prop · H103115 · 2014-03-07 00:00:00 — 53.2Prioriterade ämnen på vattenpolitikens område och rådet enades om en överenskommelse i första läsning om en revidering av direktiven om prioriterade ämnen inom vattenpolitikens område (2000/60/EG och 2008/105/EG). I det nya direktivet (2013/39/EU) fastställs miljökvalitetsnormer för tolv nya ämnen. Genom inrättandet av en s.k. bevakningslista kommer EU att få bättre dataunderlag för framtida överväganden om nya prioriterade ämnen. Vidare stärks kopplingarna mellan ramdirektivet och centrala rättsakter på kemikalieområdet (Reach, biocider, växtskyddsmedel och industriutsläpp – IED). Dessutom ska kommissionen presentera ett förslag till strategiskt angreppssätt för hantering av föroreningar av läkemedelssubstanser. DEL 11 UTBILDNING, UNGDOM, EU-samarbetet på utbildningsområdet ska inte omfatta harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning, men unionen har befogenhet att främja samarbetet mellan medlemsstaterna. har 2020-strategin inneburit en ny dynamik för utbildningsfrågorna i EU. Strategins övergripande mål på utbildningsområdet omvandlas till nationella mål som följs upp på högsta politiska nivå i . Utbildning spelar en allt viktigare roll för att nå de gemensamma målen om tillväxt och sysselsättning. 54.1Utbildningens roll i 2020-strategin Utbildning har en central plats i den 2020-strategi som antogs 2010 med målet att EU de kommande tio åren ska bli en smart och hållbar ekonomi för alla. De övergripande målen för EU inom utbildningsområdet till 2020 är att andelen elever som hoppar av skolan ska vara lägre än och att av 30 till 34- åringarna ska ha en eftergymnasial eller motsvarande utbildning. De övergripande målen har sin grund i det strategiska ramverket för europeiskt utbildningssamarbete, kallat Utbildning 2020, som utbildningsministrarna ställde sig bakom 2009. Vid sitt rådsmöte antog utbildningsministrarna rådsslutsatserna Att investera i utbildning – ett svar på En ny syn på utbildning: att investera i färdigheter för att uppnå bättre socioekonomiska resultat och den årliga tillväxtöversikten . Rådsslutsatserna lyfter bl.a. fram utbildningsområdets tydliga roll i 2020-strategin och att utbildning är en viktig nyckel till ökad sysselsättning och ekonomisk återhämtning i . Rådsslutsatserna behandlades i utbildningsutskottet och i . 54.2EU:s program för utbildning, ungdom och idrott (Erasmus+) lade kommissionen fram förslag i fråga om ett nytt EU-program för utbildning, ungdom och idrott. respektive fattade och rådet beslut om programmet. Det nya programmets namn blir Erasmus+ och programperioden –2020. 2013/14:115 Erasmus+ omfattar de programaktiviteter som tidigare täcktes av Programmet för livslångt lärande, Ung och aktiv i , ett antal program inom högre utbildning som omfattar samarbeten med tredjeland, såsom , Tempus, Alfa och Edulink samt ett nytt idrottsprogram och . Inom Erasmus+ kan medel sökas för tre typer av aktiviteter (gäller dock inte och idrottsområdet) som alla ska bidra till målen i 2020-strategin: a)individuell lärandemobilitet, b)samarbete för innovation och goda exempel, och c)stöd till policyreformer. Erasmus+ blir det övergripande namnet men de tidigare programnamnen, Comenius, samt kan användas vid kommunikation med respektive målgrupp. Erasmus+ innehåller även ett initiativ kallat studielångarantin som ska främja mobilitet inom högre utbildning, på avancerad nivå – (). EU ska stå som ekonomisk garant till banker som i sin tur ska förmedla studielån för programmobilitet på mastersnivå. Förslaget behandlades i utbildningsutskottet och i . 54.3Högre utbildningens sociala dimension I ett antal tidigare beslutade rådsdokument inom utbildningsområdet, bl.a. i Utbildning , har frågor om rättvisa, social sammanhållning och aktivt medborgarskap lyfts fram. Vid sitt rådsmöte antog utbildningsministrarna rådsslutsatser om den högre utbildningens sociala dimension. Medlemsstaterna åtar sig i slutsatserna bl.a. att vidta åtgärder för att stärka underrepresenterade gruppers tillgång till, deltagande i och fullbordande av högre utbildning och att stödja tydlighet när det gäller olika vägar genom utbildningssystemet och mellan utbildningsformer. Rådsslutsatserna behandlades i utbildningsutskottet och i . 