prop · H2031d6 · 2014-10-23 00:00:00 — 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:419) om 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll .............................. Mål för utgiftsområdet .................................................................... Det brottsförebyggande arbetet behöver utvecklas....................... Ökad effektivitet i rättsväsendet..................................................... Effektivare åtgärder mot brott........................................................ Insatser mot ungas brottslighet behöver prioriteras ..................... Brottsutsattas behov i fokus ........................................................... Höjning av avgifterna till brottsofferfonden ................................. Ärendet och dess beredning............................................................ Överväganden och förslag............................................................... Bedömning av de övergripande målen för kriminalpolitiken........ Samlad bedömning av flödet i rättskedjan...................................... Utredning och lagföring.................................................................. Verkställighet av påföljd.................................................................. Stöd till brottsutsatta....................................................................... Kompetensförsörjning inom rättsväsendet.................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1:11 Ersättning för skador på grund av brott ................................. 1:12 Rättsliga biträden m.m. ............................................................ 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m.............................. 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar.............. 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete........................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet ............................. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2015–2018, för utgiftsområde 4 Rättsväsendet... Tabell 3.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad, för utgiftsområde Tabell 3.4 Antal anmälda brott 2013 samt procentuell förändring Tabell 3.5 Övergripande indikatorer över flödet i början av rättskedjan, Tabell 3.6 Kostnadsutveckling ..................................................................... Tabell 3.7 Kostnadsutveckling ..................................................................... Tabell 3.8 Inkomna ärenden –2013 ........................................................................ Tabell 3.9 Kostnadsutveckling –2013..................................................................... Tabell 3.10 Uppfyllelse av verksamhetsmål: omloppstid i månader för avgjorda mål 2011–2013 .................................................................................. Tabell 3.11 Den totala målutvecklingen (exkl. migrationsmål) 2011–2013 ................ Tabell 3.12 Kostnadsutveckling –2013................................................................... Tabell 3.13 Kostnadsutveckling ................................................................... Tabell 3.14 Kostnadsutveckling ................................................................... Tabell 3.15 Utbetald brottsskadeersättning fördelat på brottstyper ........................... Tabell 3.16 Antal anställda 2011-2013 ........................................................................... Tabell 3.17 Andel sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid.......................... Tabell 3.18 Utgiftsutveckling ....................................................................... Tabell 3.19 Anslagsutveckling 1:1 ................................................... Tabell 3.20 Offentligrättslig verksamhet....................................................................... Tabell 3.21 Uppdragsverksamhet................................................................................... Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 .......... Tabell 3.23 Anslagsutveckling 1:2 Säkerhetspolisen..................................................... Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Säkerhetspolisen............ Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:3 .............................................. Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 ..... Tabell 3.27 Anslagsutveckling 1:4 .......................................... Tabell 3.28 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för Tabell 3.29 Anslagsutveckling 1:5 Domstolar ................................................ Tabell 3.30 Offentligrättslig verksamhet....................................................................... Tabell 3.31 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:5 Domstolar ....... Tabell 3.32 Anslagsutveckling 1:6 Kriminalvården....................................................... Tabell 3.33 Avgiftsbelagd verksamhet............................................................................ Tabell 3.34 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:6 Kriminalvården .............. Tabell 3.35 Anslagsutveckling 1:7 ...................................... Tabell 3.36 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.37 Anslagsutveckling 1:8 .............................................. Tabell 3.38 Uppdragsverksamhet. Tabell 3.39 Uppdragsverksamhet. Tabell 3.40 Uppdragsverksamhet. Tabell 3.41 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:8 ..... Tabell 3.42 Anslagsutveckling 1:9 ................................................ Tabell 3.43 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:9 ....... Tabell 3.44 Anslagsutveckling 1:10 ........................................ Tabell 3.45 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för Tabell 3.46 Anslagsutveckling 1:11 Ersättning för skador på grund av brott.............. Tabell 3.47 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:11 Ersättning för skador på grund av brott........................................................................................................ Tabell 3.48 Anslagsutveckling 1:12 Rättsliga biträden m.m. ........................................ Tabell 3.49 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:12 Rättsliga biträden m.m.74 Tabell 3.50 Anslagsutveckling 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. ......... Tabell 3.51 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:13 Kostnader för vissa Tabell 3.52 Anslagsutveckling 1:14 Avgifter till vissa internationella Tabell 3.53 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:14 Avgifter till vissa Tabell 3.54 Anslagsutveckling 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete ....... Tabell 3.55 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:15 Bidrag till lokalt Tabell 3.56 Anslagsutveckling 1:16 .......... Tabell 3.57 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:16 Säkerhets- och Tabell 3.58 Anslagsutveckling 1:17 .................................................... Tabell 3.59 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:17 ........... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Förtroendet för rättsväsendet, 2006-2013 ............................................... Förtroendet för rättsväsendet i stort fördelat på män och kvinnor, Indikatorer på otrygghetens utveckling ................................ Andel otrygga vid utevistelse sen kväll i det egna bostadsområdet fördelat på män och kvinnor, 2006-2013............................................................. Diagram 3.5 Andel män och kvinnor utsatta för brott mot person, samt andel hushåll utsatta för brott mot egendom 2006-2012.......................................................... Antal personuppklarade brott 2006-2013................................................ Antal domslut i tingsrätt uppdelat på domslut med huvudpåföljden böter och övriga 2006-2013 ................................................................................. Antal avgjorda mål i tingsrätt, med respektive utan huvudförhandling Diagram 3.9 Utdömd straffmassa (i antal fängelseår) samt medelbeläggning i anstalt Diagram 3.10 Antal påbörjade särskilda utslussningsåtgärder .................. Brottsutsattas erfarenheter av polisens arbete, enligt NTU 2009-2013......................................................................................... Brottsutsattas erfarenhet av åklagare respektive domstol, enligt NTU Diagram 3.13 Inkomna och avgjorda ärenden .............................................................. Utbetald brottsskadeersättning och intäkter av regress ....................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:419) om brottsofferfond (avsnitt 2.1 och 3.5), 2.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll (avsnitt 2.2 och 3.5), 3.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:419) om brottsofferfond Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:419) om brottsofferfond ska ha följande lydelse. Den som döms för ett eller flera brott skall, om fängelse ingår i straffskalan för något av brotten, i domen åläggas att betala en avgift på . Detsamma gäller när fråga om ansvar för brott tas upp av åklagare genom strafföreläggande. Avgift skall inte tas ut om påföljdseftergift meddelas. Den som döms för ett eller flera brott ska, om fängelse ingår i straffskalan för något av brotten, i domen åläggas att betala en avgift på . Detsamma gäller när fråga om ansvar för brott tas upp av åklagare genom strafföreläggande. Avgift ska inte tas ut om påföljdseftergift meddelas. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om brott som har begåtts före ikraftträdandet. 1 Senast lydelse 1999:582. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll ska ha följande lydelse. Den dömde skall betala en avgift, om det är motiverat med hänsyn till hans möjligheter att erhålla inkomst under verkställigheten utanför anstalt. Avgiften uppgår till per dag som verkställigheten skall pågå, dock högst för hela verkställighetsperioden. Av- giften skall betalas i förskott och tillföras brottsofferfonden. Den dömde ska betala en avgift, om det är motiverat med hänsyn till hans eller hennes möjligheter att få inkomst under verkställigheten utanför anstalt. Avgiften uppgår till per dag som verkställigheten ska pågå, dock högst för hela verkställighetsperioden. Avgiften ska betalas i förskott och tillföras brottsofferfonden. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om brott som har begåtts före ikraftträdandet. 1 Senast lydelse 2005:42. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Huvuddelen av resurserna inom utgiftsområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga olika typer av ärenden. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, förebygga brott, utreda brott, se till att den som begått brott lagförs, verkställa påföljder och rättsliga anspråk samt ge stöd till dem som har utsatts för brott. Utgiftsområdet innefattar myndigheter inom polisen och åklagarväsendet, Domstolar samt Kriminalvården. Dessutom ingår , (Brå), , , och . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet 1:11 Ersättning för skador på grund av brott 1:12 Rättsliga biträden m.m. 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 1:14 Avgifter till vissa internationella 1:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete Totalt för utgiftsområde 4 Rättsväsendet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Förändringar av anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet redovisas under avsnitt 3.7 Budgetförslag. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2015–2018, för utgiftsområde 4 Rättsväsendet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Tabell 3.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad, för utgiftsområde 4 Rättsväsendet Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten t.ex. hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ska vara ett tryggt land att leva i. Ett starkt och väl fungerande rättsväsende och en framgångsrik brottsbekämpning är en förutsättning för ett tryggt samhälle. Den organiserade brottsligheten utgör ett allvarligt hot mot det demokratiska samhället och arbetet mot denna behöver prioriteras. Att antalet brott som upp av rättsväsendet har minskat påtagligt är en utveckling som måste brytas. Fler vardagsbrott måste upp. Det är också viktigt att de som utsätts för brott snabbt får stöd och hjälp från samhället. Ingen ska behöva vara rädd för att anmäla brott eller vittna i rättegång. Personer som har utsatts för våld i nära relationer kan vara i särskilt stort behov av stöd och skydd. Våldtäktslagstiftningen ska ses över och skärpta straff för grova sexualbrott behöver övervägas. Även hatbrott är en prioriterad fråga. Vägen till ett tryggt samhälle handlar dock inte bara om att angripa brottsligheten. Minst lika viktigt är att motverka dess orsaker. I den strävan krävs samverkan, inte enbart inom rättsväsendet utan även med andra aktörer. En viktig åtgärd är att bekämpa arbetslösheten. För att kunna minska brottsligheten och öka tryggheten behövs ett brett engagemang och en palett av olika åtgärder. Insatser för att bekämpa brott måste alltid vägas mot skyddet för den personliga integriteten. Regeringen avser också att vidta åtgärder för att stärka skyddet för enskildas integritet. 3.4.1Det brottsförebyggande arbetet behöver utvecklas Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Rättssäkerhet innebär att rättsskipning och annan myndighetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att enskilda personer och andra rättssubjekt ska vara skyddade mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Samlade insatser för ett tryggare samhälle Att förhindra att brott begås innebär en stor vinst för såväl samhället som för enskilda individer. Det brottsförebyggande arbetet är därför en central del i att skapa ett tryggt samhälle för alla. Kostnaderna för social utsatthet och kriminalitet är stora. Genom breda och långsiktiga brottsförebyggande åtgärder kan de samhälleliga och ekonomiska kostnaderna minska, som mycket mänskligt lidande förhindras. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 En jämnare fördelning av sociala och ekonomiska resurser och goda livsmöjligheter för alla människor är fundamentala delar av det brottsförebyggande arbetet. För att nå framgång krävs det därför insatser av aktörer även utanför rättsväsendet, såsom andra myndigheter, kommuner, landsting och frivilligorganisationer. För att minska brottsligheten och öka tryggheten behövs tidiga och samlade insatser mot bl.a. missbruk av alkohol och narkotika, åtgärder inom skola och socialtjänst och åtgärder inom bostads- och arbetsmarknadspolitikens område. I områden och miljöer där många människor saknar arbete och där sociala problem hör till vardagen är problem med kriminalitet, otrygghet och missbruk särskilt utbredda. Insatser för att motverka segregation och främja integration i samhället är därför centrala även inom det kriminalpolitiska området. Särskilt viktigt är det att ge unga människor goda förutsättningar att skapa ett liv utan kriminalitet. Från samhällets sida krävs samordnade insatser för att lyckas fånga upp de individer som riskerar att fastna i brottslighet, och ge dem stöd att ta en annan väg. Även om rättsväsendets myndigheter inte kan stå ensamma i arbetet med att förebygga brott så är deras insatser centrala. Polisen har en viktig roll att i samverkan med andra aktörer bidra till att minska brottsligheten och öka tryggheten. Genom sin kunskap och nära kontakt med medborgarna har polisen goda förutsättningar att genomföra brottsförebyggande insatser, både på egen hand och tillsammans med andra. I andra änden av rättskedjan genomför Kriminalvården viktiga brottsförebyggande insatser genom att arbeta för att minska återfall i brott. Omfattande åtgärder genomförs på anstalter och inom frivård för att underlätta individers återanpassning till samhället. Regeringen anser att det finns potential att förbättra det brottsförebyggande arbetet. Ambitionen är att det ska finnas ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet. Arbetet behöver bedrivas på såväl lokal som regional och nationell nivå och inkludera ett brett spektrum av åtgärder. Utöver social prevention behöver arbetet omfatta situationella brottsförebyggande åtgärder som syftar till att minska sannolikheten att brott begås genom att göra brotten mindre lönsamma, mer riskabla eller svårare att utföra. De lokala samverkansöverenskommelserna mellan polis och kommun måste få ett större genomslag i praktiken. Det lokala arbetet behöver riktas mot allt från barn som är på väg att utvecklas i negativ riktning till återfallskriminella och aktörer inom grov organiserad brottslighet. För att nå framgång krävs att arbetet bygger på kunskap. Med relevanta problembeskrivningar och forskning och utvärdering som grund finns det möjlighet att utveckla det brottsförebyggande arbetet. 