prop · H10391 · 2014-02-25 00:00:00 — Uppdraget ska redovisas . I i regeringsuppdrag som samordnare ingår även att lämna metodstöd och att genomföra kompetensutvecklingsinsatser riktade till de samverkande myndigheterna mot prostitution och människohandel, frivilligorganisationer och andra relevanta målgrupper. Metodstöd och kompetensutvecklingsinsatser har bl.a. skett i form av utarbetandet av riktlinjer som ska utgöra ett stöd vid samverkan och handläggning av ärenden. Därutöver har tillsammans med 2008 och med i sammanställt och publicerat en informationsskrift för myndigheter och andra som kan komma i kontakt med barn utsatta för människohandel. Skriften Kan det vara människohandel? är framför allt ett utbildningsmaterial som ger kunskap om hur man kan identifiera barnen och tillgodose de rättigheter barn har Skr. 2013/14:91 enligt lagstiftningen och . Målgruppen är de som i sitt arbete möter barn och ungdomar som kan vara offer för människohandel. Larmnummer för försvunna barn Regeringen gav 2013 SOS Alarm i uppdrag att etablera en telefonjour för anmälan av försvunna barn i enlighet med Europeiska kommissionens direktiv om samhällsomfattande tjänster. Journumret 116 000 togs i drift och tar emot samtal från bl.a. föräldrar och närstående om försvunna barn. Journumret ska vara tillgängligt dygnet runt, året om, oavsett i vilket EU-land man befinner sig när sådana händelser inträffar. SOS-operatörerna kommer att hantera samtalen till 116 000 likt ett 112- samtal, men ställa frågor enligt ett särskilt intervjustöd för vidare förmedling till rätt aktör. Sexuell exploatering av barn och sexuella övergrepp på barn Av det tidigare nämnda Stockholmsprogrammets handlingsplan framgår att ett direktiv om åtgärder för att bekämpa sexuella övergrepp, sexuell exploatering av barn och barnpornografi ska tas fram. och rådets direktiv /93/EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi antogs och trädde i kraft . Direktivet bygger i stora delar på konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp (on the Protection of Children against Sexual Exploitation and Sexual Abuse, CETS No. Direktivet syftar till att fastställa minimiregler för brottsrekvisit och påföljder när det gäller sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn, barnpornografi och kontaktsökning med barn för sexuella ändamål. Det syftar också till att stärka åtgärderna för att förebygga sådana brott och förbättra skyddet för brottsoffer. I direktivet föreskrivs bl.a. att arbetsgivare och uppdragsgivare vid rekrytering till arbeten som innebär direkta och regelbundna kontakter med barn ska ha rätt att få information om fällande domar för brott som omfattas av direktivet. har genomfört ändringar i lagstiftingen med anledning av direktivet (s. 21). Frågan om sexuell exploatering av barn i samband med turism och resande på EU-nivå har varit en prioriterad inriktning för regeringens arbete inom ramen för expertgruppen Europé de lEnfance och, även inom ramen för Europeiska kommissionens expertgrupp för barnets rättigheter. Målsättningen har varit att sätta frågan på dagordningen inom EU samt att stärka samarbetet på EU-nivå mot sexuell exploatering av barn i samband med turism och resande. Frågan togs bl.a. upp i anslutning till den högnivåkonferens som ägde rum i , med anledning av ordförandeskap i EU. Inom EU fortsätter dessutom arbetet i linje med de åtgärder som beslutades i 2009 i det tematiska s.k. Action Oriented Paper med ett antal åtgärder för att förstärka arbetet mot människohandel i EU:s yttre förbindelser. Åtgärderna syftar till att stärka EU:s relationer och samarbete med ursprungsländerna för människohandel och de länder varigenom människohandeln passerar. Sexuell exploatering av barn i samband med turism och resande togs då särskilt upp och denna fråga har uppmärksammats i det fortsatta och ökade partnerskapet mellan EU, tredje land, regioner och organisationer på internationell nivå. Under