prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — Enligt 17 a § SjlL finns en begränsning av högkostnadsskyddet så att en arbetsgivare inte blir dubbelt kompenserad för sjuklön till arbetstagare för vilka det har beviljats hög- riskskydd. Motsvarande begränsning bör enligt regeringen finnas även med den nu föreslagna administrativa ordningen. Det finns emellertid anledning att göra viss förenkling i förhållande till den samordning som arbetsgruppen har föreslagit. Om en arbetsgivare under det år som ersättningen för höga sjuklönekostnader avser har fått ersättning enligt det särskilda hög- riskskyddet, bör det medföra en minskning av ersättningen för höga sjuklönekostnader. Vid beräkning av ersättningen för höga sjuklöne- kostnader ska därför göra avdrag för ersättning som har betalats ut till arbetsgivaren enligt det särskilda högrisk- skyddet. Avdraget ska avse ersättning som har betalats ut under det år som ersättningen för höga sjuklönekostnader avser. I syfte att för- enkla administrationen ska det således inte behövas någon utredning om vilken tid ersätt- ningen enligt högriskskyddet avser utan det är utbetalningstidpunkten som är avgörande. I samband med att utreder och beslutar om ersättning för sjuklönekost- nader behöver myndigheten därför kontrollera om arbetsgivaren har fått ersättning för anställda med högriskskydd. Enligt arbetsgruppens förslag ska, i de fall en ansökan om ersättning enligt högriskskyddet inkommer efter att ersättning för höga sjuk- lönekostnader redan har beviljats , en reduktion i stället göras inom ramen för högriskskyddet. En sådan ordning enligt vilket man i vissa fall i stället skulle reducera en arbets- givares högriskskydd med beviljad ersättning för höga sjuklönekostnader bör enligt regeringens mening emellertid inte införas. Regeringens förslag: Förskott på ersättning för höga sjuklönekostnader ska tillgodoföras, efter ansökan hos , genom att ska kreditera arbetsgivarens skatte- konto. Arbetsgruppens förslag: överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: anser att möjligheten till ersättning i förskott är bra men framhåller att ersättningen i dessa fall bör betalas ut som en utbetalning och inte genom kreditering på skattekontot på grund av att utbetalningen i vissa situationer kan blockeras även om det inte föreligger någon skatteskuld. anser att beslut om förskott bör kunna fattas genom automatiserad behand- ling. Skälen för regeringens förslag: finns möjlighet att ansöka om förskott på ersättning för sjuklönekostnader som arbetsgivaren har haft . Bestämmelser om det finns i förordningen (2010:425) om ersättning för kostnader för sjuklön. enligt regeringen finnas kvar för att tillgodose de likviditetsbehov som kan finnas bland små arbetsgivare. Liksom ska ansökan om förskott lämnas till , som ska besluta om förskott. Däremot bör förskottet tillgodoföras på samma sätt som ersättningen i sig, dvs. genom att krediterar förskottet på arbetsgivarens skattekonto. Arbetsgivaren kan sedan begära utbetalning från skattekontot. Att utbetalningarna från skatte- kontot i vissa situationer kan blockeras trots att ingen skatteskuld föreligger, såsom anger, finner regeringen inte vara ett tillräckligt skäl för att ska åläggas att hantera vissa utbetalningar av ersättningen. Regeringens förslag: De föreslagna bestämmel- serna ska träda i kraft . Äldre föreskrifter i lagen om sjuklön ska fortfarande gälla för sjuklönekostnader för tid före ikraftträdandet. Den nya föreskriften om avdrag för utbetald ersättning inom det särskilda högriskskyddet ska tillämpas endast på utbetal- ning för tid efter ikraftträdandet. Regeringens bedömning: Äldre föreskrifter i förordningen om ersättning för kostnader för sjuklön bör fortfarande gälla för sjuk- lönekostnader för tid före ikraftträdandet. Arbetsgruppens förslag: överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Arbets- gruppen föreslog dock inte någon särskild över- gångsbestämmelse rörande avdraget för utbetald