prop · H103107 · 2014-02-25 00:00:00 — 1.bank- eller finansieringsrörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 3.verksamhet av det slag som beskrivs i 2 kap. 1 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, 4.verksamhet som kräver anmälan till eller ansökan hos enligt lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet eller lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet, 5.försäkringsförmedling enligt lagen (2005:405) om försäkringsförmedling, i fråga om sådan verksamhet rörande livförsäkring, bedriven av andra än anknutna försäkringsförmedlare, 6.verksamhet för utgivning av elektroniska pengar enligt lagen (2011:755) om elektroniska pengar, 7.fondverksamhet enligt lagen (2004:46) om värdepappersfonder, 8.verksamhet som fastighetsmäklare med fullständig registrering enligt fastighetsmäklarlagen (2011:666), 9.verksamhet för kasinospel enligt kasinolagen (1999:355), 10.verksamhet som godkänd eller auktoriserad revisor eller registrerat revisionsbolag, 11.yrkesmässig verksamhet som avser bokföringstjänster eller revisionstjänster men som inte omfattas av 10, 12.yrkesmässig verksamhet som består i att lämna råd i avsikt att påverka storleken på en skatt eller avgift (skatterådgivare), 13.yrkesmässig verksamhet som advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå, till den del verksamheten avser tjänster som anges i 3 § första stycket, 14.yrkesmässig verksamhet som annan oberoende jurist än som avses i 13, till den del verksamheten avser tjänster som anges i 3 § första stycket, 15.yrkesmässig verksamhet till den del verksamheten avser tjänster som anges i 3 § andra stycket och verksamhetsutövaren inte är en sådan person som avses i 10–14, 16.yrkesmässig handel med varor, till den del verksamheten avser försäljning mot kontant betalning som uppgår till minst ett belopp som motsvarar , 1 Senaste lydelse 2013:580. tjänster enligt lagen (2010:751) om betaltjänster, lagen om betaltjänster utan att vara lagen om betaltjänster utan att vara 20. verksamhet med konsument- krediter enligt lagen (2014:000) om viss verksamhet med konsu- I fråga om verksamheter som I fråga om verksamheter som avses i 2 § 1–7 och 17 gäller lagen avses i 2 § 1–7, 17 och 20 gäller även filialer i till lagen även filialer i till huvudkontor i utlandet. huvudkontor i utlandet. Med utomstående i 3 § tredje stycket avses soner med verksamhet som anges i soner med verksamhet som anges i 1 kap. 2 § 1–3, 5–7 och 17, god- 1 kap. 2 § 1–3, 5–7, 17 och 20, kända eller auktoriserade revisorer godkända eller auktoriserade revi- och advokater med hemvist inom sorer och advokater med hemvist EES, som har tillstånd eller är inom EES, som har tillstånd eller registrerade i ett särskilt yrkes- är registrerade i ett särskilt yrkes- soner med verksamhet som anges i soner med verksamhet som anges i 1 kap. 2 § 1–3, 5–7 och 17, god- 1 kap. 2 § 1–3, 5–7, 17 och 20, kända eller auktoriserade revisorer godkända eller auktoriserade revi- sorer och advokater med hemvist utanför EES, som har tillstånd utanför EES, som har tillstånd eller är registrerade i ett särskilt eller är registrerade i ett särskilt dom och bevarande av handlingar dom och bevarande av handlingar som motsvarar kraven i Europa- som motsvarar kraven i Europa- 2005/60/EG 2005/60/EG 2Senaste lydelse 2010:764. 3Senaste lydelse 2010:764. 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism och om det finns tillsyn över att dessa bestämmelser följs. 