skyldigheter att vidta allmänna handelspolitiska skyddsåtgärder enligt bestämmelserna i 1994 och i om skyddsåtgärder. Om avskaffandet av tullen på en viss vara leder till en så pass kraftig ökning av importen till den andra parten att det riskerar att vålla allvarlig skada för inhemska producenter av liknande varor, får den importerande parten enligt avtalet vidta vissa bilaterala skyddsåtgärder. En sådan åtgärd kan till exempel bestå i att upphäva ytterligare planerade sänkningar av tullsatsen eller att höja densamma. Tullsatsen får dock inte överstiga den lägsta tullsats som tas ut gentemot övriga handelspartners enligt principen om s.k. mest gynnad nations behandling (MGN). En part får inte heller vidta bilaterala skyddsåtgärder än vad som bedöms nödvändigt för att avhjälpa den allvarliga skadan. Den part som tillämpar en skyddsåtgärd ska också samråda med den andra parten för att erbjuda lämplig kompensation. På jordbruksområdet finns särskilda bestämmelser om skyddsåtgärder. Vad gäller antidumpnings- och utjämningstullar är parterna överens om att de ska användas i överensstämmelse med relevanta WTO-krav och bygga på ett öppet förfarande. 6.3.4Tullar och handelslättnader (artiklarna 58–70) I syfte att främja handeln och en effektiv kontroll ska parterna enligt avtalet stärka samarbetet på tullområdet. Parterna ska inrätta effektiva, öppna och förenklade tullförfaranden för att minska kostnaderna och säkerställa förutsägbarhet för importörer och exportörer. I avtalet anges vidare att kraven och förfarandena för import, export och transitering ska bygga på de internationella instrument och standarder som parterna godtagit. Parterna ska underlätta samarbete mellan sina tullmyndigheter och till avtalet finns ett protokoll om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor som närmare reglerar hur detta samarbete ska gå till. Till exempel ska den ena partens tullmyndighet efter framställan eller självmant lämna de upplysningar som krävs för att den andra partens tullmyndighet ska kunna tillämpa tullagstiftningen på ett korrekt sätt. 6.3.5 Tekniska handelshinder (artiklarna 71–84) Beträffande tekniska handelshinder går åtagandena i avtalet utöver WTO:s avtal på området (). Parterna har enats om att samarbeta vid utarbetandet och fastställandet av tekniska föreskrifter, standarder och vid inrättande av system för bedömning av Parterna uppmuntras att använda internationella och regionala standarder samt att ömsesidigt erkänna förfaranden för bedömning av överensstämmelse. Dessa åtgärder kommer till exempel att underlätta för export av läkemedelsprodukter, medicintekniska produkter, optiska instrument, produkter för fordonsindustrin och andra typer av maskiner där svenska företag är konkurrenskraftiga. 2013/14:166 I avtalet finns också bestämmelser om ökad öppenhet genom förbättrad kommunikation och samarbete kring tekniska föreskrifter och standarder. Speciell vikt läggs vid förlängda tidfrister vad gäller möjligheten att lämna kommentarer på nya förslag till tekniska föreskrifter samt på skyldigheter att offentliggöra synpunkter på förslag samt fastställda regler offentligt (t.ex. på en officiell webbplats). 6.3.6Sanitära och fytosanitära åtgärder (artiklarna 85–104) Med sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS-åtgärder) avses åtgärder som införs för att skydda människors, djurs eller växters liv och hälsa från risker som kommer från t.ex. sjukdomar, skadegörare och gifter. Även på detta område går avtalet längre än . Detta gäller framför allt beträffande regionalisering vid utbrott av djursjukdomar (endast den region som drabbats av en djursjukdom stängs för export) och skadegörare, transparens gällande importkrav och procedurer samt godkännande av exportanläggningar. Vidare har man enats om att samarbeta om djurs välbefinnande samt beslutat att utöka samarbete och dialog mellan parterna samt kapacitetuppbyggnad på SPS-området för och . 