prop · H103106 · 2014-03-11 00:00:00 — utförare av hälso- och sjukvårds- hälso- och sjukvård kan välja tjänster samt få tillgång till och utförare av hälso- och sjukvårds- välja en fast läkarkontakt (vårdvals- tjänster samt få tillgång till och välja en fast läkarkontakt (vårdvals- begränsa den enskildes val till ett begränsa den enskildes val till ett ska utforma vårdvalssystemet så att alla utförare behandlas lika, om det inte finns skäl för något annat. Ersättningen från till utförare inom ett vårdvalssystem ska följa den enskildes val av utförare. När beslutat att införa ett vårdvalssystem ska lagen (2008:962) om valfrihetssystem tillämpas. hälso- och sjukvård med utgångs- hälso- och sjukvård med utgångs- punkt i befolkningens behov av punkt i behovet av vård hos dem ansvar för hälso- och sjukvård. Planeringen skall avse även den Planeringen ska avse även den hälso- och sjukvård som erbjuds hälso- och sjukvård som erbjuds av privata och andra vårdgivare. av privata och andra vårdgivare. ska även planera sin sin hälso- och sjukvård så att en hälso- och sjukvård så att en kata- När det finns flera behand- Kommunen ska ge den enskilde lingsalternativ som står i överens- möjlighet att välja behandlings- 9Senaste lydelse 2002:452. 10Senaste lydelse 1998:1660. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. sjukvård som avses i 18 § första– Prop. kommunen ge den som omfattas av tredje styckena enligt vad som sådan hälso- och sjukvård som anges i 7 kap. 1 § patientlagen avses i 18 § första–tredje styckena (2014:000). möjlighet att välja det alternativ som han eller hon föredrar. valda behandlingen om det med hänsyn till den aktuella sjukdomen eller skadan och till kostnaderna Den enskilde har inte rätt till inom vilken han eller hon är bosatt, om denna kan erbjuda en behandling som står i överen- Lydelse enligt prop. Kommunen ska i samband med sådan hälso- och sjukvård som avses i 18 § första–tredje styckena erbjuda även habilitering, rehabilitering och hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. får även utan samband med överlåtelse av ansvar för hälso- och sjukvård enligt 18 § träffa överenskommelse med en kommun inom om att kommunen ska ha ansvar för hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. Vad som sägs i 3 b § tredje stycket gäller även i fråga om habilitering, rehabilitering och hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning som ombesörjs av en kommun. När det finns olika hjälpmedel Kommunen ska ge den enskilde tillgängliga ska kommunen ge den möjlighet att välja hjälpmedel enskilde möjlighet att välja det enligt vad som anges i 7 kap. 2 § alternativ som han eller hon patientlagen (2014:000). handahålla det valda hjälpmedlet, om det med hänsyn till den enskildes behov och till kost- naderna för hjälpmedlet framstår 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 4 § andra stycket gäller inte vård som ges enligt avtal om hälso- och sjukvårdstjänster som träffat med vårdgivare före lagens ikraftträdande, så länge avtalet gäller. Efter ikraftträdandet får ett sådant avtal inte förlängas utan att 4 § andra stycket beaktas. 2013/14:106 2.3 Förslag till lag om ändring i tandvårdslagen Härigenom föreskrivs i fråga om tandvårdslagen (1985:125) dels att 3 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 3 a och 3 b §§, av följande lydelse. Tandvården ska bedrivas så att den uppfyller kravet på en god tandvård. Detta innebär att den ska 1.vara av god kvalitet med en god hygienisk standard och lägga särskild vikt vid förebyggande åtgärder, 2.tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen, 3.vara lätt tillgänglig, 4.bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet, 5.främja goda kontakter mellan patienten och tandvårdspersonalen. Vården och behandlingen ska så långt det är möjligt utformas och genomföras i samråd med patienten. Akuta fall ska behandlas med förtur. Patienten ska upplysas om sitt tandhälsotillstånd och om de behandlingsmetoder som står till buds. När tandvård ges till barn ska barnets bästa särskilt beaktas. Bestämmelser om skyldighet att anmäla till socialnämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd finns i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Vården och behandlingen ska så långt som möjligt utformas och genomföras i samråd med patienten. När patienten är ett barn ska barnets inställning till den aktuella åtgärden så långt som möjligt klarläggas. Barnets inställning ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad. 1 Senaste lydelse 2008:149. Patienten ska få information om sitt tandhälsotillstånd och om de behandlingsmetoder som står till buds. När patienten är ett barn ska även patientens vårdnadshavare få information enligt första stycket. Informationen får inte lämnas om bestämmelser om sekretess eller tystnadsplikt hindrar detta. Denna lag träder i kraft . 