ordförandeskap i 2008 initierade regeringen ett arbete med att ta fram en strategi för rådets program, Ett för och med barn. En del i detta var den europeiska högnivåkonferensen, Bygg ett för och med barn, som regeringen och anordnade i . Under konferensen lanserades den så kallade Stockholmstrategin som syftade till att stärka barnets rättigheter i medlemsländer. Strategin antogs av ministerkommittén och omfattade åren 2009–2011. Den fokuserade på ett antal områden, bl.a. barns rätt till delaktighet, bekämpande av våld och övergrepp mot barn samt barns ställning inom rättsväsendet. Sexuell exploatering av barn och handel med barn är ett av de områden som särskilt har fokuserat på genom bl.a. in Five och andra åtgärder. Frågan är fortsatt prioriterad i det nuvarande strategi –2015. Inom har utarbetats en konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp (on the Protection of Children against Sexual Exploitation and Sexual Abuse, CETS No. var delaktigt i utarbetandet av konventionen och undertecknade konventionen den öppnades för undertecknande. Konventionen, den s.k. Lanzarotekonventionen, som trädde i kraft , syftar till att förebygga och bekämpa sexuell exploatering av och sexuella övergrepp mot barn, att skydda brottsoffrens rättigheter samt att främja nationellt och internationellt samarbete i frågorna. Konventionen innehåller bestämmelser bl.a. om förebyggande åtgärder, skyddsåtgärder och hjälp till brottsoffer, förebyggande eller behandlande program, materiell straffrätt, utredningar, åtal och processrätt samt om internationellt samarbete. Genom konventionen har det också inrättats en särskild övervakningsmekanism för att säkerställa genomförandet av konventionens bestämmelser, den s.k. . ratificerade konventionen och tillträdde konventionen . kommer att delta i den allmänna översikten av implementeringen av Lanzarotekonventionen. Östersjösamarbetet om utsatta barn Samarbetet för barn i utsatta situationer inom Östersjöstaternas råd har fortsatt genom verksamheten som drivs av expertgruppen för utsatta barn (EGCC). Regeringen stöder EGCC med årliga ekonomiska bidrag. representerar i expertgruppens arbete som fokuserar på bl.a. skyddet för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp, skyddet för ensamkommande barn och barn utsatta för människohandel, samt barn på institution och i andra former av alternativ vård och deras rättigheter. Aktiviteter och program genomförs i samarbete med nationella myndigheter och organisationer samt i samarbete med regionala och internationella organisationer. Inom ramen för samarbetet inom Östersjöstaternas råd finns även i varje medlemsstat, samt i , och , en nationell kontaktpunkt som förmedlar kontakter mellan medlemsstaterna i fråga om ensamkommande barn eller barn som utsatts för människohandel. Den svenska kontaktpunkten finns på . Denna och EU:s direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi (2011/93/EU) har inneburit ett flertal åtaganden för när det gäller att ytterligare stärka skyddet för barn genom vissa ändringar i lagstiftningen. trädde den nya sexualbrottslagstiftningen i kraft (s. 20). Detta innebar att lagstiftningen både utvidgades och skärptes. Syftet med lagändringarna var att förstärka det straffrättsliga skyddet mot sexuella övergrepp. Flera av lagändringarna syftar till att förstärka skyddet för barn mot sexuella kränkningar. Ett sådant exempel är att tillämpningsområdet för grovt sexuellt övergrepp mot barn utvidgades. Därmed kommer fler allvarliga sexuella övergrepp mot barn att bedömas som grova brott. höjdes straffminimum för samma brott från fängelse till fängelse . Vidare avskaffades kravet på dubbel straffbarhet för utnyttjande av barn för sexuell posering och köp av sexuell handling av barn. Dessutom förlängdes preskriptionstiden för utnyttjande av barn för sexuell posering genom att den börjar löpa först den dag barnet fyller eller skulle ha fyllt . Stärkt skydd för barn mot sexuella