54.4 Europeiska högre utbildningens globala dimension Kommissionen publicerade meddelandet Den europeiska högre utbildningen i världen (se faktapromemoria 2012/13:FPM146). I meddelandet lyfter kommissionen fram den högre utbildningens centrala roll i att bidra till kunskap, anställningsbarhet, produktivitet och ökad ekonomisk tillväxt i . mobilitet, partnerskap och digitalt lärande ska bidra till att skapa förutsättningar för individer att bidra till ökad sysselsättning och tillväxt. Kommissionen konstaterar i meddelandet att om ska kunna fortsätta vara en attraktiv studiedestination måste lärosäten öka sin attraktivitet bl.a. genom att hålla en mycket hög kvalitet på sina Skr. 2013/14:115 utbildningar, främja internationell rörlighet för studenter, forskare och anställda samt samarbeta med såväl andra utbildningsanordnare som näringsliv, statlig sektor och samhället i stort både nationellt och internationellt. Vid sitt rådsmöte antog utbildningsministrarna rådsslutsatser om den europeiska högre utbildningens globala dimension. Rådsslutsatserna behandlades i utbildningsutskottet och i . Under det svenska ordförandeskapet i EU lyfte fram skolledares viktiga roll i att bidra till kvalitativa utbildningssystem i medlemsstaterna. Det litauiska ordförandeskapet i EU valde att åter rikta ljuset på frågan om ledarskap inom utbildning och en konferens på temat hölls i den 9–. Vid sitt rådsmöte antog utbildningsministrarna rådsslutsatser om effektivt ledarskap inom utbildning. Slutsatserna tar bl.a. upp utbildningsledares komplexa roll, vikten av stöd till ledare inom utbildning och vilka förutsättningar som bör finnas för att ett ledarskap inom utbildning ska kunna bli effektivt. Rådsslutsatserna behandlades i utbildningsutskottet och i . 54.6Öppna utbildningsresurser och digital inlärning Kommissionen publicerade meddelandet En öppen utbildning: Innovativ inlärning och undervisning med ny teknik och öppna utbildningsresurser för alla (se faktapromemoria 2013/14:FPM17). I meddelandet presenterar kommissionen en europeisk agenda för främjandet av högkvalitativa och innovativa inlärnings- och undervisningsmetoder genom ny teknik och digitalt innehåll. För att främja den digitala utvecklingen på utbildningsområdet föreslår kommissionen en rad åtgärder på EU-nivå och nationell nivå som kan bidra till att skapa mer öppna lärmiljöer som tillhandahåller högkvalitativ och effektiv utbildning. En omformning av utbildningen i EU genom ny teknik och öppna utbildningsresurser skulle enligt kommissionen även bidra till att uppfylla 2020-målen om ökad konkurrenskraft och tillväxt tack vare en bättre kvalificerad arbetskraft och ökad sysselsättning. Yrkeskvalifikationsdirektivet innehåller bestämmelser om erkännande av yrkeskvalifikationer för reglerade yrken och minimikrav för vissa För att främja rörligheten inom EU:s inre marknad 2013/14:115 presenterade kommissionen ett förslag till modernisering av direktivet . Ett reviderat direktiv förhandlades –2013. Det nya direktivet (2013/55/EU) antogs . Regeringen välkomnar initiativet till modernisering av yrkeskvalifikationsdirektivet och de ansträngningar som görs för att underlätta rörligheten inom EU. Möjligheten för arbetstagare och egenföretagare att röra sig inom EU är en nyckelfråga för att tillgodose tillgången på kompetens. Regeringen ser därför yrkeskvalifikationsdirektivet som en prioriterad fråga. I förhandlingen omhändertogs de flesta av de viktigaste frågorna för svenskt vidkommande. Det innebär bl.a. att lyckades att få rådet att inte godta de nya förslagen som skulle förändra utbildningssystemet för bl.a. arkitekt- och apoteksutbildningarna. Det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet finns beskrivet