ersättning inom det särskilda högriskskyddet. Remissinstanserna: Statskontoret saknar en analys av de konsekvenser som följer av att förslagen föreslås träda i kraft . Statskontoret anser att tidsramen förefaller vara relativt kort mot bakgrund av de system- förändringar och de informations- och utbild- ningsinsatser till arbetsgivare och myndighets- personal som behöver genomföras. Ikraft- trädandet kan enligt Statskontoret behöva senareläggas. anser att det är viktigt med riktade informationsinsatser vid införandet vilka tydligt beskriver vikten av att anmäla sjuklönekostnaderna i arbetsgivar- påtalar behovet av tydlig information till arbetsgivare om hur den nya ersättningen ska administreras. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Sjuklöneansvaret utgör ett ekonomiskt risktagande som små och speciellt nystartade företag är särskilt känsliga för. Det befintliga högkostnadsskyddet mot sjuklöne- kostnader tycks inte komma de små arbets- givarna till del såsom det var tänkt. Det är angeläget att förbättra småföretagens situation varför de föreslagna bestäm- melserna bör träda i kraft . De nya bestämmelserna om hur ersättningen för sjuklönekostnader ska beräknas bör inte tillämpas retroaktivt, varför äldre bestämmelser fortfarande bör gälla för ersättning för sjuklönekostnader för tid före ikraftträdandet. Det nya förfarandet för handläggningen bör tillämpas endast när det gäller ersättning som avser sjuklönekostnader som uppstått för tiden efter ikraftträdandet. Med avseende på den ändring som föreslås av samordningen mellan ersättningen för höga sjuklönekostander och ersättning inom det särskilda högriskskyddet (se avsnitt 7.4.4) har Lagrådet anfört i huvudsak följande. Den föreslagna ändringen synes innebära att ersättning enligt det särskilda högsriskskyddet som avser tid före ikraftträdandet men som betalas ut efter det att de nya bestämmelserna trätt i kraft kan komma att beaktas dubbelt vid beräkningen av ersättning för sjuklönekostnader. Detta torde inte vara avsikten. Övergångs- bestämmelserna bör därför kompletteras så att denna effekt undviks. Regeringen delar Lagrådets uppfattning. Övergångsbestämmelserna kompletteras med en ny punkt formulerad på det sätt som Lagrådet har föreslagit. Varken eller , vilka föreslås administrera den nya ersättningen, har framfört att ikraftträdandetidpunkten skulle vara olämplig varför regeringen inte finner skäl att senarelägga ett ikraftträdande. Regeringen ansluter sig dock till vad Statskontoret och har anfört om vikten av att informations- och utbildningsinsatser genom- förs för att det nya systemet ska fungera väl. Förslaget beräknas medföra att ca 41 000 arbetsgivare kommer att bli ersättnings- berättigade för höga sjuklönekostnader. Genom förslaget om en differentierad modell kommer det faktum att sjukfrånvaron ser olika ut bland arbetsgivare att beaktas och utgöra grund för när den nya ersättningen kan komma i fråga. Små företags sjuklönekostnader kommer att jämföras med andra små företags sjuklönekostnader och stora företag kommer att jämföras med andra stora. Den låga sjukfrånvaron bland små arbetsgivare kommer dessutom att gynna de små genom att den nya ersättningen kommer ifråga mycket tidigt för dem. Redan efter att arbets- givaren har betalat sjuklön per anställd och år kommer ersättning att kunna bli aktuellt. Huvuddelen av den nya ersättningen kommer att gå till företag med lönekostnader på . I denna grupp beräknas det finnas knappt 190 000 arbetsgivare med anställda. Cirka 36 000 (eller ) av dem beräknas få del av den nya ersättningen. som beräknas gå till denna grupp motsvarar av gruppens totala sjuklönekostnader. Detta kan jämföras med gruppens kostnader för den andra sjuk- löneveckan som beräknas uppgå till ca . Antalet företag med lönekostnader mellan tre och beräknas uppgå till ca 25 000. Av dem uppskattas ca 4 000 företag få i genomsnitt ca var i ersättning. De 51 miljoner som beräknas gå till denna grupp motsvarar av