prop · H2031d4 · 2014-10-23 00:00:00 — På uppdrag produ- cerar myndigheten även statistik åt andra statistikansvariga myndigheter och övriga beställare. SCB har även till uppgift att samordna officiella statistik. finns det 27 statistikansvariga myndigheter. SCB är den största av de statistikansvariga myndig- heterna och ansvarade SCB för 119 av totalt 357 produkter som avsåg officiell statistik. av SCB:s verksamhet finansieras genom avgifter från främst uppdragsfinansierad statistikproduktion. Av uppdragsverksamheten avsåg 2013 officiell statistik, vidare- bearbetningar av statistik, tjänsteexport och andra typer av undersökningar. Statliga myndigheter utgör den största kundkategorin och står för ungefär tre fjärdedelar av avgiftsintäkterna. SCB:s internationella statistiksamarbete är omfattande och påverkar i hög grad det dagliga arbetet inom SCB och utvecklingen av den officiella statistiken. Det gäller framför allt samarbetet inom det europeiska statistik- systemet. Den officiella statistiken regleras till stor del av EU-rättsakter, bl.a. den ekonomiska statistiken och arbetsmarknadsstatistiken där den officiella statistiken nästan uteslutande regleras av EU-rättsakter. 7.2Mål och villkor för området Målet för verksamheten är statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Ett villkor är att kostnaderna för uppgiftslämnandet ska minska och att statistikproduktionen ska vara effektiv. 7.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Målet att uppnå statistik av god kvalitet mäts genom punktlighet i publicering, nöjdkundindex och allmänhetens inställning. Statistik som är lättillgänglig för användarna mäts genom antal tabeller och uttag från Statistikdatabasen samt antal besök på webbplatsen. Kostnaderna för uppgiftslämnandet mäts som uppgiftslämnarnas totala kostnader och kostnadsförändringen jämfört med föregående år. Effektiviteten i statistikproduktionen mäts genom produk- tivitetsförändringen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 - antal uttag (1000-tal) - antal besök (1000-tal) Punktlighet i publiceringen (%) Nöjdkundindex i den avgifts- (7-gradig skala) (10-gradig skala) Allmänhetens inställning (mycket eller ganska positiv) (%)3 kostnader (mnkr) kostnader (förändring i mnkr) Produktivitetsförändring (%) -1,0 -1,8 1Uppräknat värde på grund av bortfall i registrering av uttag. 2Webbenkät som genomförs . 3Undersökning riktad mot allmänheten som genomförts . 4Inte jämförbart med övriga år. 5Justerat värde 2012 på grund av intermittenta undersökningar. SCB har inom ramen för den anslagsfinansierade verksamheten, som uppgick till totalt ca 2013, producerat statistik i enlighet med den arbetsplan som myndigheten lämnade till regeringen (dnr Fi2013/442). Arbetsplanen innehöll bl.a. planerad produktion och planerade större förändringar i statistiken . har SCB fortsatt arbetet med en mer processorienterad verksamhet och att fullfölja myndighetens prioriterade kvalitetssatsningar. gjordes ett allvarliget fel i den publicerade statistiken. Felet avsåg arbetade timmar av den totala ekonomin. Felet uppmärksammandes tidigt av externa användare och snabba åtgärder vidtogs för att korrigera och kommunicera felet, vilket ledde till att reaktioner hos övriga användare uteblev. Åtgärder har vidtagits för att liknande fel inte ska inträffa igen. SCB har inom ramen för den avgiftsfinan- sierade verksamheten, som uppgick till totalt ca 2013, producerat statistik i en något mindre omfattning jämfört med föregående år. produktionen är omfattande. Syftet är att utnyttja det statistiska materialet och den statistiska kompetensen för användarnas behov. Verksamheten har bidragit till en ökad statistikanvändning i samhället. SCB fick i bidrag från EU (s.k. EU-grants) för anpassningar, utveckling och viss försöksverksamhet . Motsvarande bidrag 2012 var . Tabell 7.2 Väsentliga uppgifter för SCB:s verksamhet Totala intäkter (mnkr) - avgiftsintäkter och övr. Andel av avgiftsintäkter avs. officiell statistik från andra Totala kostnader (mnkr) personuppgiftslagen (PUL)2 1Exklusive finansiella intäkter. 