i faktapromemoria 2011/12:FPM94. Nästan 100 miljoner, eller av EU:s medborgare, är ungdomar mellan . De två övergripande mål som ligger till grund för EU-samarbetet 2010–2018 är att skapa fler och lika möjligheter för alla unga i utbildningen och på arbetsmarknaden samt att främja alla ungas aktiva medborgarskap, sociala delaktighet och solidaritet. fokuserades ungdomssamarbetet inom EU på att maximera ungdomspolitikens potential, ungdomsarbetets bidrag till ungdomars utveckling och social integration av ungdomar som varken arbetar eller studerar. Under vårens irländska ordförandeskap antog ministrarna med ansvar för ungdomsfrågor slutsatser om att maximera ungdomspolitikens potential att bidra till målen i 2020-strategin. Rådsslutsatserna har som målsättning att förtydliga arbetet med att uppnå de uppställda målen (gällande ungdom) i förhållande till 2020-strategin och inom andra relevanta områden inom ramen för det ungdomspolitiska samarbetet inom EU. Slutsatserna understryker behovet av att eftersträva en politik som främjar ungdomars sysselsättning, minskar antalet unga som varken arbetar, praktiserar eller studerar och som minimerar risken för unga att hamna i långvarigt utanförskap. En utgångspunkt är att arbeta tvärsektoriellt där styrkorna och möjligheterna i utbildnings-, arbetsmarknads-, ungdoms- och social- Ungdomsministrarna bör inom ramen för EU- samarbetet på ungdomsområdet anta en koordinerande roll när det gäller att stärka synergierna mellan det europeiska ramverket på ungdoms- området, 2020-strategin och andra EU-initiativ som berör unga. Rådsslutsatserna antogs av ungdomsministrarna i rådet . 2013/14:115 Rådsmötet behandlades i . 55.2Ungdomars utveckling, välbefinnande och sociala integration Ungdomsarbete var det irländska ordförandeskapets huvudprioritering på ungdomsområdet. Med ungdomsarbete avses aktiviteter utanför skolan för, av och med ungdomar, i första hand på lokal nivå. Verksamheten kan ledas av såväl professionella som av ideella aktörer. Genom slutsatserna enas EU:s medlemsländer om att på olika sätt stödja och utveckla ungdomsarbetet och att undersöka hur ungdomsarbetet kan bidra till att uppnå de övergripande målen för det ungdomspolitiska samarbetet i EU. Fokus ligger på frågor som exempelvis att öka genomslagskraften av ungdomsarbete och ett erkännande av ungdomsledares kunskaper och kompetens genom lämpliga europeiska och nationella instrument. En europeisk tematisk expertgrupp bör inrättas för att undersöka hur t.ex. gemensamma indikatorer inom ungdomsarbete kan utvecklas. Rådsslutsatserna antogs av ungdomsministrarna i rådet . Rådsmötet behandlades i . 55.3Ungdomar som varken arbetar eller studerar Det litauiska ordförandeskapet hade som huvudprioritering på ungdomsområdet valt att fokusera på rådsslutsatser om en förbättrad social integration av ungdomar som varken arbetar eller studerar. Slutsatserna understryker bl.a. behovet av främjande insatser som förhindrar att unga hamnar utanför utbildning och arbete samt insatser som underlättar ungas väg tillbaka till utbildning och sysselsättning. Rådsslutsatserna pekar på att det krävs ett tvärsektoriellt samarbete mellan flera olika aktörer för att insatserna ska få genomslag och bli framgångsrika. Medlemsländerna uppmanas t.ex. att ge unga fler utbildningsmöjligheter och att involvera ideella organisationer vilkas insatser kan bidra till en smidig övergång mellan utbildning och arbete. Rådsslutsatserna antogs av ungdomsministrarna i rådet . Rådsmötet behandlades i . 55.4Programmet Ung och aktiv i Programmet Ung och aktiv i löper –2013 och har en total budget på . Programmet ger stöd till ungdomsutbyten, volontärtjänst och ungas egna initiativ. Programmet är unikt då det inte kräver några förkunskaper och då det vänder sig till ungdomar med begränsade möjligheter att få en internationell erfarenhet. 