sjuklönekostnaderna i dessa företag. För mellanstora företag med höga sjuk- lönekostnader kommer ersättningen att vara betydelsefull även om en betydligt mindre andel av den totala ersättningen fördelas till dessa företag. Den nya ersättningen kommer inte fullt ut att kompensera de större arbetsgivarna. Utifrån vad som anges i propositionen Trygghetssystem för företagare (prop. 2009/10:120) var det heller inte syftet med det nuvarande högkostnadsskyddet. I propositionen framgår att syftet med hög- kostnadsskyddet är att särskilt de små företagen ska våga anställa fler personer. För de arbets- givare som med dagens högkostnadsskydd får ersättning med innebär förslaget en försämring. Dessa utgör dock en mycket liten grupp. Ersättningen kommer att vara förutsägbar för arbetsgivare i och med att samtliga parametrar är kända redan vid årets början. Arbetsgivare kommer att kunna beräkna den exakta kostnadsnivån för när ersättning för höga sjuklönekostnader blir aktuellt. Den osäkerhet som finns inbyggd i det befintliga högkostnads- skyddet kring den exakta gränsen för när skyddet träder in försvinner således med den nya ersättningen. Vid beskattningen kommer ersättningen att behandlas på samma sätt som nuvarande högkostnadsskydd. Det förhållandet att ersättningen tillgodoförs genom kreditering på ett skattekonto medför inte någon förändring av beskattningsförhållandena. Den av Försäk- ringskassan beviljade ersättning ska alltså tas upp i den mån motsvarande utgift får dras av. Tabell 7.17 Den nya ersättningens beräknade utfall Storleksklasser (lönekostnad) Antal anställda i genomsnitt Genomsnittlig sjuklönekostnad per arbetsgivare och år Sjuklön som andel av lönekostnad Genomsnittligt antal sjuklönedagar/anställd/år Ersättning, andel av sjuklönen I exemplen nedan antas arbetstagarna igenom- snitt ha var . Samtliga sjukdagar infaller då arbetstagaren skulle ha arbetat. Sjuklönen är i dessa exempel kalender- dagsberäknad, dvs. beräknad utifrån vad arbetstagaren har för lön per kalenderdag. Räkneexemplen inkluderar inte ersättning för rörliga tillägg vilka kan ingå i beräknings- underlaget för sjuklön. Om de anställda har sjuklön var blir 103 När det gäller beräkning av sjuklön gäller som huvudregel enligt 6 § SjlL dels att sjuklön inte utges för i en sjukperiod, dels att sjuklönen utgör av anställningsförmånerna. Enligt 2 § andra stycket SjlL får den närmare beräkningen av sjuklön enligt 6 § bestämmas genom kollektivavtal. Dock är ett avtal som upphäver eller inskränker arbetstagarens rättigheter enligt denna lag ogiltig i den delen. Någon närmare reglering av hur sjuklönen beräknas finns inte i SjlL. Den närmare beräkningen av lön och andra anställningsformer får enligt SjlL ske utifrån bransch- och arbetsanpassade avtalsbestämmelser. Arbetsmarknadens parter kan således avtala om en närmare beräkning av sjuklönens storlek genom kollektivavtal på förbundsnivå. Detta innebär att sjuklön kan beräknas på olika vis utifrån arbetstagarens branschtillhörighet, anställningsförhållande och om sjuklönedagarna är sammanhängande eller inte. Sjuklön kan t.ex. arbetsdagsberäknas eller kalenderdagsberäknas. Om arbetstagaren har timlön eller ackordslön ska sjuklönen i princip beräknas endast efter vad som skulle ha utgjort arbetad tid. Oavsett beräkningssätt är någon principiell avvikelse från lagens sjuklönenivåer inte avsedd. Företaget får ersättning för den del som överstiger av lönesumman dvs. Ersättningen i exemplet bli . Om de anställda har var Företaget får ersättning för den del som överstiger av lönesumman dvs. Ersättningen i exemplet blir . Om sjuklönen i exemplen ovan i stället arbets- dagsberäknas (dvs. beräkningen görs utifrån årets ) blir sjuklönekostnaden och kompensationen 20 000 kro- nor i det första fallet. I det andra fallet blir sjuklönekostnaden och kompen- sationen . Som framgår i avsnitt 7.4.3 kan den föreslagna konstruktionen generera tröskeleffekter genom att ett företag som höjer sina lönekostnader kan