2Uppgiften har reviderats –2012 och avser inkommen begäran. Av den totala volymen uppdrag uppgick andelen uppdrag som SCB utförde åt andra statistikansvariga myndigheter till , vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Uppdragen avsåg utöver officiell statistik även utrednings- och utvecklingsuppdrag. De totala kostnaderna för SCB:s verksamhet uppgick till , vilket var en minskning jämfört med . Andelen statistikprodukter som publicerades enligt fastställd tidsplan var , vilket är en ökning jämfört med . Att statistiken publiceras och i enlighet med fastställda tidsplaner är av vikt för såväl statistikens tillgänglighet som kvalitet. I SCB:s uppdrag ingår att minska och underlätta uppgiftslämnandet så att kostnaderna för dem som lämnar uppgifter till statistiken ska bli lägre. Efter att i rad ha redovisat en minskning av kostnaderna har kostnaderna ökat 2012 och 2013. beräknades den totala kostnaden uppgå till , varav kostnaden för företag och organisationer uppskattades till . Den totala kostnaden för uppgiftslämnandet beräknas ha ökat jämfört med föregående år. Merparten av de ökade uppgiftslämnar- kostnaderna avser kommuner och landsting och beror på en mer omfattande undersökning över pedagogisk personal . Vidare har en ny undersökning av betyg utfärdade i årskurs 6 bidragit till att uppgiftslämnarkostnaderna ökat. Exklusive uppgiftslämnarkostnaderna för dessa och utvidgade undersökningar har uppgiftslämnar- kostnaderna minskat med ca . Enligt SCB:s regleringsbrev ska statistiken göras mer tillgänglig och användbar. En av de viktigaste kanalerna för SCB att sprida statistik är SCB:s statistikdatabas () på myndig- hetens webbplats. Tillgången till informationen som finns där är avgiftsfri. Statistikdatabasens omfattning ökade 2013 jämfört med föregående år. Även antalet uttag av statistikuppgifter i tabellform ökade 2013 jämfört med . har även statistiken i SSD gjorts tillgänglig via ett API (Application Programming Interface) som innebär att företag och privatpersoner kan få tillgång till SCB:s statistik och vidarutveckla den i nya produkter och tjänster. SCB:s webbplats hade 6,8 miljoner besök , vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen beror bl.a. på ökad användning av mobil teknik såsom läsplattor och smartphones. Antalet nedladdningar från SCB:s hemsida till läsplattor och smartphones har nästan fördubblats jämfört med . Kundnöjdheten i den avgiftsfinansierade verksamheten uppgick enligt SCB:s s.k. leverans- enkät till 5,9 på en sjugradig skala, vilket är i nivå med . Enkäten vänder sig till uppdragskunder som köper statistik för mer än . En annan undersökning är Nöjd- KundIndex, som bygger på en webbenkät som skickas ut till drygt 1 500 kunder. Undersök- ningen genomförs och resultatet var 7,9 på en tiogradig skala. Undersökningen Allmänhetens förtroende för SCB omfattar 1 500 personer (). Av de tillfrågade hade hört talas om SCB. Av dessa uppger att de har mycket eller ganska stort förtroende för SCB. SCB ingår även i undersökningen om svenska folkets bedömning av offentliga myndigheters verksamhet 2014 som genomförs av och innefattar en jämförelse av totalt 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Relativt få () uppger att de känner till SCB men av de som har kännedom om myndigheten får SCB ett högt betyg (). Regeringen anser det viktigt att öka kännedomen om SCB och den officiella statistiken. Den genomsnittliga produktivitetsutvecklingen i den anslagsfinansierade statistikproduktionen uppgick till och för den senaste tioårsperioden till . Produktivitets- utvecklingen var . Produktivi- teten kan variera mellan enskilda år till följd av kalendereffekter och andra tillfälliga orsaker och följs därför bäst genom att beräkna utvecklingen . förklaras produktivitetsökningen av minskade produktionsinsatser såsom arbetade timmar, lokaler och övriga insatser. Produktivitets- ökningen motsvarar ett värde om . Regeringens krav på en genomsnittlig ökning av produktiviteten om är viktigt för att kunna finansiera ny statistik och utvecklingsarbete. Produktivitetskravet bedöms vara uppfyllt. Arbetskraftsundersökningarna () beskriver de aktuella arbetsmarknadsförhållandena för hela befolkningen i åldersgruppen 15–. Andelen svarande i fortsätter att minska och var 2013, jämfört 2008. har därför initiativ tagits för att pröva möjligheterna att använda en extern dataleverantör för en del av . Utvecklingsarbetet i sker löpande och grundar sig främst på nationella behov men även på krav från EU. har utökats med ett nytt tabellpaket i kvartalspubliceringarna avseende undersysselsättning. Vidare har ett hundratal centrala serier för perioden –1986 länkats med motsvarande skattningar för perioden och framåt. För att förbättra precisionen, och därmed tillförlitligheten i , har en ny estimator utvecklats vilket innebär att samtliga AKU:s tabeller har tagits fram på nytt 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen välkomnar fortsatt arbete för att ytterligare säkra kvaliteten i och för att öka andelen svarande. Tillförlitligheten i är avgörande för ett bra beslutsunderlag för t.ex. arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Prisstatistiken framställs för att mäta den genomsnittliga utvecklingen av priserna för bl.a. privat inhemsk konsumtion och i producent- och importled. har arbete pågått med att ta fram ett nytt konstant- skatteindex baserat på Konsumentprisindex (KPI). Det nya indexet kommer att ersätta Nettoprisindex som inte bedömts svara helt mot användarnas behov. Utvecklingsarbetet har bedrivits i samråd med de viktigaste användarna. Det nya indexet publiceras med KPI från och med mätmånaden och benämns Konsumentprisindex med skatt (KPI-KS). Nationalräkenskaperna (NR) är en central del i samhällsstatistiken och beskriver ekonomiska aktivitet och utveckling. NR utgör ett viktigt underlag för den ekonomiska politiken. har förberedelserna för att införa det nya europeiska nationalräken- skapssystemet (ENS) fortsatt med förberedelser för implementering av de nya beräkningarna med första publicering . Kraven från EU på konsistenta dataunderlag till Excessive Deficit Procedure (EDP) påverkar NR i hög utsträckning. Kraven innebär ett närmare samarbete med uppgiftslämnarna, mer konsistenta uppgifter mellan undersökningar, ökad spårbarhet samt att justeringar av inlämnade uppgifter ska dokumenteras. Ett arbete har därför påbörjats med att utveckla ett it-stöd för offentlig sektor som stödjer kraven på spårbarhet och transparens avseende den offentliga redovisningen från stat, kommun och landsting. Vidare har en ny produkt tagits fram, Den offentliga sektorns budgetuppgifter och tillägg till EU-konvergenskriterier, som kommer att publiceras . Undersökningen bygger på rådets direktiv /85/EU om krav på medlemsstaternas budgetramverk. Ett register för offentligt ägda företag har skapats där avgränsningen offentlig sektor fastställs av EDP. Vidare tidigarelägger SCB sammanställningen av Publicering av statistiken är planerad till . Regeringen ser positivt på utvecklingen av nya indikatorer. Produktionsindex för näringslivet är ett sammanvägt index över industri-, tjänste- och byggnadsproduktionen. Indexet publicerades första gången . Indikatorn beskriver utvecklingen för stora delar av ekonomin och har snabbt blivit efterfrågad. En månatlig hushållskonsumtionsindikator har tagits fram och publicerades första gången . Indikatorn speglar den ändamålsfördelade konsumtionen enligt nationalräkenskaperna, dvs. hushållens konsumtionsutgifter exklusive utlandsposter. Statistiken är en viktig konjunkturindikator eftersom hushållskonsumtionen står för nästan hälften av BNP. Hushålls-, boende och bostadsstatistik publicerade SCB den första helt registerbaserade hushållsstatistiken. Det har möjliggjorts genom det nya lägenhetsregistret och att folkbokföringen kompletterats med lägenhetsnummer för personer boende i flerbostadshus. Statistiken