2013/14:115 fick , som ansvarar för programmet i , in 303 ansökningar och gav stöd till 188 projekt samt genomförde 36 kompetenshöjande utbildningsinsatser för ungdomsledare. I programmet prioriterades unga med begränsade möjligheter och då särskilt unga arbetslösa. var av alla beviljade projekt s.k. inkluderingsprojekt där temat för projektet eller deltagarna själva var unga med begränsade möjligheter. Cirka 51 000 deltagare deltog i beviljade projekt . 56 Kultur, medier och idrott EU ska bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns utveckling med respekt för den nationella och regionala mångfalden. EU ska också främja europeiska idrottsfrågor och ska då beakta idrottens särart. Insatserna ska främja samarbete mellan medlemsstaterna. antogs EU:s nya stödprogram för kultur- och medieområdet Kreativa . antog rådet en allmän riktlinje om förslaget till EU:s insats för kommissionen presenterat (se faktapromemoria 2011/12:FPM180). Förslaget utgår i stort från nuvarande förordning (1622/2006/EG) som löper ut . En rad förändringar föreslås med inriktning på tydligare kriterier för att säkerställa kvaliteten och underlätta juryns arbete och utvärdering. Enligt förslaget skärps villkoren för att få EU:s ekonomiska stöd till kulturhuvudstadsevenemanget, , och verksamheten öppnas för deltagande av kandidatländer och potentiella kandidatländer. Vid rådsmötet beslutade kulturministrarna också att utse städerna i och Pafos på till europeiska kulturhuvudstäder 2017 samt på till europeisk kulturhuvudstad 2018. Överläggningar och samråd med ägde rum . Återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en Rådet antog en allmän inriktning om det förslag som kommissionen presenterade för omarbetning av rådets direktiv (93/7/EEG) om återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium (se faktapromemoria 2012/13:FPM Det nu gällande direktivet antogs 1993, i samband med att de inre gränserna avskaffades, för att skydda kulturföremål som klassas som nationella skatter och som olagligen förts bort till en annan medlemsstat Syftet med den föreslagna omarbetningen är att ge medlemsstaterna Skr. 2013/14:115 bättre möjlighet att få tillbaka bortförda kulturföremål genom att alla kulturföremål som en medlemsstat anser vara nationalskatter ska kunna återlämnas. Tidsfristerna förlängs både för att kontrollera om föremål som påträffats i en annan medlemsstat utgör en nationalskatt och för att väcka talan om återlämnande. Det administrativa samarbetet mellan medlemsstaternas centrala myndigheter ska underlättas och effektiviseras genom användandet av informationssystemet för den inre marknaden, . Förslaget innehåller också gemensamma kriterier för tolkningen av begreppet vederbörlig omsorg och uppmärksamhet. Det föreslås att den som har anskaffat ett föremål har rätt till ersättning på villkor att han vid anskaffandet av föremålet bevisligen visat vederbörlig omsorg och uppmärksamhet i fråga om det var lagligt att föra ut kulturföremålet från den återkrävande medlemsstatens territorium. Överläggningar och samråd med ägde rum . Ramprogrammet Kultur (2007–2013) Programmet Kultur (2007–2013) omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna. Programmet har som övergripande mål att: -främja rörlighet för personer yrkesverksamma inom kultur, -främja rörlighet över gränserna för konstverk och kulturella och konstnärliga produkter, -främja den interkulturella dialogen. Antalet länder uppgick till totalt 37 stycken. Det samlade stödbeloppet för samtliga projekt med svensk medverkan, antingen i form av en svensk koordinator eller en svensk medarrangör, var . presenterade en oberoende högnivågrupp tillsatt av kommissionen sin rapport om mediefrihet och mediepluralism. Rapporten innehöll 30 rekommendationer som riktade sig till bl.a. EU och dess medlemsstater. Rekommendationerna möttes av stark kritik från flera håll och frågan diskuterades vid ett informellt kulturministermöte . Det var då tydligt att majoriteten av ministrarna ansåg att det är medlemsstaterna själva som ska garantera mediefrihet och mediemångfald. Utifrån diskussionen vid det informella