hamna i en annan löneklass. Detta kan vara direkt kontraproduktivt för den arbetsgivare som vill nyanställa. I exemplen nedan antas de anställda ha i månadslön och ha i genomsnitt var . Företaget antas anställa ytterligare en person som i genomsnitt är lika ofta sjuk som de redan anställda. Lönen och sjuklönen är kalenderdagsberäknad. – Exempel 1, från 7 till 8 anställda Ett företag med 7 anställda har då en sjuklöne- kostnad på ca och får 16 460 kro- nor i ersättning, vilket utgör av sjuk- lönekostnaden. Om företaget anställer ytter- ligare en person blir sjuklönekostnaden ca . Ersättning utgår med 6 200 kro- nor vilket motsvarar av sjuklöne- kostnaden. – Exempel 2, från 15 till 16 anställda Företag med 15 anställda får av sina sjuklönekostnader täckta av ersättningen. Om företaget anställer ytterligare en person uteblir ersättningen. Om sjuklönen i exemplen ovan i stället arbetsdags beräknas blir sjuklönekostnaden i det första exemplet och arbetsgivaren får vilket utgör av kostnaden. Om ytterligare en person anställs blir sjuklönekostnaden ca . Ersättning utgår med vilket motsvarar av sjuklönekostnaden. I exempel 2 får arbetsgivaren av sina sjuklönekostnader täckta av ersättningen. Om företaget anställer ytterligare en person får arbetsgivaren i stället av sina sjuk- lönekostnader täckta. Tröskeleffekter är svåra att närmare beräkna. I vissa fall kan tröskeleffekter uppstå, det är dock inte troligt att dessa skulle ha någon avgörande betydelse för arbetsgivarnas anställningsbeslut eller de anställdas löneökningar. Den minskade risk för sjuklönekostnad och den minskning av faktiska sjuklönekostnader som förslaget inne- bär bedöms ha positiva effekter på anställnings- beslut som överstiger den eventuella åter- hållsamhet som tröskeleffekten kan skapa för företag som befinner sig i gränsen mellan två löneklassnivåer. Regeringen bedömer således att fördelen med en konstruktion där variationen i sjukfrånvaro bland olika arbetsgivare beaktas väger tyngre än de tröskeleffekter som kan uppstå. Förslagets påverkan på förebyggande arbetsmiljöarbete och anställdas sjukfrånvaro Ett förändrat kostnadsansvar kan påverka arbetsgivarnas beteende och benägenhet att exempelvis satsa på förebyggande arbets- miljöarbete. En förväntad effekt av ett större kostnadsansvar är att arbetsgivare arbetar mer med förebyggande arbetsmiljöarbete vilket bidrar till minskade sjukskrivningar bland de anställda. Samtidigit kan risken för att sjuk- skrivningarna förlängs öka för de anställda som blir sjukskrivna liksom selektion i samband med anställning. Omvänt gäller att ett minskat ansvar kan leda till att satsningar på arbetsmiljöarbete blir mindre eller uteblir. Genom den takkonstruktion som föreslås och mot bakgrund av de drivkrafter som trots ersättning bör finnas hos de små arbetsgivarna bedöms incitamenten att hålla sjukfrånvaron nere bevaras. Den omständigheten att den nya ersättningen kommer att utges med automatik, och för många arbetsgivare med ett generöst belopp relativt deras sjuklönekostnader, kan emellertid ha en dämpande effekt på dessa driv- krafter. Det är ett fåtal arbetsgivare som erhåller riktigt hög ersättning från det befintliga högkostnadsskyddet. För dessa arbetsgivare innebär takkonstruktion att de kan behöva bära en större andel av sjuklönekostnaden. En för- väntad effekt av detta torde vara att dessa arbetsgivare kommer att arbeta mer med förebyggande arbetsmiljöarbete vilket i sin tur bör leda till minskade sjukskrivningar bland deras anställda. Med endast ett begränsat antal vetenskapliga studier om effekter av arbetsgivares kostnads- ansvar är förslagens sammanlagda konsekvenser för sjukfrånvarons utveckling svåra att bedöma eller uppskatta. Som har påpekats är det viktigt att effekterna av de föreslagna ändringarna följs upp och utvärderas både vad gäller satsningar på arbetsmiljön och sjukfrånvarons utveckling liksom effekter i form av selektering i samband med anställning. Det är också viktigt att