2005 om åtgärder för att förhindra Prop. 2013/14:107 att det finansiella systemet an- vänds för penningtvätt och finansiering av terrorism4 och om det finns tillsyn över att dessa bestämmelser följs. Bestämmelserna om grundläggande kundkännedom och om fortlöpande uppföljning av affärsförbindelser i 3, 4 och 10 §§ gäller inte för 1. svenska myndigheter, 2. verksamhetsutövare som an- 2. verksamhetsutövare som an- ges i 1 kap. 2 § 1–7, 17 och 18, ges i 1 kap. 2 § 1–7, 17, 18 och 20, och som har hemvist och som har hemvist a)inom EES, b)i en stat utanför EES om staten har bestämmelser om åtgärder mot penningtvätt som motsvarar dem som föreskrivs i och rådets direktiv /60/EG av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism och om det finns tillsyn över att dessa upptagna till handel på en reglerad upptagna till handel på en reglerad marknad i den mening som avses i marknad i den mening som avses i direktiv /39/EG av den 21 direktiv /39/EG av den 21 85/611/EEG och 93/6/EEG 85/611/EEG och 93/6/EEG 2000/12/EG 2000/12/EG 93/22/EEG, eller 93/22/EEG6, 4.företag utanför EES vars överlåtbara värdepapper är upptagna till motsvarande handel och omfattas av motsvarande informationsskyldighet som företag under 3, 5.livförsäkringar, om den årliga premien uppgår till ett belopp motsvarande högst eller engångspremien uppgår till ett belopp motsvarande högst , 6.pensionsförsäkringar enligt 58 kap. 4–16 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) som inte får återköpas, 7.pensionsavtal och pensionsrätter för anställda eller i den försäkrades förvärvsverksamhet, om inbetalning sker i form av avdrag på lön och överlåtelse av rättigheter inte är tillåten, 4EUT L 309, 25.11.2005, s. 15 (Celex 32005L0060). 5Senaste lydelse 2011:773. 6EUT L 145, 30.4.2004, s. 1 (Celex 32004L0039). 2013/14:107 8. elektroniska pengar enligt lagen (2011:755) om elektroniska pengar a)om det penningvärde som kan lagras på ett elektroniskt medium som inte kan laddas uppgår till högst , eller b)när det gäller elektroniska medier som kan laddas, det penningvärde som omsätts under ett kalenderår inte överstiger och högst kan lösas in , eller 9. när det gäller verkliga huvudmän bakom gemensamma konton som förvaltas av advokater eller andra oberoende jurister som har hemvist a)inom EES, om uppgifter om de verkliga huvudmännens identitet kan göras tillgängliga på verksamhetsutövarens begäran, eller b)i en stat utanför EES, om uppgifter om de verkliga huvudmännens identitet kan göras tillgängliga på verksamhetsutövarens begäran och advokaten eller den oberoende juristen omfattas av skyldigheter som motsvarar dem som föreskrivs i och rådets direktiv /60/EG av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism och om det finns tillsyn över att dessa skyldigheter uppfylls. Verksamhetsutövare som avses i Verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § 1–7, 17 och 18 ska 1 kap. 2 § 1–7, 17, 18 och 20 ska kundkännedom och bevarande av kundkännedom och bevarande av handlingar enligt 2 kap. även för handlingar enligt 2 kap. även för sina filialer och majoritetsägda sina filialer och majoritetsägda dotterföretag med hemvist utanför dotterföretag med hemvist utanför EES, om inte hemvistlandets lag EES, om inte hemvistlandets lag En verksamhetsutövare ska vidta åtgärder för att effektivt hantera risken för penningtvätt och finansiering av terrorism om bestämmelserna som anges i första stycket inte kan tillämpas samt skriftligen underrätta om detta. En verksamhetsutövare som av- En verksamhetsutövare som av- ses i 1 kap. 2 § 1–7, 17 och 18 ska ses i 1 kap. 2 § 1–7, 17, 18 och 20 ha ett system för att snabbt och ska ha ett system för att snabbt och fullständigt kunna lämna upplys- fullständigt kunna lämna upplys- ningar om huruvida de under de ningar om huruvida de under de har haft en affärs- har haft en affärs- förbindelse med en viss person förbindelse med en viss person och, om så skulle vara fallet, om och, om så skulle vara fallet, om Denna lag träder i kraft . 7Senaste lydelse 2010:764. 8Senaste lydelse 2010:764. Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 30 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ett ärende hos en statlig myndighet om innehav av 1.aktier i bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, fondbolag eller försäkringsaktiebolag, 2.andelar i medlemsbank eller kreditmarknadsförening, eller 3. aktier eller andelar pengar eller företag som driver Sekretessen gäller inte beslut av myndigheten och inte heller för uppgift från en annan myndighet om uppgiften inte är sekretessreglerad där. För uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2011:774. 2013/14:107 2.7 Förslag till lag om ändring i konsumentkreditlagen (2010:1846) Härigenom föreskrivs att 49 § konsumentkreditlagen (2010:1846) ska ha följande lydelse. över att denna lag följs. över att denna lag följs. tillsyn omfattar dock inte tillsyn omfattar dock inte under tillsyn av Finansinspek- inspektionen eller verksamhet hos verksamhet som står under tillsyn Tillsynen ska utövas så att den inte vållar större kostnad eller olägenhet än som är nödvändigt. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning På regeringens uppdrag lämnade rapporten och registrering (dnr Fi2011/1948). Rapporten innehöll en förstudie jämte lagförslag om utökad tillståndsplikt för vissa finansiella verksamheter. Rapporten behandlar bl.a. den kreditgivning till konsumenter som sker genom s.k. snabblåneföretag. Med beaktande av i nämnda del utarbetades inom promemorian Viss kreditgivning till konsumenter (Ds 2013:26). I promemorian föreslås bl.a. en ny lag om viss verksamhet med konsumentkrediter. tog fram en reviderad promemoria, i vilken även förmedling av konsumentkrediter föreslås omfattas av tillståndsplikt. Den reviderade promemorian remitterades separat. En sammanfattning av finns i bilaga 1. Departementspromemorians lagförslag finns i bilaga 2. Den reviderade promemorians lagförslag finns i bilaga 3. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Fi2013/1446). I samband med arbetet med lagstiftningsärendet har samverkansmöten hållits med de berörda myndigheterna , , och riksåklagaren, bl.a. . höll ett informationsmöte med snabblåneföretagen . Bland övriga närliggande åtgärder kan nämnas att regeringen tillsatte två utredningar för att analysera överskuldsättningen bland svenska hushåll. Båda utredningarna har redovisat sina uppdrag (se betänkandena Ut ur skuldfällan [SOU 2013:72] och Överskuldsättning i kreditsamhället? [SOU 2013:78]). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets synpunkter utom vad avser den nya lagens rubrik. Lagrådets synpunkter behandlas nedan, i avsnitten 6.3, 6.8, 6.12 och 6.18 samt i författningskommentaren. Dessutom har det i förhållande till lagrådsremissen gjorts några redaktionella ändringar i lagtexten. banker och kreditmarknadsföretag – regleras i rörelsehänseende i huvudsak i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse är tillståndspliktiga verksamheter som står under Någon tillståndsplikt gäller emellertid inte för finansiella institut som tillhandahåller kreditgivning till konsumenter utan att ta mot återbetalningspliktiga medel från allmänheten. verksamhet gäller i stället anmälningsplikt enligt lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet, förkortad AnmL. har i den i avsnitt 3 nämnda rapporten och registrering ifrågasatt denna ordning och har bl.a. anfört att den ger en Kreditgivning till konsumenter omfattas därutöver av de i huvudsak civilrättsliga bestämmelserna i konsumentkreditlagen (2010:1846), utövar tillsyn över kreditprövning enligt den lagen, men verkets tillsyn omfattar inte sådan verksamhet som står under tillsyn, dvs. konsumenter som tillhandahålls av banker och kreditmarknadsföretag (49 § KkrL). Verket har bl.a. befogenhet att förelägga en näringsidkare att upphöra med att lämna krediter om en bestämmelse om kreditprövning inte följs (51 § KkrL). Ett beslut om föreläggande får förenas med vite. Om det är tillräckligt, får i stället meddela en varning. sanktionsmöjligheter är mer begränsade än de som har i förhållande till kreditinstituten. för att ge möjlighet att utdöma sanktionsavgift har De finansiella