visar hushållens struktur och storlek samt individens relation till övriga personer i hushållet (hushållsställning). Samma månad publicerade SCB också den första boendestatistiken för folkbokförda på lägenhet med uppgifter från lägenhetsregistret. Statistiken beskriver hushålls och individers boende på kommunnivå. Det har inte varit möjligt sedan folk- och bostadsräkningen 1990. Boendestatistiken baseras på den lägenhet där personen är folkbokförd. Statistiken beskrivs utifrån bostadstyperna småhus, flerbostadshus eller specialbostad. Statistiken visar också om man äger eller hyr sin bostad eller om det är en bostadsrätt. Ungefär 300 000 personer, av befolkningen, är inte folkbokförda på någon lägenhet. För dessa redovisas inga uppgifter om boende. publicerade SCB den första bostadsstatistiken från lägenhetsregistret. förvaltas av Lantmäteriet och uppdateras av kommunerna. I lägenhetsregistret finns drygt 4,6 miljoner bostadslägenheter. dessa finns i flerbostadshus och i småhus. Fritidshus ingår i lägenhetsregistret under förutsättning att de har en adress. Registret är inte helt komplett och ett visst bortfall av lägenheter förekommer. Statistiken beskriver bostadsbeståendet efter hustyp, byggnadsperiod, ägarkategori, upplåtelseform och bostadsarea. Dessutom redovisas antal lägenheter i specialbostäder för äldre och funktionshindrade samt antalet studentbostäder. Statistiken redovisas på riks-, läns- och kommunnivå. Detta innebär att samtliga delar i den nya registerbaserade hushålls-, boende- och bostadsstatistiken nu är utvecklade. Statistiken kommer fortsättningsvis att redovisas . levererades data över befolkning och bostäder till i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 763/2008 om folk- och bostadsräkningar (Census 2011). SCB tillfördes extra för åtgärder avseende statistikens kvalitet. Dessa medel har bl.a. bidragit till införandet av ett kvalitetsledningssystem för prisstatistiken, genomförandet av en registerbaserad Census, anpassningen av NR till nya EU-krav samt utvecklingsarbete för ett nytt Företagsregister och EuroGroups Register. granskade SCB:s interna kontroll i bearbetningsprocessen för att utarbeta , NR, Konsumentprisindex och Betalningsbalansstatistiken. rekommendationer har till stora delar åtgärdats . Vissa rekommendationer berör utvecklingsområden som innebär långsiktiga åtaganden och kommer därmed att vara föremål för fortsatt arbete . Vidare har införande av standardiserade verktyg, metoder och arbetssätt i statistikproduktionen fortsatt . Den nedåtgående trenden i andelen svarande i SCB:s frivilliga undersökningar till främst individer och hushåll har fortsatt. Den negativa trenden är inte unik för SCB utan delas av andra nationella och internationella statistik- producenter. Bortfall innebär alltid en försämrad 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den allvarligaste effekten av bortfall är risken för ett snedvridet resultat, vilket kan leda till en över- eller underskattning av resultatet. Det ökande svarsbortfallet beror bl.a. på att alltfler aktörer kontaktar allmänheten i olika ärenden (ofta i syfte att sälja) varför människor i allt högre utsträckning väljer att inte svara på obekanta nummer. En ytterligare faktor är att allt fler personer har mobila telefonabonnemang i stället för fasta, vilka i högre utstreckning inte är registrerade på personer. För att hantera problemet med ökande bortfall påbörjades flera projekt för att reducera bortfallet. Det finns nu en bra bild av vilka åtgärder som har effekt och vilka åtgärder som inte påverkar svarsandelarna. Exempel på åtgärder som visat på effekt är en modifierad insamlingsstrategi för telefonintervjuer. Vidare har även tekniska och metodologiska förutsättningar utvecklats för att förbereda införandet av blandade former av datainsamling. Partisympati- och arbetskraftsundersökningarna har ingått i de inledande förberedelserna . Resultaten från de genomförda testerna inklusive ett nyutvecklat it-stöd tas successivt i bruk . Utvecklingsarbetet har även genererat förbättringar inom intervjuverksamhetens uppgiftslämnarservice. Svarsandelen på inkommande samtal från uppgiftslämnare som SCB försökt att nå har ökat och ligger nu . SCB har också genomfört en kvalitativ djupintervjustudie om bakomliggande orsaker till varför respondenter inte vill delta i SCB:s undersökningar. Vid åtta tillfällen har belastningen på webbplatsen varit så hög att det uppstått problem som varat upp till två och . Problemen har varit alltifrån att nedladdningen hos användaren gått extremt långsamt till att webbplatsen inte gått att nå överhuvudtaget. Den främsta anledningen till den höga belastningen är ett ändrat användarbeteende med fler maskinella uttag och brister i publiceringsplattformen. SCB har vidtagit åtgärder för att lösa problemen på kort sikt och myndigheten arbetar med att ta fram en långsiktigt hållbar lösning. Det är av stor vikt att den statistik som SCB publicerar finns tillgänglig för alla användare . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Enligt artikel 338 i fördraget om europeiska unionens funktionssätt ska och rådet besluta om åtgärder för att framställa statistik som behövs för unionens verksamhet. Av och rådets förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik framgår att det europeiska statistiksystemet är ett partnerskap mellan gemenskapens statistikmyndighet () och de nationella statistikbyråerna samt andra nationella myndigheter som i medlemsstaterna ansvarar för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik. och rådets förordning (EU) nr 99/2013 om programmet för europeisk statistik 2013–2017 utgör ramen för utvecklingen, framställningen och spridningen av den europeiska statistiken. I programmet anges de fyra mål som gäller för femårsperioden: –tillhandahålla statistik som kan tjäna som underlag för utveckling, övervakning och utvärdering av unionens politik på ett kostnadseffektivt sätt utan onödigt dubbelarbete, –genomföra nya produktionsmetoder för den europeiska statistiken för att åstadkomma effektivitetsvinster och kvalitetsförbättringar, –stärka samarbetet inom ESS (), och –säkerställa att leveranser av sådan statistik hålls på nivå under programmets hela löptid. Europeiska kommissionen presenterade förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik (se faktapromemoria 2011/12:FPM144). Bak- grunden till förslaget är de brister som identifierats i det europeiska statistiksystemet. Genom förslaget stärks de nationella statistikmyndigheternas oberoende och deras samordnande roll i de nationella statistiksystemen klargörs. Enligt förslaget ska medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra uppförandekoden för europeisk statistik i syfte att upprätthålla förtroendet för statistiken. Överläggningar med finansutskottet om förslaget hölls . Överläggningar med om vissa delar av förslaget hölls . Rådet uppdrog åt det irländska ordförandeskapet att inleda förhandlingar med . Förhandlingarna har därefter fortsatt under de litauiska, grekiska och italienska ordförandeskapen. och rådet beslutade förordning (EU) nr 1350/2013 om ändring av vissa lagstiftningsakter inom jordbruks- och fiskestatistik och förordning (EU) nr 1383/2013 om ändring av förordning (EU) nr 99/2013 om programmet för europeisk statistik 2013–2017 (se faktapromemoria 2012/13:FPM46 och 2012/13:FPM145). och rådet beslutade förordning (EU) nr 378/2014 om ändring av förordning (EG) nr 1166/2008 vad gäller finansieringsramen för perioden –2018, förordning (EU) nr 538/2014 om ändring av förordning (EU) nr 691/2011 om europeiska miljöräkenskaper samt förordning (EU) nr 538/2014 om ändring av rådets förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen (se faktapromemoria 2013/14:FPM28, 2012/13:FPM104 och 2012/13:FPM89). och rådet beslutade förordning (EU) nr 659/2014 om ändring av förordning (EG) nr 638/2004 om gemenskapsstatistik över varuhandeln mellan medlemsstaterna (se faktapromemoria 2012/13:FPM157). Därutöver har förhandlingar om