övergrepp Som ett led i genomförandet av EU:s direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi trädde den nya lagen (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn i kraft. Genom lagen infördes en skyldighet för den som erbjuds en anställning, ett uppdrag eller en praktiktjänstgöring inom vissa verksamheter att på begäran visa upp ett utdrag ur belastningsregistret, om arbetet innebär direkt och regelbunden kontakt med barn. Vidare förlängdes preskriptionstiden för köp av sexuell handling av barn och för sexuellt ofredande som begåtts mot ett barn på så sätt att tiden börjar löpa först den dag målsäganden fyller eller skulle ha fyllt (s. 21). Effektivare bekämpning av barnpornografibrott trädde en rad ändringar i beträffande barnpornografibrottet i kraft. Bl.a. infördes en ny form av straffbar befattning med pornografiska bilder av barn. Enligt de nya bestämmelserna består den brottsliga handlingen i att någon betraktar en barnpornografisk bild som han eller hon berett sig tillgång till. Vidare avskaffades kravet på dubbel straffbarhet för brott av normalgraden som består i skildring av barn i pornografisk bild och för alla former av grovt barnpornografibrott. Det innebär att det blir lättare att i döma personer som begått barnpornografibrott utomlands (s. 21–22). Straffbestämmelse om kontakt med barn i sexuellt syfte En straffbestämmelse om kontakt med barn i sexuellt syfte trädde i kraft . I fokus är den process där vuxna skapar möjligheten att sexuellt förgripa sig på ett barn genom att först vinna barnets tillit. Bestämmelsen tar sikte på kontakter med barn, till exempel men inte nödvändigtvis på internet, som riskerar att leda till sexuella övergrepp vid ett möte med barnet. (Brå) har haft i uppdrag att följa upp och utvärdera tillämpningen av bestämmelsen om kontakt med barn i sexuellt syfte. Syftet var att undersöka hur bestämmelsen fungerar i praktiken och om några särskilda problem uppstått i samband med tillämpningen av den. Utvärderingen skulle också innehålla en analys av varför så många ärenden skrevs av. Uppdraget redovisades och Brå drar slutsatsen att det kan finnas ett behov av att se över konstruktionen av bestämmelsen (Rapport 2013:14). analyseras nu inom (s. 21). Stärkt stöd och skydd till barn och unga inom I den av godkända propositionen Stärkt stöd och skydd för barn och unga (prop. 2012/13:10) har ändringar gjorts främst i socialtjänstlagen (2001:453) i syfte att stärka stödet och skyddet för barn och ungdomar som far illa eller riskerar att fara illa. Som ett led i att kvalitén i verksamheten ska utvecklas fortlöpande och systematiskt, följas upp och säkras ska socialnämnden enligt de nya bestämmelserna se till att det finns rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda risker och missförhållanden. Enligt de nya bestämmelserna ska bl.a. regler om omedelbar skyddsbedömning när en anmälan om oro för barn kommit in till socialnämnden tillämpas. En tidsgräns har införts för när ett beslut om att inleda eller inte inleda en utredning ska ha fattats. Propositionen innehöll flera förslag till hur arbete och den sociala barn- och ungdomsvården ska kunna fortsätta utvecklas. Ett exempel på detta är regeringens uppdrag till och att ta fram kunskapsstöd till professionerna om anmälningsskyldighet och i fall, möten med anmälningsskyldiga och bedömning av barns utsagor. De nya lagändringarna trädde i kraft (s. 17). För att förbättra bemötandet av barn som misstänks ha blivit utsatta för våld eller andra övergrepp utvecklades myndighetssamverkan i form av barnahus där polis, åklagare, socialtjänst, rättsmedicin och hälso- och sjukvården samverkar. Antalet barnahus har växt snabbt och i stora delar av landet sker myndighetssamverkan kring dessa barn i barnahus. För att säkerställa att samverkan sker på ett effektivit och rättssäkert sätt med barnets bästa i fokus gav regeringen i uppdrag att, i samverkan med , och , ta fram gemensamma nationella