företag som bedriver kreditgivning till konsumenter tillhandahåller bl.a. s.k. snabblån, dvs. kortfristiga lån på förhållandevis låga belopp som utbetalas snabbt. Kännetecknande för snabblånen är dels att marknadsföringen av lånen ofta är aggressiv, dels att krediterna i regel är förenade med en hög effektiv ränta, till följd av att en viss fast avgift tas ut, och att lånen löper . används även begreppet sms- lån, vilket syftar på att kreditansökan i vissa fall kan göras via sms. Överskuldsättning och utveckling kring snabblån har de svenska hushållen markant ökat sin Hushållens skuldsättning har ökat från av den disponibla inkomsten till . Anledningen till hushållens skuldsättning beror till stor del på ökningen av hushållen äger sin bostad, vilket troligtvis ligger bakom det faktum att av hushållens skulder utgörs av bolån. Många individer har emellertid också problem med att betala tillbaka sina krediter. 371 000 personer har skulder hos , förkortad KFM, män Från att ha legat på 60–de har skulderna ökat till . förklaring till att skulderna ökat är bl.a. ränta på tidigare skulder. En annan grupp med ökande skulder är personer, som har en inkomst . Den grupp som ökar mest är personer . Medianskulden för de olika grupperna är cirka Sedan sms-lånen introducerades på den svenska kreditmarknaden har de varit omdebatterade. Ett flertal studier har gjorts om sms-lånen och de företag som tillhandahåller den typen av krediter. Debatten om dem har varit livlig och begärde i en skrivelse till att en översyn av lagstiftningen som rörde snabblån skulle ske (dnr Ju2007/7662). Några av de studier som gjorts är t.ex. att KFM gjort sammanställningar av antalet ansökningar om betalningsföreläggande som rör snabblån. Vidare presenterades två rapporter om utvecklingen av sms-lån av och , dels rapporten 2007:17, SMS-lån. En kartläggning av unga vuxnas erfarenheter, dels rapporten 2008:1, Analys av utvecklingen inom konsumentområdet. Ytterligare en rapport som berörde sms-lån presenterades av KFM 2008, nämligen KFM:s rapport 2008:3, Överskuldsättning och ekonomiska problem bland ungdomar – en kartläggning av risker. Rapporter lades även fram av andra myndigheter och organisationer, t.ex. 2008:13 Konsumentskyddet på finansmarknaden samt rapporten från Konsumenter, Att kränga krediter till utsatta – en studie om snabblån, 2009. Med anledning av bl.a. den omfattande kritiken mot sms-lån gjordes den nya konsumentkreditlagen tillämplig fullt ut på dessa krediter. Under det att lagstiftningsarbetet med den nya konsumentkreditlagen pågick minskade antalet obetalda sms-lån betydligt. Antalet ansökningar om betalningsföreläggande avseende sms-lån hos KFM minskade jämfört med . Minskningen berodde dels på domar från , dels på de skärpta krav som då var nära förestående i KkrL. Minskningen kan därför ses som en självsanering inför det att den nämnda lagen trädde i kraft . Den positiva trenden i form av ett minskat antal ansökningar har dock brutits. ökade antalet ansökningar till 33 064. Läget när det gäller antalet ansökningar hade därmed närmast återgått till situationen som den var , dvs. Enligt uppgifter från KFM beror det ökade antalet ansökningar om betalningsföreläggande avseende sms-lån på usel kreditprövning. Smslånen riktas enligt KFM till dem som förvägras andra tjänster: dels ungdomar, dels äldre personer med överskuldsättningsproblem. Av KFM:s statistik framgår att det är ungefär lika många män som kvinnor som finns registrerade hos myndigheten för obetalda sms-lån. Bland kvinnor mellan är dock procenttalet högre, . Bland ungdomar (18–) har andelen av de obetalda sms-lånen sjunkit från 2011. Enligt är en typisk snabblånekund en 37-årig ensamstående kvinna med barn. De flesta ansökningar görs i och 60–av de som söker är återkommande kunder, dvs. de har tidigare ansökt om snabblån. Med tanke på ökningen av antalet betalningsförelägganden