prop · H2031d2 · 2014-10-23 00:00:00 — 2Arbetsproduktivitet mätt som BNP till baspris per arbetad timme. Nivå avser miljoner timmar. 4Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta i åldersgruppen 15–enligt . 6Antal sysselsatta i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 7Sysselsättningsgrad enligt EU:s 2020-mål. 8Antal i arbetskraften i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 9I procent av arbetskraften. 10Personer i nystartsjobb eller konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program vid Arbetsförmedlingen, i procent av arbetskraften. 11Till följd av avrundning stämmer inte alltid totalen med delarna. Källor: , , och egna beräkningar. 2014/15:1 Bilaga 2 Tabell 14 Sysselsatta i näringslivet Utfall –2013, prognos –2018. -6,0 -0,3 -1,7 -0,5 -9,6 -1,6 -1,8 -2,7 -1,6 -0,5 -0,6 -0,8 -0,7 -2,7 Anm.: Tabellen avser sysselsättning enligt nationalräkenskaperna. Källor: och egna beräkningar. Tabell 15 Sysselsatta i offentliga myndigheter Utfall –2013, prognos –2018. -2,3 -1,0 -0,6 -0,7 -1,0 -0,9 -2,0 -0,4 Anm.: Enligt nationalräkenskaperna (NR). Offentliga myndigheter och kommunala myndigheter är NR-begrepp som skiljer sig från begreppen offentlig sektor respektive sektor. Skillnaden ligger i att kommunernas så kallade affärsdrivande verksamheter inte omfattas av de förstnämnda begreppen, utan förs till näringslivet i NR:s branschindelade (funktionsindelade) statistik. Källor: och egna beräkningar. 2014/15:1 Bilaga 2 Tabeller till avsnitt 4.2.3 Resursutnyttjande Tabell 16 Resursutnyttjande och potentiella variabler Skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå. -6,3 -3,1 -2,0 -3,4 -3,0 -2,2 -1,2 -0,5 -0,1 -3,0 -0,3 -0,1 -0,6 -0,3 -0,2 -4,3 -0,4 -0,2 -0,9 -0,4 -0,2 -3,5 -2,8 -1,9 -2,7 -2,8 -2,1 -1,2 -0,6 -0,2 -2,7 -3,1 -2,1 -2,6 -2,3 -1,8 -0,9 -0,3 -0,2 -0,1 Nivå, tusental om annat ej anges Procentuell förändring i fasta priser om annat ej anges. -0,3 -0,2 sysselsättning, 15-74 år Jämviktsarbetslöshet, 15-74 år4 Potentiella variabler, löpande priser Potentiell BNP1,5 1Potentiell BNP till marknadspris. Nivå avser miljarder kronor. 2Nivå avser kronor . 3Nivå avser 10 000-tal. 4Skillnaden mellan potentiell arbetskraft och potentiell sysselsättning i procent av potentiell arbetskraft. 5Beräknad som potentiell BNP till marknadspris multiplicerat med BNP-deflatorn. Källor: och egna beräkningar. 2014/15:1 Bilaga 2 5 Tabeller till avsnitt 4.2.4 Löner och inflation Tabell 17 Löneutveckling och inflation Utfall –2013, prognos –2018. -0,5 -0,8 -0,3 2Mått på underliggande inflation. I KPIF (KPI med fast bostadsränta) hålls den del av förändringen i räntekostnader för egnahem som beror på förändrade räntesatser . Källor: , och egna beräkningar. 2014/15:1 Bilaga 2 6 Tabeller till avsnitt 4.2.5 Räntor och växelkurser Tabell 18 Räntor och valutor Utfall –2013, prognos –2018. 6-månadersränta (EUR)¹ Växelkurs, kronindex KIX 1 Avser statsskuldväxel för löptider kortare än och statsobligation för löptider längre än . Källor: och egna beräkningar. 2014/15:1 Bilaga 2 7 Tabeller till avsnitt 8 Utgifter Tabell 19 Utgiftstak och budgeteringsmarginal Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall –2013, prognos –2018. Budgeteringsmarginal, procent av Anm.: Utgiftstakens nivå är , 2016 och 2017 regeringens förslag i denna proposition. Utgiftstakets nivå är regeringens bedömning i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. 2014/15:1 Bilaga 2 Tabell 20 Utgifter per utgiftsområde –2018 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Beräkningsteknisk överföring till hushållen5 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor3 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens Anm.: Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 1 Anvisat på statens budget enligt beslut efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:316) samt förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2014/15:2).2 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar och Beräkningsteknisk överföring till hushållen. 3Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 4Regeringens bedömning av utgiftstak (se avsnitt 5.4). 5Avser den överstigande budgeteffekten av föreslagna och aviserade budgetförstärkningar i denna proposition i förhållande till föreslagna och aviserade budgetförsvagningar. Källa: Egna beräkningar. 2014/15:1 Bilaga 2 8 Tabeller till avsnitt 9 Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld Tabell 21 Offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall –2013, prognos –2018. -0,7 -0,1 -0,9 -1,3 -2,2 -1,1 -0,3 1Inklusive ofördelade utgifter. 2Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. 2014/15:1 Bilaga 2 Tabell 22 Statens finanser Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall –2013, prognos –2018. Transfereringar till privat sektor1 -0,7 -0,4 -0,3 -1,1 -1,1 -2,0 -1,1 -0,1 -5,4 -0,7 -3,5 -1,7 -0,8 1Inklusive ofördelade utgifter. 2Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall –2013, prognos –2018. Räntor, utdelningar m.m.1 -0,1 -0,1 -0,3 -0,3 1 Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. 2014/15:1 Bilaga 2 Tabell 24 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall –2013, prognos –2018. Skatter och statsbidrag, -0,2 -0,3 -0,1 -0,3 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 Resultat före extraordinära poster Anm.: Skatter och statsbidrag som andel av BNP inkluderar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften. Investeringarna inkluderar även köp av mark och fastigheter, netto. 1 Inklusive räntor på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Tabell 25 Strukturellt sparande Procent av BNP, om annat ej anges. Utfall –2013, prognos –2018. Finansiellt sparande, miljarder -0,7 -0,1 -0,9 -1,3 -2,2 -1,1 -0,3 -0,1 -0,3 -0,3 -0,1 -0,9 -0,4 -6,3 -3,1 -2,0 -3,4 -3,0 -2,2 -1,2 -0,5 -0,1 1Engångseffekten 2008 och 2009 beror på nya regler avseende byggmoms som tillfälligt ökar momsinbetalningarna med 2008 och 2009. rör engångseffekterna återbetalningen av försäkringspremier från AFA-försäkring på vardera år. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män 2014/15:1 Bilaga 3 Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män Sammanfattning och slutsatser ........................................................................................ Jämställdhetspolitikens mål och inriktning .......................................................... Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv ................................................................................. Jämställdhet skapas i det dagliga arbetet .......................................... Reformer för ekonomisk jämställdhet ............................................. Jämställdhet på arbetsmarknaden.......................................................................... En könssegregerad arbetsmarknad ................................................... Kvinnors och mäns förvärvsarbete ................................................. Frånvaro från arbetsmarknaden ...................................................... Effekter av frånvaro ......................................................................... Individuell disponibel inkomst............................................................................ Individuell disponibel inkomst i förvärvsaktiv ålder ..................... Individuell disponibel inkomst för äldre ........................................ Ekonomisk jämställdhet och regeringens reformer ........................................... Reformer för ekonomisk jämställdhet ........................................... Effekter på kvinnors och mäns disponibla inkomster................... Underbilaga 1: Begrepp och data................................................................................... Underbilaga 2: Indikatorer för delmål två, ekonomisk jämställdhet........................... 2014/15:1 Bilaga 3 Tabell 2.1 De fem vanligaste yrkena för kvinnor respektive män 2012........................ Tabell 2.2 Könsfördelning inom olika yrkeskategorier 2012........................................ Tabell 2.3 Chefer och anställda efter sektor 2012 ......................................................... Tabell 2.4 Arbetskraftsdeltagande för olika grupper 2013............................................ Tabell 2.5 Arbetstid för sysselsatta efter sektor 2013 ................................................... Tabell 2.6 Utbyte av ökat arbetsutbud för olika hushållstyper 2014 ........................... Tabell 2.7 Löner och tjänstepensionsavtal för pensionstypfall..................................... Tabell 2.8 Pensionstypfall, effekt av föräldraledighet och deltidsarbete på Tabell 2.9 Månadslön i de största yrkesgrupperna för kvinnor respektive Tabell 2.10 Genomsnittliga månadslöner 2013.............................................................. Tabell 2.11 Internationell jämförelse 2013..................................................................... Tabell 3.1 Individuell disponibel inkomst för personer med olika Tabell 3.2 Individuell disponibel inkomst för befolkningen , efter åldersgrupp och hushållstyp 2012........................................................................ Tabell U.1 Regeländringar som beaktats vid beräkning av politikens Tabell U.2 Från löne- och näringsinkomst till nettoinkomst 2012.............................. Tabell U.3 Nettoinkomst efter hushållstyp och antal barn 2012 ................................. Tabell U.4 Kvinnors lön som andel av mäns löner efter sektor före och efter standardvägning 1994–2013 ................................................................................. Tabell U.5 Segregeringsindex efter ålder 2012............................................................... Tabell U.6 Sysselsatta efter ålder och anknytningsgrad till Tabell U.7 Sysselsatta efter ålder och vanligen arbetad tid som heltid och Tabell U.8 Avgångna från gymnasieskolan efter program eller anknytning till program 2012/13.................................................................................................... Tabell U.9 Pågående sjukpenningfall i december åren 1974–2013 ............................... Tabell U.10 Personer med sjuk– och aktivitetsersättning efter ålder 2014/15:1 Bilaga 3 Diagram 2.1 Elever som slutfört gymnasieskolan 1997–2013 ..................................... Diagram 2.2 Yrkesexamina i högskolan 1977/78–2012/13 .......................................... Diagram 2.3 Eftergymnasial utbildning –2013 ..................................................... Diagram 2.4 Utbildningsnivå efter kön 25–2013 ................................................ Diagram 2.5 Kvinnor och män i ledningen på nystartade företag 1994–2012 ............ Diagram 2.6 Andel kvinnor och män i börsföretagens styrelser 2000–2013 .............. Diagram 2.7 Kvinnor efter arbetsstatus och vanligen arbetad tid 1970–2013 ............ Diagram 2.8 Män efter arbetsstatus och vanligen arbetad tid 1970–2013................... Diagram 2.9 Andel arbetslösa och andel undersysselsatta 2005–2013 ........................ Diagram 2.10 Visstidsanställningar som andel av antal anställda 1987–2013.............. Diagram 2.11 Orsak till deltidsarbete 2013................................................................... Diagram 2.12 Faktisk arbetstid för kvinnor och män med och utan barn 1987–2013 ............................................................................................................. Diagram 2.13 Fördelning av föräldrapenningdagar 1988–2013 ................................... Diagram 2.14 Sjukpenningtalet och antal nybeviljade sjuk– och aktivitetsersättning 1994–2013 ............................................................................ Diagram 2.15 Sjukdagar för kvinnor och män som fick sitt första barn 1995.................................................................................................... Diagram 2.16 Totalt lönegap mellan kvinnor och män efter sektor 1992–2013 ......... Diagram 2.17 Lönegap efter sektor 2005–2013 ............................................................ Diagram 2.18 Oförklarat lönegap för olika percentiler i lönefördelningen Diagram 3.1 Individuell disponibel inkomst i olika åldrar 2012.................................. Diagram 3.2 Arbetsinkomst för kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder 1995–2012 .................................................................................................... Diagram 3.3 Individuell disponibel inkomst för kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder 1995–2012 ............................................................................. Diagram 3.4 Individuell disponibel inkomst för äldre 1995–2012 .............................. Diagram 4.1 Effekter av förslagen i denna proposition på individuell disponibel inkomst för vuxna kvinnor och män (20+år) .................................................... Det övergripande målet för jämställdhets- politiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Ekonomisk jämställdhet är ett delmål som innebär att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Jämställdhet är i grunden en demokrati- och rättvisefråga. Jämställdhet bidrar också till ekonomisk tillväxt genom att både kvinnors och mäns potential tillvaratas och främjas. Det är därför viktigt att politiken har ett jämställdhets- perspektiv som integreras i all verksamhet och i alla steg av beslutsfattandet. ligger i ett internationellt perspektiv långt fram när det gäller jämställdhet på arbetsmarknaden. Det finns dock fortfarande brister i den ekonomiska jämställdheten. hade kvinnor i förvärvsaktiv ålder av mäns disponibla årsinkomst, en skillnad som motsvarar . Kvinnors lägre inkomster kan bl.a. förklaras av att den svenska arbetsmarknaden kännetecknas av en könsmässig segregering. Kvinnor och män arbetar till stor del