2013/14:106 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1128) Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångs- vård ska ha följande lydelse. Föreskrifterna i hälso- och sjuk- Föreskrifterna i hälso- och sjuk- (1982:763) gäller all patientlagen (2014:000) gäller all som är förenad med frihets- som är förenad med frihets- (tvångsvård) ges i denna lag. (tvångsvård) ges i denna lag. Föreskrifter om psykiatrisk tvångsvård finns också i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Vad som sägs i denna lag om ett landsting gäller även en kommun som inte ingår i ett landsting. Med chefsöverläkare avses i denna lag chefsöverläkaren vid den sjukvårdsinrättning där patienten är inskriven. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2008:415. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1656) Prop. Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m. ska ha följande lydelse. Nämnderna ska utifrån synpunkter och klagomål stödja och hjälpa enskilda patienter och bidra till kvalitetsutveckling och hög patientsäkerhet i hälso- och sjukvården genom att 1. hjälpa patienter att få den 1. tillhandahålla eller hjälpa information de behöver för att patienter att få den information kunna ta till vara sina intressen i patienterna behöver för att kunna hälso- och sjukvården, ta till vara sina intressen i hälso- 2.främja kontakterna mellan patienter och vårdpersonal, 3.hjälpa patienter att vända sig till rätt myndighet, samt 4.rapportera iakttagelser och avvikelser av betydelse för patienterna till vårdgivare och vårdenheter. Nämnderna ska informera allmänheten, hälso- och sjukvårdspersonalen och andra berörda om sin verksamhet. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:670. 2013/14:106 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § lagen (2006:351) om genetisk inte- gritet m.m. ska ha följande lydelse. I hälso- och sjukvårdslagen I hälso- och sjukvårdslagen bestämmelser om patientens själv- bestämmande och om respekt för människors lika värde inom hälso- självbestämmande och om respekt och sjukvården, och i patient- för människors lika värde inom säkerhetslagen (2010:659) före- hälso- och sjukvården, och i skrivs om skyldigheter för hälso- hälso- och sjukvårdspersonal. I lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. regleras hur humanbiologiskt material, med respekt för den enskilda människans integritet, ska få samlas in, förvaras och användas för vissa ändamål. När det gäller att skydda den enskilda människan och respektera människovärdet vid forskning finns bestämmelser i lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:674. Förslag till lag om ändring i patientdatalagen Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6 § patientdatalagen (2008:355) ska ha En patientjournal ska innehålla de uppgifter som behövs för en god och säker vård av patienten. Om uppgifterna finns tillgängliga, ska en patientjournal alltid innehålla 1.uppgift om patientens identitet, 2.väsentliga uppgifter om bakgrunden till vården, 3.uppgift om ställd diagnos och anledning till mera betydande åtgärder, 4. väsentliga uppgifter om vid- 4. väsentliga uppgifter om vid- tagna och planerade åtgärder, och tagna och planerade åtgärder, 5. uppgift om den information 5. uppgift om den information som lämnats till patienten och om som lämnats till patienten, dennes de ställningstaganden som gjorts i vårdnadshavare och övriga när- fråga om val av behandlings- stående och om de ställnings- alternativ och om möjligheten till taganden som gjorts i fråga om val en förnyad medicinsk bedömning. av behandlingsalternativ och om möjligheten till en ny medicinsk 6. uppgift om att en patient har beslutat att avstå från viss vård ska vidare innehålla uppgift om vem som har gjort en viss anteckning i journalen och när anteckningen gjordes. Denna lag träder i kraft . 