på grund av sms-lån föreslår KFM att en fullgod kreditprövning borde vara en förutsättning för att få ansöka om betalningsföreläggande. visar flera av kreditgivarna som ägnar sig åt snabblåneverksamhet prov på lättsinnig kreditprövning. Att kredittagaren har betalningsanmärkningar är inget hinder för att få en ny kredit. En ung person hade t.ex. 22 betalningsanmärkningar och var restförd hos KFM men fick ändå en kredit. I ett annat fall fick en person låna trots att skulder för var aktuella för utmätning. Vidare anför KFM att många kredittagare är unga och saknar inkomst. Hos vissa kreditgivare är det visserligen ett krav på att kredittagaren har en årsinkomst om men lån kan ändå beviljas trots lägre inkomster. Enligt en rapport från konsumenter, Att kränga krediter till utsatta – en studie om snabblån, 2009, s. 42–44, har de som har sms-skulder sällan tagit endast ett sms-lån, utan det kan röra sig om 10 till 20 lån. Enligt gör alla kreditgivarna någon form av kreditprövning av kredittagarens återbetalningsförmåga, men olika faktorer används i olika utsträckning för att avgöra om krediten ska beviljas. Alla kreditgivare följer inte heller kreditupplysningsföretagens bedömning. Kreditgivarna vet inte alltid vilka parametrar som kreditupplysningsföretagen använder i sina s.k. scoringmodeller för att bedöma kredittagarens återbetalningsförmåga. Enligt är det en särskild brist i kreditprövningen att man inte frågar kredittagaren om inkomst. Kreditgivare utgår ofta från äldre uppgifter som man inhämtat från ett kreditupplysningsföretag. Vidare är det knappt någon kreditgivare som granskar kredittagarens utgifter. Den bild som ges av och bekräftas av nedan nämnda undersökning av låntagarkollektivet. Undersökning av skuldsättning i län För att belysa problemen med snabblån har en undersökning av skuldsatta utförts. Undersökningen har baserats på skuldsättningen hos personer i län såsom ett representativt urval i riket. I bilaga 5 finns en närmare redovisning av undersökningen. Sammanfattningsvis visar undersökningen följande i fråga om personer som är registrerade hos KFM för en snabblåneskuld: Det övervägande antalet är unga personer. Flertalet är ogifta och/eller ensamstående med barn. Det är något fler kvinnor än män. Personer som har utländsk bakgrund är något överrepresenterade. Många har låg utbildning. Flertalet har återbetalningsförmåga, men så många som saknar helt kontant bruttolön vid kreditens beviljande. Arbetslösa eller personer som uppbär sjukersättning och/eller arbetsskadeersättning m.m. är något överrepresenterade. Mer om utvecklingen av snabblån Vid en undersökning som gjorde uppgav av 12 220 personer i åldern 18–att de tagit ett sms-lån, se 2007:17 SMS-lån, En kartläggning av unga vuxnas erfarenheter. Mer än hälften av dessa uppgav att de haft svårt eller delvis haft svårt att betala tillbaka lånet och drygt en fjärdedel uppgav att de hade skulder registrerade hos KFM. Av de personer som tagit lån hade Prop. 2013/14:107 lånat maximalt , medan hade lånat mellan 3 001 Av de svarande hade använt pengarna de lånat till inköp av kläder, elektronik och liknande varor. uppgav att de använt pengarna till att betala löpande räkningar. av dem hade använt pengarna till att betala andra lån. KFM har regelbundet fört statistik över ansökningar om betalningsförelägganden som rör sms-lån. Enligt den senaste sammanställningen uppgick antalet sådana ansökningar per helår till Statistiken visar således att ett stort antal personer har haft svårt att betala tillbaka snabblånen och att antalet ökar. Av de ovan angivna ansökningarna leder i vart fall två tredjedelar till ett utslag med betalningsförpliktelse (dvs. det som i dagligt tal benämns som betalningsanmärkning). kom det drygt 53 000 ansökningar om betalningsföreläggande avseende sms-lån till KFM, vilket var en ökning jämfört med 2011. inkom 1 167 097 mål till KFM