3.4.2 Ökad effektivitet i rättsväsendet En polis under utveckling kommer de 21 polismyndigheterna, och att ombildas till en myndighet, . Ombildningen är en av de största omorganisationerna inom staten och den största organisationsförändringen av svensk polis sedan förstatligandet . En särskild utredning, som antagit namnet för nya , har i uppdrag att leda arbetet och det pågår ett mycket intensivt arbete för att förbereda ombildningen. Syftet med ombildningen är att öka förutsättningarna för ett bättre verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisarbetet. Ombildningen kommer att skapa tydligare strukturer för ledning och styrning, underlätta ett bättre resursutnyttjande och ge mer likartade förutsättningar för polisarbetet över hela landet. ska samverka med lokalsamhället för att kunna möta lokala behov och reagera snabbt på samhällsförändringar som påverkar brottsligheten. I samband med att inrättas blir Säkerhetspolisen en fristående myndighet. Ansvarsförhållanden, regelverk och beslutsmandat blir därmed tydligare för Säkerhetspolisen. Verksamheten vid blir då också direkt underställd regeringen. En kompetent och motiverad personal är polisens viktigaste resurs. En omvärld i ständig förändring och utveckling ställer ökade krav och förväntningar på polisen och dess anställda. Polisen måste därför ha god förmåga att ta till sig och analysera kunskap och kunna omsätta denna kunskap i praktiskt polisarbete. Polisyrket kräver en utbildning som vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. stärka kunskaperna och färdigheterna hos polisen kommer regeringen att inleda ett arbete med att göra polisutbildningen till en högskoleutbildning. Det finns behov av att kunna använda civilanställd personal för uppgifter som endast får utföras av polismän. I en proposition har bl.a. föreslagits att vissa befogenheter inom utredningsverksamheten ska kunna ges till civilanställda inom och . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Till polisens huvuduppgifter hör att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att bekämpa brott. Polisen har dock med tiden tillförts en mängd uppgifter som i mindre utsträckning har anknytning till dessa huvuduppgifter. Det handlar t.ex. om omhändertagande av misskötta eller övergivna djur, prövningar av ansökningar om tillstånd av olika slag och att ge handräckning åt andra myndigheter. Denna typ av uppgifter påverkar i olika avseenden polisens huvuduppdrag. En utredning pågår med uppdrag att överväga om det finns arbetsuppgifter inom polisen som istället bör utföras av någon annan huvudman. Det ska särskilt övervägas om polisen kan avlastas uppgifter gällande hantering av djur. Uppdraget ska redovisas . Polisens uppdrag att upprätthålla allmän ordning och säkerhet medför långtgående befogenheter att ingripa i enskildas liv. Det är därför viktigt att polisens arbete blir föremål för en rättssäker och effektiv granskning. Genom omorganisationen av polisen upphör tillsyn över polismyndigheterna. har föreslagit att ett fristående organ inrättas för att granska polisens verksamhet. Frågan bör dock övervägas tillsammans med frågan om tillsyn över Kriminalvårdens verksamhet. har därför i uppdrag att göra en samlad bedömning av tillsynen över såväl polisens som Kriminalvårdens verksamhet. Uppdraget ska redovisas . Myndigheterna i rättsväsendet länkas samman i en kedja. Polisen är den första länken och därefter följer åklagarväsendet, domstolarna och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 På vägen berörs inte sällan även andra myndigheter såväl inom som utom rättsväsendet. Alla rättsväsendets myndigheter verkar för att nå framgång i brottsbekämpningen och är i många avseenden beroende av varandra för att arbetet ska lyckas. Det ställer stora krav på en väl utvecklad samverkan mellan myndigheterna. För att resultaten ska bli så goda som möjligt är det viktigt att var och en av myndigheterna ser sin roll i rättskedjan och på olika sätt underlättar varandras insatser. Exempelvis är ansvarsfördelningen och samarbetet mellan polis och åklagare av avgörande betydelse för att resurserna och kompetensen ska användas på bästa sätt i den brottsutredande verksamheten. Myndigheterna inom rättsväsendet behöver genomgående försäkra sig om att det finns utvecklade strukturer och rutiner som säkerställer samverkan och tydligt klargör ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. Rättsväsendets myndigheter behöver också stärka samverkan med myndigheter och aktörer utanför rättsväsendet, däribland med kommuner och landsting. Det gäller inte minst i det brottsförebyggande arbetet och i arbetet med att stödja brottsutsatta. För att insatserna på dessa områden ska bli heltäckande och konsekventa ställs det stora krav på samordning mellan olika aktörer. I detta avseende bedömer regeringen att det finns en utvecklingspotential. Utveckling i takt med en omvärld i förändring Att brottsligheten i allt större utsträckning rör sig mellan länder innebär att arbetet med att förhindra och utreda brott i många fall kan ta slut vid gränser. Rättsväsendet behöver ha ett väl utvecklat internationellt samarbete. Den ökade internationaliseringen har medfört att nationsgränser blivit av mindre betydelse .