ministermötet togs det fram förslag till slutsatser om mediefrihet och mediepluralism, som rådet antog . I slutsatserna framhävs subsidiaritetsprincipen och samarbetet med . Skydd av journalister mot otillbörlig påverkan och källskyddet betonas. Rådsslutsatserna innehåller också formuleringar om mediekoncentration som tar sikte på behovet av ökad transparens kring ägarförhållanden inom mediesektorn. Överläggningar och samråd med ägde rum . Förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld Kommissionen presenterade grönboken helt konvergerad audiovisuell värld: tillväxt, skapande och värderingar (se faktapromemoria 2012/13:FPM103). Syftet med grönboken var att inleda en bred allmän diskussion om konsekvenserna av den pågående omvandlingen av det audiovisuella medielandskapet som kännetecknas av konvergens, dvs. att traditionella sändningstjänster och internet successivt växer samman. Konvergensen medför nya sätt att leverera rörlig bild och ljud till konsumenterna och därmed nya konsumtionsmönster. I grönboken ställer kommissionen frågor för att analysera vilket behov som finns av åtgärder för att främja ekonomisk tillväxt och företagsinnovation. Kommissionen försöker också utröna hur respekten för grundläggande värderingar som yttrandefrihet, mediemångfald, kulturell mångfald samt skydd av konsumenter, inklusive utsatta grupper som minderåriga och personer med funktionsnedsättning, ska kunna tillgodoses i det konvergerade medielandskapet. var föremål för ett offentligt samråd vars resultat kommissionen nu analyserar. Ramprogrammet Media 2007 (2007–2013) Media 2007 är EU:s stödprogram för film-, tv- och multimediebranschen. Programmet syftar till att stärka den europeiska audiovisuella sektorns konkurrenskraft, bl.a. genom att stödja distributionen av audiovisuella verk inom och utanför EU. tilldelades helt svenska projekt ca . Till detta kommer pengar som inkommer till genom samproduktioner, svenskars deltagande i europeiska aktiviteter och svenska filmer som får distribution utomlands. fattades beslut om Kreativa , EU:s nya ramprogram för de kulturella och kreativa sektorerna för åren 2014–2020. Programmet är en sammanslagning och utveckling av de nuvarande programmen Kultur och Media, inklusive Media Mundus. De övergripande målen med programmet är att värna och främja kulturella och språkliga mångfald samt att stärka den kulturella och kreativa sektorns konkurrenskraft och därigenom bidra till en smart och hållbar tillväxt för alla. En tydlig koppling görs också till EU2020-målen. 56.4Programmet Ett för medborgarna Programmet Ett för medborgarna löper – 2013 och syftar till att överbrygga klyftan mellan medborgarna och EU:s institutioner samt att stärka sammanhållningen mellan européer. presenterade kommissionen ett förslag till rådets förordning om inrättande av programmet Ett för medborgarna för perioden –2020 (se faktapromemoria 2011/12:FPM104). Ett slutligt program blev klart . Det nya programmets övergripande syfte är att öka kunskapen om Skr. 2013/14:115 Europeiska unionen och främja medborgarengagemang. syftar till att uppmuntra medborgarnas demokratiska delaktighet och att öka kunskapen om unionen. Procedurerna för medfinansiering av projekt har förbättrats och förenklats i förhållande till det nuvarande programmet. har utsetts till nationell kontaktpunkt för programmet 2014–2020, med uppgift att öka kunskapen om programmet och främja deltagande. antogs Erasmus+ som är unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott för perioden –2020 (se även avsnitt 54.2). Idrottens del av det totala programmet är med en huvudsaklig inriktning mot idrott på gräsrotsnivå. Programmet ska bl.a. syfta till att motverka gränsöverskridande hot mot idrottens integritet som t.ex. dopning, uppgjorda matcher och våld samt alla former av intolerans och diskriminering. Det syftar också till att främja och stödja goda styrelseformer inom idrotten samt främja frivilliginsatser inom idrotten. antog rådet en rekommendation