2013/14:106 2.8 Förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 §, 6 kap. 6 och 7 §§ samt 8 kap. 10 § patientsäkerhetslagen (2010:659) ska ha följande lydelse. Denna lag syftar till att främja hög patientsäkerhet inom hälso- och sjukvård och därmed jämförlig verksamhet. I lagen finns bestämmelser om –anmälan av verksamhet m.m. (2 kap.), –vårdgivarens skyldighet att bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete (3 kap.), –behörighetsfrågor (4 kap.), –begränsningar i rätten för andra än hälso- och sjukvårdspersonal att vidta vissa hälso- och sjukvårdande åtgärder (5 kap.), –skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal m.fl. (6 kap.), –Inspektionen för vård och omsorgs tillsyn (7 kap.), –prövotid och återkallelse av legitimation m.m. (8 kap.), –(9 kap.), och –straffbestämmelser och överklagande m.m. (10 kap.). Allmänna bestämmelser om mål och krav på hälso- och sjukvården och tandvården finns i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och tandvårdslagen (1985:125). Allmänna bestämmelser om mål och krav på hälso- och sjukvården och tandvården finns i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), patientlagen (2014:000) och tandvårdslagen (1985:125). Lydelse enligt prop. Den som har ansvaret för hälso- och sjukvården av en patient ska se till att patienten ges individuellt anpassad information om 2.de metoder som finns för undersökning, vård och behandling och de hjälpmedel som finns för personer med funktionsnedsättning, 3.sina möjligheter att välja vårdgivare och utförare inom den Den som har ansvaret för hälso- och sjukvården av en patient ska se till att patienten och dennes närstående ges information enligt 3 kap. patientlagen (2014:000). 1Senaste lydelse 2012:957. 2Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. offentligt finansierade hälso- och 4. vårdgarantin. lämnas till patienten ska den i stället lämnas till en närstående dock inte lämnas till patienten eller någon närstående om det finns hinder för detta i 12 § andra (2009:400). När det finns flera behandlings- Den som har ansvaret för hälso- alternativ som står i överensstäm- och sjukvården av en patient ska melse med vetenskap och beprö- medverka till att patienten ges vad erfarenhet eller när det finns möjlighet att välja behandlings- olika hjälpmedel för personer med för personer med funktions- ska den som har ansvaret för nedsättning enligt vad som anges i hälso- och sjukvården av en patient medverka till att patienten (2014:000). ges möjlighet att välja det alternativ som han eller hon Den som har ansvaret för hälso- Den som har ansvaret för hälso- och sjukvården av en patient ska och sjukvården av en patient ska medverka till att en patient med medverka till att patienten får en livshotande eller särskilt allvarlig sjukdom eller skada får en förnyad 8 kap. 1 § patienten eller har stor betydelse för dennes framtida livskvalitet. Denna paragraf omfattar inte tandvård enligt tandvårdslagen (1985:125). Om en läkare eller tandläkare Om en läkare eller tandläkare har missbrukat sin behörighet att andra särskilda läkemedel, alko- andra särskilda läkemedel, alko- holhaltiga läkemedel eller teknisk holhaltiga läkemedel eller teknisk sprit, ska denna behörighet dras in sprit, ska denna behörighet dras in 2013/14:106 eller begränsas. Behörigheten ska också dras in eller begränsas om läkaren eller tandläkaren själv begär det. Behörigheten ska också dras in eller begränsas om läkaren eller tandläkaren själv begär det. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade ansvarigt statsråd att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården kan stärkas (dir. 2011:25). Utredningen antog namnet (S2011:03). beslöt regeringen att ge utredningen tilläggsdirektiv (dir. 2012:24). Utredningen överlämnade till regeringen delbetänkandet Patientlag (SOU 2013:2) . Betänkandet innehåller bl.a. förslag till en ny patientlag där bestämmelser från bl.a. hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, som tydliggör patienters möjligheter till inflytande i hälso- och sjukvården eller har direkt betydelse för vårdens utformning samlas. Utredningen föreslår även nya eller utvecklade lagbestämmelser på flera områden. En sammanfattning av utredningens betänkande finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag finns i bilaga 2. delbetänkande har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2013/818/FS). beslöt regeringen att ge utredningen tilläggsdirektiv (dir. 2012:113). Enligt tilläggsdirektiven skulle utredningen bl.a. lämna förslag till en ny lag om hälso- och sjukvårdens organisation som ersätter HSL. Utredningen överlämnade till regeringen slutbetänkandet Ansvarsfull hälso- och sjukvård (SOU 2013:44) . I slutbetänkandet behandlar utredningen i enlighet med direktiven frågor om hur vården kan ges på mer likvärdiga villkor, hur patientberättelser i klagomåls- och anmälningsärenden systematiskt kan samlas in och bearbetas samt föreslår en ny lag om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet. Slutbetänkandet har remissbehandlats. Förslagen bereds i . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Bestämmelserna har utformats med beaktande av Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter kommenteras i avsnitt 6, 7.1–7.3 och 9 samt i författningskommentaren, avsnitt 20. I förhållande till lagrådsremissens förslag har vidare vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 2013/14:106 4 Ett stort antal bestämmelser i flera lagar och andra författningar påverkar patientens ställning inom hälso- och sjukvården. Detta avsnitt inleds med en beskrivning av de bestämmelser och åtaganden från landstingen som är mest väsentliga när det gäller patientens ställning. Därefter redovisas vissa fakta och viss statistik om tillämpningen av bestämmelserna. Det nuvarande svenska hälso- och sjukvårdsrättsliga regelverket är omfattande. Förutom ett flertal lagar och förordningar finns närmare tvåhundra föreskrifter och allmänna råd från och andra myndigheter som rör hälso- och sjukvården. Lagarna kan något förenklat delas in i två kategorier. Den ena kategorin är lagar av generell karaktär. Till den kategorin hör hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), tandvårdslagen (1985:125), patientsäkerhetslagen (2010:659) och patientdatalagen (2008:355). Den andra kategorin består av en rad lagar som reglerar vissa specifika områden inom hälso- och sjukvården, exempelvis smittskyddslagen (2004:168) och lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. Hälso- och sjukvårdslagen och tandvårdslagen Hälso- och sjukvårdslagen, förkortad HSL, trädde i kraft 1983 och är den centrala lagen för hälso- och sjukvården. förallt en målinriktad ramlag. Det innebär att den innehåller övergripande mål och riktlinjer för verksamheten, främst hos sjukvårdshuvudmännen, och således inte är detaljerad. Skälen är bl.a. att huvudmännen utifrån det kommunala självstyret ska ha viss frihet att utforma insatserna efter lokala och regionala behov. Med hälso- och sjukvård avses enligt lagen åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. och sjukvård omfattar sålunda dels de sjukdomsförebyggande åtgärderna, dels den egentliga sjukvården. Enligt HSL är målet för hälso- och sjukvården en god hälsa och en god vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdig- Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Ett av de övergripande syftena med HSL är att stärka patientens ställning i hälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvård ska enligt HSL bedrivas så att kraven på en god Detta innebär att hälso- och sjukvård särskilt ska vara av god kvalitet med god hygienisk standard och tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen, vara lätt tillgänglig, bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet och främja goda kontakter mellan patienten och personalen. Vården och behandlingen ska så långt det är möjligt utformas och genomföras i samråd med patienten. Enligt HSL ska vården tillgodose patientens behov av kontinuitet och Prop. 2013/14:106 säkerhet i vården och olika insatser för patienten ska samordnas på ett I fråga om tandvård finns bestämmelser i bl.a. tandvårdslagen. Med tandvård avses enligt lagen åtgärder för att förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador i munhålan. Målet för tandvården är en god tandhälsa och en tandvård på lika villkor för hela befolkningen. På samma sätt som i HSL tydliggörs i tandvårdslagen att tandvård ska bedrivas så att den uppfyller kravet på en god tandvård, vilket innebär att den bl.a. ska vara av god kvalitet med en god hygienisk standard och lägga särskild vikt vid förebyggande åtgärder, tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen, vara lätt tillgänglig, bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet samt främja goda kontakter mellan patienten och tandvårdspersonalen. Patientsäkerhetslagen trädde i kraft och ersatte lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Enligt patientsäkerhetslagen ska vårdgivarna bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete. Det innebär bl.a. att vårdgivaren ansvarar för att utreda händelser, förebygga vårdskador och se till att personalens kompetens tillgodoser kravet på god vård. I patientsäkerhetslagen regleras dessutom skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonalen, Inspektionen för vård och omsorgs tillsyn och befogenheter samt vilka åtgärder som kan vidtas mot hälso- och sjukvårdspersonal som inte uppfyller sina åligganden eller som kan utgöra en risk för patienternas säkerhet. Patientsäkerhetslagen innehåller bestämmelser av betydelse för både hälso- och sjukvården och tandvården. Patientdatalagen trädde i kraft och ersatte då patientjournallagen (1985:562). Lagen tillämpas vid vårdgivares behandling av personuppgifter inom hälso- och sjukvården. I patientdatalagen finns bl.a. bestämmelser om skyldighet att föra patientjournal, vad en journal ska innehålla samt vilket språk som ska användas. Med stöd av lagen kan behörig personal med