vilket kan jämföras med då antalet betalningsförelägganden uppgick till 973 340. Av de inkomna målen 2011 avsåg 33 064 obetalda snabblån. Det var en minskning då antalet mål avseende obetalda sms-lån var 35 775. utgjorde snabblånen av samtliga ansökningar om betalningsförelägganden. Dessutom återkallades av målen, oftast eftersom skulden betalats. Halvårssiffror visar på en liten minskning av antalet ärenden (23 817) jämfört med (23 310) . Antalet ärenden befinner sig emellertid alltjämt på en hög nivå. Enligt en uppskattning vid KFM har cirka 50 000 personer i betalningsanmärkningar med anledning av snabblån. Hur många personer det finns bakom ansökningarna är dock inte helt klarlagt eftersom statistiken inte förs på individnivå. Enligt uppgift från KFM kan en person ha flera betalningsförelägganden, något som inte syns i redovisningen. Det är inte ovanligt att ett första betalningsföreläggande rör mobilabonnemang, det andra e-handel och det tredje snabblån. Enligt uppgift från KFM kan e-handel i likhet med snabblån leda till att kredittagaren hamnar i en skuldfälla. Det finns fog för att anta att en del snabblån kan ha tagits för att lösa andra skulder. 2013/14:107 Med tanke på antalet betalningsförelägganden och det faktum att det har blivit lättare att låna pengar har också risken för att individer och familjer drabbas av överskuldsättning ökat. Oroande rapporter från såväl KFM, se 2003:04 samt KFM:s rapport, Alla vill göra rätt för sig, 2008, se även SOU 2008:82 Vägen tillbaka för överskuldsatta, s. 70–75, som , se , Hushållens ekonomiska förmåga, 2007-06- 27, visar att av hushållen har svårt att klara en oförutsedd utgift om . av hushållen (dvs. 350 000) har svårt att få sin ekonomi att gå ihop. KFM beräknar att det finns cirka 400 000 personer som är överskuldsatta, se KFM:s rapport, Alla vill göra rätt för sig, 2008. uppgick antalet konkurser till 6 603, varav 660 hänförde sig till enskilda näringsidkare och 334 till fysiska personer. 2011 var antalet konkurser 7 248, varav 747 hänförde sig till enskilda näringsidkare och 321 till fysiska personer. Antalet inkomna skuldsaneringsärenden uppgick till 6 528, varav 4 376 inleddes. Antalet inkomna skuldsaneringsärenden uppgick till 8 452, varav 5 943 inleddes. Antalet ärenden hos de kommunala skuld- och budgetrådgivarna uppgick till 12 505. Det kan jämföras med , då antalet ärenden uppgick till 46 000. var 391 168 personer restförda hos KFM, vilket utgör av befolkningen. Antalet restförda personer hos KFM uppgick till 495 208, vilket utgör av befolkningen. Sammanfattningsvis finns fog för påståendet att det har skett en ökning av antalet personer som har betalningssvårigheter, vilket torde höra samman med skuldkrisen och den finansiella oron i världen. För ytterligare statistisk undersökning, se betänkandet Överskuldsättning i kreditsamhället? (SOU 2013:78). har granskat kreditprövningen hos tio snabblåneföretag. Samtliga tio företag varnades för brister i kreditprövningen. Bristerna gällde bl.a. att kreditgivaren inte tog in uppgifter från konsumenten beträffande t.ex. konsumentens skulder. Inte heller beaktades konsumentens nuvarande utgifter vid prövningen. Kreditprövningen gjordes vidare på ett föråldrat beslutsunderlag. 5.1Lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet Lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet, förkortad AnmL, som före hade rubriken lagen om valutaväxling och betalningsöverföring, infördes huvudsakligen för att förhindra att företag som driver valutaväxlingsrörelse i väsentlig omfattning utnyttjas för penningtvätt (se prop. 1995/96:216). Lagen kompletteras av förordningen (2004:331) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet. Lagens tillämpningsområde har utvidgats och omfattar finansiella institut, dvs. såväl fysiska som juridiska personer som ägnar sig åt valutaväxling eller annan finansiell verksamhet.