i olika yrken, sektorer och i olika befattningar, där kvinnor är överrepresenterade i yrken och sektorer med lägre löner. Kvinnors lägre inkomster kan också förklaras av att kvinnor i genomsnitt har en svagare anknytning till arbetsmarknaden än män. Kvinnor arbetar i större utsträckning än män deltid och har mer frånvaro på grund av föräldraledighet och ohälsa. Kvinnors arbetsvillkor är också osäkrare än mäns, med fler tillfälliga anställningar, och det är många kvinnor som arbetar mindre än vad de skulle vilja. En förklaring till kvinnors kortare arbetstid är att de tar ett större ansvar än män för det obetalda hemarbetet, fem och mer . Det är också betydligt vanligare att kvinnor arbetar deltid för att ta hand om barn. Männens andel av den uttagna föräldra- penningen har ökat trendmässigt sedan föräldra- försäkringen infördes . Utvecklingen går dock långsamt, 2013 tog männen ut av föräldrapenningdagarna och kvinnor . Den totala föräldraledigheten under barnets första var, enligt en enkätundersökning , drygt 15 månader för kvinnor. För män var den knappt 4 månader. 2014/15:1 Bilaga 3 Kvinnor har haft högre sjukfrånvaro än män. Sjukfrånvaron är på lägre nivåer än tidigare men det har varit en uppgång som varit särskilt stor för kvinnor. Kvinnors högre sjukfrånvaro kan delvis förklaras av att kvinnor är överrepresenterade i vård- och omsorgsyrken där sjukfrånvaron är hög. En annan förklaring kan vara att kvinnor och män även då de har samma yrke i hög grad har olika arbetsuppgifter och olika arbetsbelastning. Sämre möjligheter till återhämtning vid sidan av arbetet kan också vara en förklaring till den högre sjukfrånvaron för kvinnor. Förekomsten av barn i hushållet är förknippad med högre sjukfrånvaro för förvärvsarbetande kvinnor, men inte för förvärvsarbetande män. Ojämställdheten i förvärvsaktiv ålder leder också till inkomstskillnader mellan kvinnor och män efter pensioneringen eftersom arbets- inkomsterna ligger till grund för ålders- pensionen. Att kvinnor tidigare i livet förvärvs- arbetat i mindre omfattning och till lägre lön än män medför att de även som pensionärer i genomsnitt har lägre inkomster än männen. Regeringen bedömer att ett systematiskt och långsiktigt arbete behöver bedrivas för att snabba på utvecklingen mot ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. I denna proposition aviseras ett par konkreta åtgärder. I syfte att få föräldrar att dela mer lika på föräldraledigheten aviserar regeringen att i föräldrapenningen ska reserveras för vardera föräldern fr.o.m. . Att kvinnor i genomsnitt har längre föräldraledighet än män får både direkta och indirekta effekter på kvinnors inkomster. Dels genom att påverka deras arbetsvillkor och möjligheter till löneutveckling, dels genom att bidra till att det grundläggs ett huvudansvar för barn och hushållsarbete med deltidsarbete, och deltidslön, som följd. Regeringen aviserar också att vårdnadsbidraget ska avskaffas eftersom det riskerar att förlänga framför allt kvinnors förvärvsavbrott i samband med att de blir föräldrar. Vidare kommer regeringen bl.a. att arbeta för att heltidsarbete ska vara norm på hela arbetsmarknaden, med deltidsarbete som möjlighet, och för att förbättra arbetsvillkoren så att fler kvinnor orkar arbeta heltid. 2014/15:1 Bilaga 3 Jämställdhet skapas i det dagliga 1.1Kvinnor och män ska ha samma Regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå makt att forma samhället och sina egna liv Regeringens jämställdhetspolitik bygger på det övergripande målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Fyra delmål vägleder regeringens politik: 1.En jämn fördelning av makt och inflytande. 3.En jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. 4.Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Denna bilaga rör i första hand målet om ekonomisk jämställdhet, men även målet om en jämn fördelning av det obetalda arbetet och målet om en jämn fördelning av makt och inflytande. Delmålet om ekonomisk jämställdhet innebär att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Delmålet inbegriper samma möjligheter och förutsättningar för kvinnor och män i fråga om tillgång till arbete och samma möjligheter och villkor i fråga om såväl anställnings–, löne– och andra arbetsvillkor som utvecklingsmöjligheter i arbetet. Målet har ett livscykelperspektiv, dvs. det avlönade arbetet ska innebära ekonomisk trygghet och självständighet även under pensionsåren. Delmålet omfattar också utbild- ning, såväl skillnader i förutsättningar, möjlig- heter och villkor som de könsbundna studie- valen. För att ekonomisk jämställdhet ska kunna uppnås är det också