riktlinjer för samverkan i utredningar om misstänkta brott mot barn. I uppdraget ingick även en utvärdering av ett urval av barnahus (Ju2008/8573/). Insatser för personer som begått sexualbrott mot barn eller som riskerar att begå brott mot barn Regeringen beviljade () och medel för att kartlägga vilka insatser som fanns tillgängliga för personer som har begått sexualbrott mot barn samt utvärdera effekterna av insatserna. Av redovisningarna framgick bl.a. att det finns en stor brist på kunskap om effektiva medicinska och psykologiska behandlingsmetoder för dessa målgrupper. Regeringen har även beviljat (och Sexualmedicin, CASM) medel för att utveckla och kvalitetssäkra den verksamhet som tar emot personer som utövar eller riskerar att utöva sexuellt våld. hade CASM:s mottagning för sexualmedicin 2200 besök av patienter med sexuell avvikelse eller hypersexuell störning. Majoriteten var män i åldern 18–. Av patienterna som samtyckt till dokumentation hade diagnosen hypersexuell störning, hade diagnosen pedofili och bedömdes ha ett sexuellt högriskbeteende. Mot bakgrund av detta bedömde regeringen att det fanns ett behov att utveckla verksamheter som vänder sig till personer som inte är föremål för åtgärder inom ramen för t.ex. kriminalvård eller sluten ungdomsvård. Utvecklingen omfattade följande tre delar: 1) att etablera en s.k. stopptelefon mot sexuellt våld genom att utveckla befintlig telefon- och internetverksamhet i syfte att nå en större och bredare målgrupp än , dvs. personer, främst män, som utövare eller riskerar att utöva sexuellt våld samt närstående till dessa och personal inom relevanta verksamheter, 2) att kartlägga lokala verksamheter inom området i syfte att kunna hänvisa hjälpsökande och anhöriga i hela landet samt lägga grund för ett nationellt nätverk av vårdgivare och andra aktörer inom området, 3) att utveckla och evidensbasera de behandlingsmetoder och arbetssätt som används vid CASM i arbetet med personer som utövar eller riskerar att utöva sexuellt våld samt utvärdera effekterna av en s.k. stopptelefon. Spridning av kunskap om sexuell exploatering av barn genomförde Stiftelsen på uppdrag av regeringen ett flertal seminarier i samarbete med länsstyrelserna runt om i landet för att sprida kunskap om sexuell exploatering av barn till relevanta yrkesgrupper. Vid varje seminarium gjordes en inventering bl.a. av de yrkesverksammas behov av kunskap, resurser och 2013/14:91 metodutveckling. En rapport har sammanställts utifrån inventeringen Sexuell exploatering av barn och ungdomar – vad vet de som möter barnen (, 2008). Regeringen beviljade ytterligare medel till Stiftelsen för att fortsätta sprida och kartlägga kunskap på området. har på regeringens uppdrag tagit fram ett utbildningsmaterial Sex mot ersättning för verksamheter som arbetar med barn och ungdomar. Materialet publicerades och syftade till att ge personal inom , hälso- och sjukvård, ungdomsmottagningar med flera, verktyg för att identifiera, samtala och fånga upp barn utsatta för människohandel för sexuella ändamål. fick 2008 i uppdrag av regeringen att förebygga sexuell exploatering av ungdomar. Uppdraget redovisades 2010 och förlängdes därefter . Insatserna inom ramen för uppdraget har främst rört barn och ungdomar och äldre. har tagit fram ny kunskap och, metodmaterial samt genomfört utbildningar för yrkesverksamma som möter eller arbetar med ungdomar när det gäller sexuell exploatering av ungdomar samt ungdomars utsatthet för sexuella trakasserier, hot, våld samt erfarenheter av att sälja sex. Insatserna har bidragit till ökad kunskap om situationen för flickor och pojkar inklusive unga hbt-personer. har lyft fram att pojkar som säljer sex och unga hbt-personers utsatthet behöver belysas i det fortsatta arbetet. Uppdraget ska slutredovisas . uppdrog regeringen åt och att förstärka de nuvarande operativa insatserna mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål samt att metod och