följande förslag från Europeiska kommissionen påbörjats i rådsarbetsgruppen: –förslag till och rådets förordning om tillhandahållande av och kvaliteten på statistik för förfarandet vid makroekonomiska obalanser (se fakta- promemoria 2012/13:FPM130), –förslag till och rådets förordning om ändring av förordning om statistik över godstransporter på inre vattenvägar vad gäller tilldelningen av delegerade befogenheter och genom- förandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder (se fakta- promemoria 2012/13:FPM131), –förslag till och rådets förordning om ändring av förordning om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller tilldelning av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder (se faktapromemoria 2012/13:FPM158), och –förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 91/2003 om järnvägstransportstatistik vad gäller insamling av uppgifter om gods, passagerare och olyckor (se fakta- promemoria 2013/14:FPM5). SCB har planenligt producerat, spridit, utvecklat och samordnat statistik i enlighet med sitt uppdrag. Statistiken har i stor utsträckning använts som underlag för forskning, beslutsfattande och samhällsdebatt. SCB bedriver ett intensivt arbete för att säkerställa en effektiv och kvalitetssäkrad statistikproduktion. Det är viktigt att kvalitetsarbetet fortsätter inom alla områden för att göra statistikproduktionen mer processinriktad med standardiserade verktyg och metoder samt för att säkerställa kvaliteten och tillgängligheten i statistiken, särskilt vad gäller NR och . Vidare är det angeläget att arbetet för att minska bortfallet i undersökningar fortsätter och att effekterna av pågående förändringar följs noga. Det är också av vikt att kostnaderna för uppgiftslämnarna, som till stor del bärs av företag och organisationer, inte fortsätter att öka. Regeringen har 2010–2013 tillfört SCB extra medel, , för åtgärder avseende statistikens kvalitet. har SCB tilldelats ytterligare . Mot bakgrund av detta anser regeringen att det finns förutsättningar för SCB att hålla en hög genomförandetakt i det fortsatta kvalitets- arbetet. Utveckling, framställning och spridning av statistik regleras till stor del av EU-rättsakter. SCB deltar i drygt 100 arbetsgrupper som organiseras av kommissionen () och bidrar också aktivt till arbetet i rådets arbetsgrupp för statistik. Vidare deltar SCB i det internationella statistiksamarbetet inom ramen 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 för FN, och det nordiska samarbetet. Enligt regeringen är det viktigt att SCB även i fortsättningen aktivt deltar i det internationella statistiksamarbetet och fortsätter att verka för en ökad jämförbarhet i statistiken. Det gäller framför allt det europeiska statistiksamarbetet där en stor del av utvecklingen av statistiken sker och där samarbetet ofta resulterar i bindande rättsakter. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att målen för verksamheten huvudsakligen har uppfyllts. Regeringen värnar statistik av god kvalitet och tillgänglighet för användarna. är anslutet till Internationella valutafondens (IMF) gemensamma datastandard (SDDS), vilket innebär att förbundit sig att leva upp till de krav på t.ex. tillgänglighet och kvalitet som IMF ställer på ett lands ekonomiska och finansiella statistik. Syftet med SDDS är att öka kvaliteten och tillgängligheten av jämförbara data mellan länderna för att snabbare kunna undvika och lösa ekonomiska kriser. beslutade IMF att lansera en utökning av SDDS (SDDS Plus) med nio nya datakategorier, varav åtta produceras av SCB och riktar sig särskilt till länder med stor finansiell sektor. IMF har listat 25 systemviktiga länder, däribland . Regeringen beslutade därför att även ska medverka i samarbetet inom ramen för SDDS Plus. har ansvaret för SDDS i men då merparten av datastandarderna produceras av SCB avser regeringen att ge SCB i uppdrag att överta ansvaret från . Investeringskostnader kommer att finansieras av medan SCB:s löpande kostnader täcks inom ram.