viktigt att skapa förutsättningar för att kvinnor och män ska ta samma ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Det är politikens uppgift att skapa förutsättningar för att kvinnor och män ska kunna leva jämställt och för att kvinnor och män, liksom pojkar och flickor, ska slippa sådana begränsningar av sina egna val som traditionellt styrts av könstillhörighet. På samma sätt är en jämn fördelning av makt och inflytande en förutsättning för ekonomisk jämställdhet. målen för jämställdhetspolitiken är jäm- ställdhetsintegrering kompletterat med särskilda jämställdhetsinsatser. Jämställdhetsintegrering innebär att ett jämställdhetsperspektiv integreras i verksamheten och i alla steg av besluts- processerna. Konkret innebär det bl.a. att ett jämställdhetsperspektiv ska vara en integrerad del av det dagliga arbetet på alla nivåer och i alla stadier hos de aktörer som normalt är involverade i beslutsfattandet. Vidare ska beslutsunderlag innehålla analyser av kvinnors och mäns samt flickors och pojkars situation och villkor. Målen för jämställdhetspolitiken kräver en bred ansats, där insatser på flera områden och nivåer samverkar. Men jämställdhet är inte bara ett ansvar för politiken, utan för alla i samhället, inte minst arbetsmarknadens parter och arbetslivet i stort. För att uppnå bestående resultat är det nödvändigt med ett systematiskt och kontinuerligt jämställdhetsarbete. För att detta ska realiseras krävs politiskt engagemang och ett aktivt ledarskap, både med att skapa förutsättningarna och genom jämställdhets- analyser, statistik och uppföljning. Denna bilaga är en del av detta arbete. Indikatorer för årlig uppföljning av delmålen För att förbättra uppföljningen av de jämställd- hetspolitiska målen har () på förra regeringens uppdrag utvecklat jämställdhetsstatistiken och indikatorer kopplade till de fyra jämställdhetspolitiska delmålen (IJ2010/2217/JÄM). Ett uppföljnings- system för jämställdhetspolitiken med utgångs- punkt i indikatorerna har utarbetats inom . Resultatet av arbetet redovisades i departementsskrivelsen Ett upp- följningssystem för jämställdhetspolitiken (Ds 2013:37). Indikatorerna under delmål två (ekonomisk jämställdhet) som ska följas upp är: 1.Från löne- och näringsinkomst till disponibel inkomst för personer i åldern 20–, 2.Nettoinkomst efter hushållstyp och antal barn, 3.Kvinnors lön som andel (%) av mäns lön efter sektor före och efter standardvägning, 4.Segregeringsindex efter ålder, 5.Sysselsatta 20–efter ålder och anknytningsgrad till arbets- marknaden, 6.Sysselsatta 20–efter ålder och vanligen arbetad tid som heltid och deltid, 7.Avgångna från gymnasieskolan efter program eller anknytning till program, 9.Personer med sjuk- och aktivitetsersättning efter ålder. Dessa indikatorer finns presenterade i underbilaga 2. En uppföljning av ett urval av indikatorerna för de övriga delmålen finns under utgiftsområde 13, avsnitt 5 Jämställdhet. Dessutom finns samtliga indikatorer tillgängliga och uppdateras två gånger på . 1.3Reformer för ekonomisk jämställdhet I syfte att påskynda utvecklingen mot ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män aviseras i denna proposition att i föräldrapenningen ska reserveras till vardera föräldern och att möjligheten för kommunerna att införa vårdnadsbidrag ska avskaffas. Dessa reformer bedöms öka den ekonomiska jämställdheten genom att minska kvinnors frånvaro från arbetsmarknaden och öka arbetsutbudet. De bedöms också kunna påverka fördelningen av det obetalda hemarbetet i en mer jämställd riktning. Andra satsningar i propositionen som bedöms vara viktiga för att öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män är bl.a. ökade resurser till välfärdssektorn och insatser för att motverka och förebygga mäns våld mot kvinnor. För en beskrivning av jämställd- hetsinsatserna se utgiftsområde 13, avsnitt 5. 2014/15:1 Bilaga 3 2 Jämställdhet på arbetsmarknaden Kvinnor har i genomsnitt lägre inkomster än män. var, bland dem i förvärvsaktiv ålder, kvinnors inkomster i genomsnitt av mäns inkomster, vilket motsvarar en inkomstskillnad på . Kvinnors lägre inkomster kan till stor del förklaras av skillnader på arbetsmarknaden. Skillnader finns i flera dimensioner. Dels är den svenska arbetsmarknaden köns- segregerad. Kvinnor och män arbetar i olika yrken, sektorer och olika befattningar där kvinnor är överrepresenterade i yrken och sektorer med lägre löner. Dels beror de lägre inkomsterna på att kvinnor i genomsnitt har en svagare anknytning till arbetsmarknaden än män. Kvinnor har kortare arbetstider och längre frånvaroperioder i form av föräldraledighet och sjukfrånvaro.