kompetensutveckla polis- och åklagarorganisationerna på området. Sammantaget syftade åtgärderna till att öka kompetensen inom polisen, förbättra samverkan med andra myndigheter och organisationer samt till att öka och effektivisera de operativa insatserna så att fler brott uppdagas och utreds. Som ett resultat ökade polismyndigheterna –2010 rapporteringen av information om människohandel och prostitution till . Regeringsuppdraget ledde till en ökning av både antalet upprättade anmälningar och inledda förundersökningar om människohandelsrelaterad brottslighet. Den inrapportering som gjorts till tydde på att antalet anmälningar, inledda förundersökningar och lagföringar rörande annan människohandel ökat mer än när det gäller människohandel för sexuella ändamål. Regeringens målsättning är att barn och unga ska ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem och att de ska få kunskap om vilka rättigheter de har och vad de innebär i praktiken, vilket understryks i Strategin för att stärka barnets rättigheter i . Det förutsätter bl.a. att information om rättigheterna och vad de innebär finns tillgänglig för barn och ungdomar och att den är anpassad till deras olika behov och förutsättningar. För att ta del av åsikter och erfarenheter från barn och unga som utsatts för våld och övergrepp gav regeringen i uppdrag att lyssna till barn och unga som utsatts för våld och övergrepp vilket innefattade bl.a. sexuella övergrepp (S2011/8343/FST). Resultaten presenterades i . Barnen och ungdomarna lyfte bl.a. fram att de inte blev lyssnade till, dåligt bemötande från vuxna och bristen på information. Mot denna bakgrund gav regeringen gav i uppdrag att utforma och sprida information anpassad till barn och föräldrar som tydliggör vad ska erbjuda barn och unga i behov av stöd eller skydd. I uppdraget ingår även att på lokal nivå underlätta för och stimulera kommunerna till att utveckla och tillgängliggöra sin information för barn och unga. Föräldrar, barn, intresseorganisationer och andra som kommer i kontakt med har ett självklart intresse av att kunna ta del av de bestämmelser som reglerar arbete med barn och unga i behov av stöd eller skydd. De som berörs av lagstiftningen måste också kunna förstå vilka rättigheter och skyldigheter han eller hon har för att kunna ta tillvara sina rättigheter och kunna påverka sin situation. ska samverka med vid genomförandet av uppdraget genom att ansvara för att barn och unga involveras i uppdraget. Uppdraget ska slutredovisas (s. 33). Vidare gav regeringen i uppdrag att ta fram en modell för att lyssna på barn i familjehem i syfte att låta dem förmedla sina upplevelser om sin vistelse i familjehemmet samt tillämpa modellen i en pilotundersökning. Uppdraget består av tre olika faser, en förstudie, en pilotundersökning samt en analys av hur modellen skulle kunna användas i återkommande och regelbundna undersökningar. Regeringen anser att det är angeläget att kontinuerligt följa upp placerade barns upplevelser av sin placering. Detta är också en förutsättning för att utveckla och säkerställa en trygg och säker vård för barn och unga. Att få en aktuell lägesbild av hur barn och unga själva uppfattar den sociala barn- och ungdomsvården är även en betydelsefull kunskap för att utveckla kvaliteten i verksamheten. Uppdraget ska redovisas (s. 26). Dialog mellan berörda aktörer Samarbete och regelbunden dialog med berörda aktörer, såsom myndigheter och det civila samhället på både nationell och internationell nivå är enligt regeringen viktig. hölls den tredje världskongressen mot sexuell exploatering av barn i , . Som ett led i förberedelserna inför kongressen kallade regeringen samman såväl myndigheter som organisationer till möten för en diskussion. lämnade sina fjärde sammanfattande slutsatser för vad gäller genomförandet av i . genomförde mot bakgrund av detta ett dialogmöte med ett flertal barnrättsorganisationer och andra berörda aktörer utifrån rekommendationerna. Deltagarna