patientens samtycke elektroniskt ta del av information hos andra vårdgivare över huvudmannagränserna. Patientdatalagen reglerar vidare inre sekretess och elektronisk åtkomst inom en vårdgivares verksamhet, patientens möjlighet att begränsa elektronisk åtkomst för vårdsyfte, utlämnande av uppgift, sammanhållen journalföring och kvalitetsregister. Av patientdatalagen framgår vissa rättigheter för den enskilde, bl.a. rätten att ta del av uppgift, rätt till förstörande av patientjournal i vissa fall och rätten till viss information. En del beslut, bl.a. beslut att avslå en ansökan om förstöring av en patientjournal, får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Anteckningar om en patient får inte vara kränkande. Patientdatalagen innehåller bestämmelser av betydelse för både hälso- och sjukvården och tandvården. 2013/14:106 4.1.2 Tillsyn och andra stödfunktioner för patienten Tillsyn över hälso- och sjukvården bildades den nya myndigheten för vård och omsorg (), som har tagit över tillsynsverksamheten från . ansvarar för tillsyn över främst hälso- och sjukvård, socialtjänst och verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) samt viss tillståndsprövning. I tillsynsuppdraget ingår handläggningen av anmälningar, till exempel enligt lex och lex . Huvuduppgiften är att granska att befolkningen får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och andra föreskrifter. har inte möjlighet att kontrollera all verksamhet. Ansvaret för att det bedrivs god och säker vård och omsorg ligger hos huvudmännen och deras verksamhet. kan däremot genom en väl fungerande analysverksamhet och inspektioner som fokuserar på egenkontroll kombinerat med stickprovskontroller bidra till en positiv utveckling av vården och omsorgen. I varje landsting och kommun ska det finnas en eller flera nämnder med uppgift att stödja och hjälpa patienter. Patientnämnderna, eller förtroendenämnderna som de först benämndes, inrättades 1980. Patientnämndernas verksamhet regleras i lagen (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m. Patientnämndernas verksamhet omfattar all offentligt finansierad hälso- och sjukvård, tandvård som bedrivs eller finansieras av landstingen samt vissa omvårdnadsinsatser enligt socialtjänstlagen (2001:453). Nämnderna ska utifrån synpunkter och klagomål stödja och hjälpa enskilda patienter samt bidra till kvalitetsutveckling i hälso- och sjukvården genom att bl.a. hjälpa patienter att få information, främja kontakter mellan patienter och vårdpersonal och att rapportera iakttagelser och avvikelser av betydelse för patienterna till vården. Uppföljning av patienternas perspektiv har patienters och medborgares uppfattning och synpunkter på svensk hälso- och sjukvård inhämtats och sammanställts på ett allt mer systematiskt sätt, såväl inom landet som i jämförande internationella studier. Vårdbarometern är en kontinuerlig befolkningsstudie vars syfte är att systematiskt och ge landstingen en uppfattning om den vuxna befolkningens attityder till, kunskaper om och erfarenheter av hälso- och sjukvården i landet. telefonintervjuas av den vuxna befolkningen i de landsting som deltar i undersökningen. Syftet med Vårdbarometern är att ge politiker, tjänstemän och företrädare för vården en bild av hur hälso- och sjukvården uppfattas av medborgarna och stimulera till jämförelser och utbyte av erfarenheter mellan landsting. Nationell patientenkät är en återkommande mätning av hur patienterna bedömer vården inom olika verksamheter. Enkäten har genomförts sedan 2009 och arbetet samordnas av Kommuner och Landsting (SKL). Mätningar genomförs , inom primärvården Prop. 2013/14:106 och inom den specialiserade vården. får patienter möjlighet att berätta om och betygsätta sina erfarenheter. Frågorna handlar bl.a. om bemötande, delaktighet, förtroende och information. , och tretton andra länder, medverkar i den årliga internationella undersökningen Health Policy Survey (). Fokus är bl.a. på patientsäkerhet, tillgänglighet och vårdplanering samt samverkan. undersökning intervjuades befolkningen i de olika länderna om förtroende och upplevd effektivitet i respektive hälso- och sjukvårdssystem. planeras undersökningen fokusera särskilt på hur vården fungerar för personer med långvariga eller kroniska sjukdomar. Patienternas erfarenheter och synpunkter kan även hämtas från bl.a. Inspektionen för vård och omsorg, Myndigheten för vårdanalys, , patientnämnderna och patientorganisationerna. Samtliga nordiska grannländer har en lagstiftning som reglerar patientens möjlighet till delaktighet och inflytande. Det finns dock vissa skillnader mellan länderna när det gäller exempelvis valfrihet och garantier för tillgänglighet.