kon- sekvenserna följs upp från ett jämställdhets- perspektiv. Den nya administrativa ordningen Genom det administrativa förslaget kommer ersättningen att tillfalla alla arbetsgivare som har rätt till ersättning, utan att arbetsgivaren behöver vare sig ansöka om förmånen eller egentligen känna till regelverket. Undantag från detta gäller arbetsgivare som använder den förenklade arbetsgivardeklarationen (arbetsgivare som är privatpersoner och där lönen inte är avdragsgill i näringsverksamhet), för vilka uppgiften om sjuklön föreslås vara frivillig. Den arbetsgivare som använder den förenklade arbetsgivar- deklarationen men önskar få rätten till ersättning för höga sjuklönekostnader prövad får i stället övergå till att använda den vanliga arbetsgivar- deklarationen. Detta har sin grund i att uppgifter om sjuklön inte bedöms kunna begäras in på de förenklade arbetsgivardeklarationerna då det skulle innebära att känsliga personuppgifter skulle komma att redovisas i varje enskilt fall. Förskottsbetalning till denna grupp förutsätter att de lämnar uppgift om sjuklönekostnad till . Lämnas inte några sådana uppgifter finns inte förutsättningar för att få ersättning för sjuklönekostnader varför återkrav kommer att ställas på det redan utbetalade beloppet. Som framgår i avsnitt 7.4.4 kommer det administrativa förslaget att innebära en förenklad administration för de flesta arbetsgivare. Särskilt de mindre arbetsgivarna med bristande administrativa resurser vinner på en enkel automatisk hantering utan ett tidskrävande ansökningsförfarande. För dem är det en betydande förenkling om frågan om ersättning för höga sjuklönekostnader kan av med en kompletterande uppgift om den totala sjuklöne- kostnaden på en handling, arbetsgivar- deklarationen, som ändå ska lämnas till staten och som alla arbetsgivare får anses redan vara förtrogna med. Genom det administrativa förslaget kommer den nya ersättningen att komma alla ersättnings- berättigade till del. Den administrativa hanteringen innebär att ett befintligt uppgiftskrav i arbetsgivardeklarationen kompletteras. Detta är mindre kostsamt för företagen än införande av nya uppgiftskrav. För företag med lönesystem som räknar fram de uppgifter som ska fyllas i på arbetsgivardeklara- tionen, eller system som automatiskt matar uppgifterna till arbetsgivardeklarationen, blir den administrativa kostnaden av förslaget försumbar eftersom den återkommande uppdatering som görs av systemen med anledning av eventuella regeländringar kan antas omfatta även uppgifts- kravet om sjuklön. För företag med en lönehantering kommer den nya hanteringen innebära en utökad administrativ pålaga. Vissa månader kommer det inte finnas sjuklöne- kostnader att redovisa men en kontroll måste ändå göras. Ersättningen för sjuklönekostnader ska beräknas på sjuklönekostnader inklusive arbets- givaravgifter som belöper på sjuklönekost- naderna. De månader som arbetsgivaren haft sjuklönekostnader måste en beräkning göras för att uppgiften ska kunna lämnas. Det handlar inte om att samla in några nya uppgifter utan den utökade administrationen består i att göra beräkningar på uppgifter som arbetsgivaren redan har som underlag för att betala ut löner på ett korrekt sätt. av arbets- givarna lämnar arbetsgivardeklarationen elek- troniskt. Givet antagandet att andelen som har ett manuellt lönesystem överensstämmer med andelen som inte lämnar arbetsgivardekla- rationen elektroniskt är det ca 75 000 arbets- givare som har en hantering. Arbets- uppgiften att beräkna sjuklönekostnaderna antas i genomsnitt ta per tillfälle och behöver göras . Givet antagandet att den som utför uppgiften har en timlön på så blir kostnaden per företag och år. Sammanlagt för alla dessa arbetsgivare beräknas kostnaden uppgå till ca . Kostnaden bör ställas i relation till den administrativa bördan i det befintliga systemet. söker det nuvarande högkostnads- skyddet men i gengäld är det en tidskrävande hantering för de företag som gör det. Förslaget