om hälsofrämjande fysisk aktivitet i alla sektorer. Rekommendationen togs fram av kommissionen på uppmaning av rådet i slutsatser om hälsofrämjande fysisk aktivitet som antogs . Syftet med rekommendationen är att förstärka medlemsstaternas insatser när det gäller att framhäva hälsofrämjande fysisk aktivitet och att stödja dem genom att ge dem en ram för att övervaka deras policy. Rekommendationen syftar till att förstärka samarbete och samordning av politiken mellan medlemsstaterna och bana väg för ytterligare utbyten av goda lösningar inom de relevanta strukturerna för idrott och folkhälsa på unionsnivå. Överläggningar och samråd med ägde rum . Ett nytt regelverk för kampen mot dopning inom idrotten antas Det internationella arbetet mot dopning inom idrotten leds och samordnas av Världsantidopningsbyrån, . Rådet har vid olika tillfällen yttrat sig över förslag från till en ny världsantidopningskod och internationella standarder som antogs vid slutet av året. Utgångspunkten för rådets yttranden har varit kodens tillämpning inom ramen för . Förslag till yttranden har utarbetats av en av rådet beslutad expertgrupp mot dopning där har innehaft ordförandeskapet. Expertgruppen har också i enlighet med rådets slutsatser lämnat förslag till rekommendationer för att bekämpa dopning inom motionsidrotten. DEL 12 EU:S INSTITUTIONER EU:s institutioner är , , rådet, kommissionen, , och Revisionsrätten. , rådet och kommissionen bistås av Ekonomiska och sociala kommittén och , vilka har en rådgivande funktion. Skrivelsen i övrigt fokuserar på regeringens arbete i rådet och och tas därför inte upp specifikt i detta kapitel. Kommissionens arbete utgick från de prioriteringar och initiativ som presenterades i det årliga arbetsprogrammet (se faktapromemoria 2012/13:FPM24). I detta angav kommissionen att EU:s viktigaste uppgift är en effektiv bekämpning av den ekonomiska krisen i syfte att återgå till hållbar tillväxt och pekade på vilka konkreta steg för att föra EU närmare dess långsiktiga målsättningar. Särskilt fokus låg på att genomföra redan beslutade åtgärder med hänvisning till att framsteg i genomförandet bidrar till högre tillväxt och fler arbetstillfällen och att förtroendet bland medborgare och investerare stärks. Arbetsprogrammet innehöll 76 specifika initiativ och var indelat i sju avsnitt: -En verklig ekonomisk och monetär union -Den inre marknaden och industripolitiken för främjad konkurrenskraft -Bättre nät för bättre konkurrens -Tillväxt för arbetstillfällen -Effektiv användning av resurser för att konkurrera bättre -Ett säkert och tryggt -Ökat EU-inflytande på den globala arenan. Arbetsgruppen för bildades på uppdrag av kommissionens ordförande för att bistå den grekiska regeringen med reformer inom en rad olika samhällsområden. samarbeta med den grekiska regeringen för att öka utnyttjandet av medel Skr. 2013/14:115 från . arbetar drygt 30 personer på arbetsgruppen för kontor i , av vilka några är placerade på grekiska ministerier. Dessutom arbetar ytterligare drygt 30 personer på arbetsgruppens kontor i . Arbetet genomförs i samarbete med den grekiska regeringen och statsförvaltningen, dels tillsammans med arbetsgruppens egen personal, dels genom teknisk assistans från EU:s medlemsstater. Nitton medlemsstater har bidragit med teknisk assistans. De mest omfattande projekten återfinns inom budget- och skatteområdet, administrativ reform samt förbättrat företagsklimat. har varit aktiv på flera områden, som arbetsmarknads-, hälso-, socialförsäkrings-, exportfrämjande- och skatteområdena, framförallt med experter som åtagit sig kortare uppdrag. Arbetsgruppens kontor i har sekonderats med en svensk nationell expert . har genomförandet av ett antal tidigare beslutade och planerade reformer påbörjats. Till exempel har 500 personer specialutbildats inom arbetsområdet reformer mot penningtvätt och korruption. Ny lagstiftning inom ett flertal relaterade områden har beslutats, bl.a. skärpta regler för öppnande av bankkonton.