6.4Handel med tjänster, etableringar och elektronisk handel (artiklarna 107–167) Avtalet medför en långtgående liberalisering av handeln med tjänster. får utökat marknadstillträde inom viktiga sektorer som till exempel finansiella tjänster, telekommunikation, maritima transporter, tillverkningsindustri, energiutvinning och gruvnäring. För gränsöverskridande handel och lokal etablering ges ökat tillträde inom bl.a. finansiella tjänster, professionella tjänster, tjänster inom telekommunikation samt sjöfart. Tjänstehandelsdelen omfattar inte offentliga tjänster som tillhandahålls av myndigheter och innehåller vidare några övergripande reservationer som rör skyddet av minoriteter. Liberaliseringen omfattar alla leveranssätt och ett åtagande om marknadstillträde inom en viss sektor för tjänster och etableringar medför enligt avtalet att det i princip inte får förekomma begränsningar för tillträdet till den andre partens marknad i form av monopol, kvoter, ensamrätt eller andra krav såsom t.ex. en prövning av det ekonomiska behovet. Inom de sektorer där en part har beviljat marknadstillträde får inte heller den andra partens tjänsteleverantörer eller investerare diskrimineras till förmån för de inhemska i enlighet med principen om nationell behandling. Reservationer kan göras från nämnda principer och de ska i så fall anges särskilt i respektive parts s.k. bindningslista. För tjänsteleverantörer som tillhandahåller tjänster på kontraktsbasis öppnar EU för colombianska och peruanska leverantörer på områdena för till exempel redovisnings- och bokföringstjänster samt arkitekter. (artiklarna 168–171) I avtalet fastslås att parterna ska säkerställa fri rörlighet för kapital samt underlätta betalningar mellan länderna genom konvertibla valutor i enlighet med . I avtalet finns en skyddsmekanism som ger parterna rätt att vidta skyddsåtgärder under högst om betalningar och kapital riskerar att skapa allvarliga svårigheter för valuta- eller penningpolitiken. Dessa åtgärder får dock inte användas i syfte att skydda en viss bransch. 6.6Offentlig upphandling (artiklarna 172–194) När det gäller offentlig upphandling ska på de områden som täcks av avtalet anbudsgivare från bägge parter behandlas såsom anbudsgivare från det egna landet. Diskriminering av anbudsgivare får inte ske på grund av anknytning till annat land. Upphandlingen ska ske transparent och opartiskt. Angående behandling av anbud anges vidare att den upphandlande enheten ska behandla anbuden konfidentiellt. En part ska på begäran av en annan part omgående tillhandahålla de uppgifter som är nödvändiga för att avgöra om upphandlingen genomfördes på ett rättvist och opartiskt sätt. I de fall det skulle vara till skada för konkurrensen vid framtida upphandlingar att lämna ut dessa uppgifter, får den part som tar emot uppgifterna endast lämna ut dem till en leverantör efter samråd med och tillstånd från den part som tillhandahållit uppgifterna. och har förbundit sig att, över vissa tröskelvärden, ge tillgång till upphandling på såväl central som lokal nivå. Åtagandena utgör de mest långtgående marknadsöppningar inom offentlig upphandling som och gett till något tredjeland. Anbudsgivare från EU kommer dessutom gynnas av förbättrade förhållanden i gällande byggkoncessioner och inom delar av de s.k. försörjningssektorerna (bl.a. transport, energi, vatten). 6.7Immaterialrätt (artiklarna 195–257) Genom avtalet förbinder sig parterna att säkerställa en effektiv skyddsnivå för immateriella rättigheter. Parterna bekräftar sina åtaganden i enlighet med olika internationella överenskommelser bl.a. om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätt (). I avtalet anges vidare att parterna erkänner behovet av att upprätthålla en balans mellan skyddet för de immateriella rättigheterna och intresset av att lämna ett utrymme för parterna att behålla och införa nationell politik relaterad till ekonomisk och social utveckling (t.ex. teknologiöverföring, miljö och skyddet av folkhälsan). Avtalet hänvisar också till FN- konventionen om biologisk mångfald () och dess principer om staters rätt att förfoga över sina naturresurser och om en rättvis fördelning av vinster som härrör från användningen av dessa. Parterna åtar sig även att samarbeta för att skydda växtsorter.