kommer att ytterligare underlätta företagens möjligheter att budgetera för statens ersättning för sjuklönekostnader. Förslaget om en ny ersättning omfattar alla arbetsgivare. Målet med ersättningen är att den ska minska den börda företagens sjuklöne- kostnader kan utgöra, i de fall där sjuklöne- kostnaderna för det enskilda företaget avviker från vad som kan anses normalt. Eftersom mindre företag i genomsnitt har lägre sjuklöne- kostnader är nivån då ersättningen träder in lägre för dem. Reglerna är utformade utifrån före- tagens olika förutsättningar och bedöms därför vara generella till sin utformning och utgör därmed inte statligt stöd enligt 107.1 FEUF. Konsekvenser för den enskilde Den nya administrativa ordningen Uppgifter om sjukdomsdiagnos och ersättning vid sjukdom kan vara känsliga personuppgifter. De uppgifter om utbetald sjuklön som föreslås samla in ska dock redovisas som en totalsumma, och inte på individnivå. I de fall arbetsgivaren endast har en eller ett fåtal anställda kan emellertid den lämnade uppgiften, i praktiken, komma att motsvara en uppgift på individnivå. Varken eller Försäk- ringskassan har dock normalt tillgång till några samlade uppgifter om vem eller hur många som är anställda hos varje arbetsgivare under inkomståret. Först efter inkomstårets utgång, i samband med att kontrolluppgifter lämnats, får normalt kännedom om vilka som varit anställda hos en viss arbetsgivare. I några fall, nämligen i samband med kontroll under löpande inkomstår som revision och dylikt, kan få kännedom på detalj- nivå om vilka anställda en arbetsgivare har. De uppgifterna får dock bara behandlas i ärendet om skattekontroll. Med detta sagt finns det ändå skäl att undvika att känsliga personuppgifter redovisas. I de förenklade arbetsgivardeklarationerna lämnar arbetsgivaren uppgifter på individnivå. För att så långt möjligt skydda den enskilde bedömer regeringen därför att uppgifter om sjuklön inte ska kunna lämnas i samband med dessa deklarationer. ska nämnas att den sekretess som gäller hos för uppgift om en enskilds hälsotillstånd och andra personliga för- hållanden avser bl.a. ärenden enligt lagstiftningen om sjuklön. Som framgår i avsnitt 7.4.4 får lagar som inskränker integritetsskyddet endast genomföras om det intresse som ska tillgodoses är så starkt och integritetsskyddsintresset så förhållandevis svagt att inskränkningen framstår som proportionerlig. De behov och den nytta som ska tillgodoses av att det i samband med arbetsgivaredeklarationen lämnas uppgift om arbetsgivarnas sjuklönekostnader – att arbets- givarnas uppgiftslämnarbörda reduceras och att förslaget bidrar till att den offentliga förvaltningen bedrivs mera effektivt och service- inriktat – bedöms vara starkare relativt det intrång som kan bli aktuellt. Regeringen bedömer att inskränkningen därför är propor- tionerlig. För att det föreslagna uppgifts- lämnandet ska gå att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten behöver vissa förutsättningar vara uppfyllda. Genom förslaget till ändring i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet och vad som i övrigt framförs nu samt med hänsyn till befintlig reglering och kommande informationsinsatser bör samtliga dessa förutsättningar bli uppfyllda. hanterar ca 500 ansökningar om högkostnadsskydd. Dessa ärenden handläggs manuellt. Den nya ersätt- ningen kommer att medföra att antalet ersättningsberättigade kommer att öka markant. Den nya administrativa ordningen där uppgifter om sjuklön överförs automatiskt till Försäk- ringskassan och där myndigheten ska utreda vilka arbetsgivare som ska få ersättning för sjuklönekostnader kommer att kräva viss utveckling av IT-stöd. införandekostander är beräknade till totalt . Även om det admini- strativa förslaget möjliggör en automatisk hantering av ersättningen kommer viss hand- läggning att krävas. Därtill kommer kostander för kontroller. Sammantaget beräknas kostna- derna för handläggningen och kontrollerna upp- gå till .