identifierade ett antal särskilt angelägna områden för fördjupade temadialoger som utgick från kommitténs rekommendationer. Ett av dessa områden var sexuell exploatering av barn. En temadialog kring sexuell exploatering genom- 2013/14:91 fördes och var en del i förberedelserna av den nya handlingsplanen för skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Möten mellan offentlig och frivillig sektor för att öka samverkan och samordningen och följa utvecklingen i frågor som rör sexuell exploatering av barn har också ägt rum. Exempelvis genomfördes ett seminarium där regeringen bjöd in berörda myndigheter, universitet, företag och frivilligorganisationer till en dialog om barnpornografi och barnsexhandel. Syftet var att belysa det aktuella läget och utbyta erfarenheter om sexuella övergrepp mot barn och barnpornografi på nätet samt internationellt samarbete kring dessa frågor. Sexuell exploatering av barn i samband med turism och resande Regeringens målsättning är att ständigt förbättra det förebyggande arbetet mot sexuell exploatering av barn i samband med turism och resande bl.a. inom resenäringen och utbildningsväsendet. Råd inför utlandsresan finns på regeringens webbsida och har kompletterats med information om sexuell exploatering av barn i samband med turism och resande. Av informationen framgår att det är straffbart att ha sexuella kontakter med barn och att man kan bli anmäld till både lokala och svenska myndigheter för brott som begås utomlands. Resenärer rekommenderas att kontakta lokal eller svensk polis om denne ser eller misstänker att ett barn utnyttjas sexuellt. Regeringen initierade tillsammans med polisen och Ecpat en informationskampanj för att skydda barn mot sexuellt utnyttjande inom turismen. En svensk version av TV-spotten Titta inte bort, som , och tagit fram för ändamålet, har visats för resenärer på Express i samt på flera flygplatser i landet till början av 2012. Titta inte bort publicerades på regeringens webbsida tillsammans med uppmaningen att uppmärksamma misstänkta fall av sexuellt utnyttjande av barn i samband med turism och resande. Filmen ställdes också till förfogande för reseföretag som var intresserade av att använda spotten i kontakterna med sin kundkrets. TV-spotten sändes på nytt –2014 på flera flygplatser i och Express. Regeringen har även initierat kontakter och möten med berörda aktörer såsom reseföretag, dels kring de behov som finns när det gäller att förebygga och bekämpa sexuell exploatering av barn i samband med turism och resande och dels att informera aktörerna om omfattningen av problemet och om möjliga förebyggande åtgärder. När det gäller det internationella samarbetet för att bekämpa sexuell exploatering av barn i samband med turism och resande ingick 2013 överenskommelser med och om samarbeten i syfte att bekämpa grov brottslighet. Avtalet med trädde i kraft i samband med undertecknandet . Avtalet med undertecknades men har ännu inte trätt i kraft. Båda avtalen har som målsättning att främja samarbetet mellan de rättsvårdande myndigheterna när det gäller organiserad brottslighet, med fokus bl.a. på människohandel och annan grov brottslighet, inklusive sexuell exploa- tering av barn. 6.3 Barn utsatta för människohandel, Skr. 2013/14:91 sexuella övergrepp och exploatering Sammanfattande beskrivning: Flera åtgärder har vidtagits, men regeringen konstaterar att barns utsatthet för människohandel, exploatering och sexuella övergrepp fortfarandebehöver uppmärksammas särskilt. Regeringen har bedömt att angelägna områden för det framtida arbetet är ökat skydd och stöd till utsatta barn, ökad kunskap och information om barnets rättigheter riktad till barn, deras vårdnadshavare och allmänheten samt metodstöd till yrkesverksamma som möter barn i sitt arbete. Utöver detta vill regeringen ytterligare stärka samordningen mellan myndigheter och relevanta aktörer och öka kvaliteten och effektiviteten i myndigheternas arbete.