prop · H2031d24 · 2014-10-23 00:00:00 — 5. beslut om och betalning av infra- 6. avgifter med anledning av att infra- strukturavgift inte har betalats i rätt Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i fråga om vägar som ingår i TEN-T-vägnätet i eller som är motorvägar meddela 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 föreskrifter om rapportering. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas inte på infrastrukturavgifter som avser passager av betal- stationer som skett före ikraftträdandet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2014:447) om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2014:447) om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter ska ha följande lydelse. Denna lag gäller rätt att ta fordon i anspråk för betalning av 1.statens eller en kommuns fordringar på avgift enligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgift, 2.statens fordringar på trängselskatt eller avgift enligt lagen (2004:629) om trängselskatt, 3.statens fordringar på fordonsskatt eller av- gift avseende fordonsskatt enligt vägtrafikskat- telagen (2006:227), och 4.statens fordringar på skatt eller avgift enligt lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. 3.statens fordringar på fordonsskatt eller av- gift avseende fordonsskatt enligt vägtrafik- skattelagen (2006:227), 4.statens fordringar på skatt eller avgift enligt lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt, och 5.statens fordringar på avgift enligt lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas inte på sådana infrastrukturavgifter som har beslutats före ikraftträdandet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2.3Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 29 kap. 5 a § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekretess gäller i verksamhet som avser be- Sekretess gäller i verksamhet som avser be- stämmande av infrastrukturavgift på väg eller stämmande av infrastrukturavgift på väg, avgift fastställande av underlag för bestämmande av med anledning av att infrastrukturavgift inte har sådan avgift för uppgift om en enskilds person- betalats i rätt tid, eller fastställande av underlag liga eller ekonomiska förhållanden. för bestämmande av sådana avgifter för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska I beslut om infrastrukturavgift gäller dock sek- I beslut om sådana avgifter som avses i första retessen endast för uppgift om vilken betalsta- stycket gäller dock sekretessen endast för uppgift tion bilen har passerat och tidpunkten för denna om vilken betalstation bilen har passerat och tidpunkten för denna passage. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2014:57. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik samt politiken för informationssamhället. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Totalt för utgiftsområde 22 Kommunikationer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Efter regeringens förslag om en ny anslagsstruktur för trafikslagsövergripande arbetssätt redovisas tidigare anslag inom transportpolitiken som äldreanslag (prop. 2013/14:1, utg. omr. 22, bet. 2013/14:TU1, rskr. 2013/14:131) Regeringen föreslår att anvisas till utgiftsområde 22 Kommunikationer . beräknas anslagsnivån till , till 54 012 mil- joner kronor och till . Den successiva ökningen av anslagsme- del förklaras främst av aviserade infrastruktur- satsningar (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119) samt förslag om ytterligare i denna proposition till under- håll av järnvägar och till cykelinfrastruktur. I tabell 3.2 redovisas förändringar av anslags- nivån för perioden –2018 jämfört med sta- tens budget fördelat på olika kompo- nenter. Den pris- och löneomräkning som görs av anslagen för förvaltningsändamål för att kompensera myndigheterna för pris- och löneökningar utgör en del av den föreslagna anslagsförändringen. Som en förstärkning på utgiftssidan minskas samtliga anslag som pris- och löneomräknas, såväl förvaltningsanslag för myndigheter under regeringen som investeringsanslag. Syftet med åtgärden är att bidra med finansiering till priori- terade satsningar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär Av tabell 3.3 framgår utgiftsområdets föreslagna anslagsram realekonomiskt fördelad på transfereringar, verksamhetskostnader och investeringar. Tabell 3.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1 Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2 Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3 Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 22 Kommunikationer redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på bud- getens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom ett visst skatteslag. visas i förekommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna nor- men inom skatteslaget. Många av skatteutgif- terna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. kon- junktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknads- politik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatte- utgifter (skr. 2013/14:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 22 Kommunikationer. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Målet för politikområdet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Därutöver har beslutat om ett funktionsmål – tillgänglighet och ett hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:257 och prop. 2013/14:1 utg.omr. 22, avsnitt 3.5, bet. 2013/14:TU1, rskr. 2013/14:131), se även avsnitt 4.5 Resultatredovisning. Mål för politiken för informationssamhället Politiken för informationssamhället har ett övergripande mål som i budgetpropositionen föreslås upphävas. Se även avsnitt 5.4. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Målet för it-politiken är att: ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Ett delmål för politiken är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr 2009/10:297). Ett nytt delmål för elektronisk kommunikation föreslås, i denna budgetproposition, vara att elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. De elektroniska kommunikationerna ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där behoven inte enbart kan tillgodoses av marknaden. I denna budgetproposition föreslås även en revidering av målet för post som föreslås lyda: det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen (2010:1045). Målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna ligger fast och är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 I området ingår järnvägar, vägar, sjöfart, luftfart samt transport- och kommunikationsforskning. Myndigheter och affärsverk som verkar inom transportpolitiken är , Sjöfarts- verket, Statens väg- och transportforskningsin- stitut, Trafikanalys, och Transport- styrelsen. Statligt ägda bolag som berörs i det följande är AB , Infra- structure AB, , , , , , , och . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Transportpolitik 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser 1:8 Viss internationell verksamhet 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. prognostiseras de totala utgifterna för området uppgå till . Regeringens förslag till anslag för transportpolitiken innebär att anvisas. beräknas anslagsnivån till , till och till . Den successiva ökningen av anslags- medel härrörs till aviserade infrastruktursats- ningar (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119) samt ytterligare i denna proposition till underhåll av järn- vägar och till cykelinfrastruktur. Som en förstärkning på utgiftssidan minskas samtliga anslag som pris- och löneomräknas (PLO-anslag), såväl förvaltningsanslag för myn- digheter under regeringen som investeringsan- slag. Syftet med åtgärden är att bidra med finan- siering till prioriterade satsningar. Skatteutgifterna inom transportpolitiken samt en definition av begreppet redovisas i avsnitt 2.3. I tabell 4.2 följer en redovisning över de skatte- utgifter som kan hänföras till transportpolitikens område. I anslutning till tabellen ges en kortfat- tad beskrivning av respektive skatteutgift. Tabell 4.2 Skatteutgifter inom transportpolitiken Energiskatt på diesel i motordrivna fordon Energiskattebefrielse för naturgas och Energiskattebefrielse för elförbrukning vid Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes Nedsatt koldioxidskatt för naturgas och Enligt 7 kap. 1 § Mervärdesskattelagen (1994:200), ML är mervärdesskatten för person- befordran nedsatt till . Skattesatsen gäller för resor i kollektivtrafik och taxiresor, samt turist- och charterresor, sightseeingturer och liknande. Mervärdesskattenivån gäller dock inte om resemomentet är av underordnad bety- delse. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Energiskatt på diesel i motordrivna fordon I 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, LSE anges energiskattesatserna på bränslen. Skattesatsen för diesel i miljöklass 1 jämförs med skattesatsen för bensin i miljöklass 1, vilken utgör på hela transportområdet. I praktiken utgörs nästan all bensin och dieselanvändning av miljöklass 1. mot- svarar skattesatsen för bensin i den främsta mil- jöklassen /kWh medan diesel i den främsta miljöklassen, dvs. miljöklass 1, beskattas med motsvarande /kWh. Skatteutgiften utgörs av mellanskillnaden i skattesats. Skatte- utgiften för diesel uppgår därför till /kWh. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Energiskattebefrielse för naturgas och gasol som drivmedel Enligt 2 kap. 1 § första stycket 4 a och 5 a LSE betalas ingen energiskatt för naturgas och gasol som drivmedel. utgörs av energiskatte- satsen för bensin i miljöklass 1. Enligt 7 kap. 4 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, LSE gäller energiskattebefrielse för biogas. Till och med gavs skattebefrielse för flytande biodrivmedel genom dispensbeslut av regeringen, med stöd av 2 kap. 12 § LSE. ges genom 7 kap. 3 c–d §§ LSE befrielse från av energiskatten för biodrivmedel i ben- sin och av energiskatten för biodriv- medel i diesel, upp till och med 5 volymprocent biodrivmedel i bensin respektive diesel. För låginblandning över 5 volymprocent biodrivme- del i bensin respektive diesel tas energiskatt ut med de belopp som gäller för likvärdigt fossilt bränsle. Hydrerade vegetabiliska och animaliska oljor, förkortat HVO, ges enligt 7 kap. 3 b § LSE, fortsatt full befrielse från energiskatt upp till och med 15 volymprocent HVO i diesel. E85 och andra höginblandade biodrivmedel samt biodrivmedel utan fossilt innehåll ges fortsatt full energiskattebefrielse enligt 7 kap. 3 a § LSE. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Enligt 11 kap. 9 § 1 LSE gäller energiskattebefri- else för elförbrukning för bandrift (t.ex. järnväg och tunnelbana). utgörs av energiskat- tesatsen för bensin i miljöklass 1. Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Enligt 6 a kap. 1 § 2 LSE gäller energiskattebefri- else för bränsle för bandrift (t.ex. dieseldrivna järnvägsfordon). utgörs av energiskat- tesatsen för bensin i miljöklass 1. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart Energiskattebefrielse för flygfotogen, flygbensin och andra bränslen än bensin vid yrkesmässig luftfart gäller enligt 6 a kap. 1 § 5 samt 9 kap. 3 § 4 LSE. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Flygbränsle som förbrukas i luftfartyg beskattas när luftfartyget används för privat ändamål. Nedsatt koldioxidskatt för naturgas och gasol som drivmedel Enligt 2 kap. 1 § första stycket 4 a och 5 a LSE är koldioxidskattesatsen för naturgas och gasol som drivmedel nedsatt jämfört med den som gäller för andra ändamål, dvs. Nedsättningen motsvarar av kol- dioxidskattesatsen för både naturgas och gasol. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att nedsättningen för både naturgas och gasol ska slopas 2015. Enligt 6 a kap. 1 § 2 LSE gäller koldioxidskatte- befrielse för bränsle för bandrift (t.ex. diesel- drivna järnvägsfordon). utgörs av full koldioxidskattesats. Enligt förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd ges sjöfartsstöd, under vissa förutsättningar, till arbetsgivare genom att arbetsgivarens skatte- konto krediteras ett belopp motsvarande skatte- avdrag samt arbetsgivaravgifter och allmän löne- avgift på sjöinkomst. Krediteringen utgör en skatteutgift. gänglighet och ett hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:257 och prop. 2013/14:1 utg.omr. 22, avsnitt 3.5, bet. 2013/14:TU1, rskr. 2013/14:131). Dessa båda är jämbördiga och har konkretiserats i form av preciseringar. Transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge företag och människor en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska dessutom vara jämställt, det vill säga likvär- digt svara mot kvinnors respektive mäns trans- portbehov. –Medborgarnas resor förbättras genom ökad tillförlitlighet, trygghet och bekvämlighet. –Kvaliteten för näringslivets transporter förbättras och stärker den internationella konkurrenskraften. –Tillgängligheten förbättras inom och mel- lan regioner samt mellan och andra länder. –Arbetsformerna, genomförandet och resul- taten av transportpolitiken medverkar till ett jämställt samhälle. –Transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktions- nedsättning. –Barns möjligheter att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet och vistas i trafikmiljöer, ökar. –Förutsättningarna för att välja kollektivtra- fik, gående och cyklande förbättras. Målet för transportområdet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Därutöver har beslutat om ett funktionsmål – till- Transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergri- pande generationsmålet för miljö och miljökva- litetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. –Antalet omkomna inom vägtransport- området halveras och antalet allvarligt ska- dade minskas med en fjärdedel . –Antalet omkomna inom yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken minskar fortlöpande och antalet allvarligt skadade halveras . –Antalet omkomna och allvarligt skadade inom järnvägstransportområdet och luft- fartsområdet minskar fortlöpande. –Transportsektorn bidrar till att miljökvali- tetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fos- sila bränslen. –Transportsektorn bidrar till att det övergri- pande generationsmålet för miljö och öv- riga miljökvalitetsmål nås samt till minskad ohälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska mål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för möjligheterna att nå upp- satta mål. Resultatredovisningen avslutas med en redovis- ning av investeringar, underhåll och affärsverk- samhet inom utgiftsområdet. Detta eftersom verksamheterna är omfattande och regeringen bedömer att det finns behov av samlade redovis- ningar inom dessa områden. 4.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Regeringen har valt att använda följande indika- torer för att beskriva resultat inom det trans- portpolitiska området. Regeringen avser att fort- satt bereda frågan om vilka indikatorer som ska redovisas för transportområdet. –Regional och internationell tillgänglighet. –Färdlängd i 1 000-tals kilometer. –Reslängd per färdsätt. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 –Trängsel i väg- och järnvägssystemet. –Andelen försenade persontåg respektive godståg som ankommer till slutstation. –Inställda persontåg. –Genomsnittlig försening per ankomst. –Förseningar (i fordonstimmar) som följd av totalstopp i det statliga vägnätet (kännbar- het). –Vägnätets kvalitet. –Resenärers upplevelser av kvalitet. Hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa –Omkomna och allvarligt skadade. –Omkomna bland olika trafikantgrupper. –Andel förnybar energi. Bidrag till övriga miljökvalitetsmål och ökad hälsa På flera områden har transportsystemet utveck- lats positivt , men det finns stora 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 behov av förbättringar och områden att arbeta vidare med, såsom att komma tillrätta med efter- släpande vägunderhåll och att åtgärda de allvar- liga fel i järnvägsnätet som upptäcks och att förbättra tillförlitligheten och punktligheten i järnvägssystemet. Vid en jämförelse mellan 2013 och upplever resenärerna att bekväm- ligheten och tryggheten i stort sett är oföränd- rad. Inom näringslivet upplevs en försämring av transportsystemets kvalitet både i ett nationellt och internationellt perspektiv jämfört med tidi- gare år. Utvecklingen har varit posi- tiv ur en del aspekter, exempelvis när det gäller förbättrad tillförlitlighet i termer av punktlighet för järnvägstrafiken och minskade totalstopp i vägtrafiken vilket medfört att nivåerna åter upp- går till de nivåer som rådde . Diagram 4.1 Tågförseningstimmar per miljon tågkilometer orsakade av fel i järnvägsanläggningarna 2010–2013 upp- delat på bantyp Tågförseningstimmar per miljon tågkilometer I propositionen Mål för framtidens resor och transporter framgår att ”en transport bör utföras med den kvalitet och som transportören har utlovat”. Därför kan indikato- rerna som föreslås för medborgarnas resor även kunna användas för att beskriva näringslivets transporter på befintlig infrastruktur (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:257). Delegationen för sjöfartsstöd inom har i uppgift att pröva frågor om statligt stöd till svensk sjöfart och att följa upp den svenska sjö- fartens internationella konkurrenssituation. Delegationen har behandlat 456 ansökningar (533 ) om sjöfartsstöd, fördelade på 46 rederier (48 ). Om- räknat i antal helårsanställda motsvarar detta 6 934 helårsanställda sjömän (7 727 ). har sjöfartsstöd om beslutats, jämfört med . Indikator: Regional och internationell tillgänglighet Goda kommunikationsmöjligheter och en väl utbyggd och fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättningar för rörlighet och möjligheter till arbetspendling. Tillgänglighet för biltrafik inom och mellan regioner gör modellbaserade beräk- ningar av restider i vägnätet. I dessa beräkningar hålls folkmängden och den teoretiska restiden beräknas utifrån tillgängliga resvägar och hastighetsgränser. Det som framför allt påverkar beräkningarna är alltså nyöppnade vägar samt ändrade hastighetsgränser. räknar tillgänglighet för biltrafik inom och mellan regioner efter antalet personer som fått förändrad restid till centralort, regionalt centrum och storstad. har totalt 61 000 personer fått kortare restid på väg till sin centralort, sitt reg- ionala centrum eller till närmaste storstad medan 329 000 personer har fått längre restid. Res- tiderna har framför allt ökat för människor som reser till regionala centrum och storstäder. Att fler personer har fått längre restid än kortare beror på hastighetsförändringarna i vägnätet. Hastigheterna har sänkts på många vägsträckor i hela landet, vilket påverkar restiden som ökar. Hastighetssänkningarna har positiva effekter avseende utsläppet av växthus- gaser och inverkar dessutom positivt på trafiksä- kerheten. De samlade tillgänglighetseffekterna kan jämföras med 2012, då knappt 106 000 människor fick kortare restid och drygt 54 000 människor fick längre restid. Tillgänglighet till kollektivtrafik inom och mellan regioner När det gäller utvecklingen av utbudet av den lokala och regionala kollektivtrafiken framgår av diagrammet nedan att den observerade utbuds- ökningen för hela riket kan förklaras av en posi- tiv utveckling i framförallt de tre storstadslänen. Vid en jämförelse av ökade antalet kollektivtrafikresor och har resandet ökat med . Diagram 4.2 Utbud av lokal och regional kollektivtrafik uppdelad på länsgrupper Andelen av befolkningen som bor inom från en hållplats som trafikeras av kollek- tivtrafik, ökade från 2012 till 93 pro- cent 2013. Täckningen är högst i storstäder, större städer samt dess förorter. Ökningen av tillgängligheten till kollektivtrafiken skedde framför allt i kommuner med en stark turism- och besöksnäring. Staten subventionerar, via , viss kollektivtrafik som är företagsekonomiskt olön- sam men verkar för en grundläggande tillgäng- lighet i den interregionala kollektiva persontrafi- ken. Den grundläggande tillgängligheten be- döms utifrån åtta olika tillgänglighetskriterier för att en god tillgänglighet ska råda för en kom- mun. Kriterierna omfattar tillgänglighet till och från , internationella resor, kultur, service och inköp, region och universitetssjuk- hus, universitet och högskola samt alternativa målpunkter i angränsande län. insatser medförde att tillgängligheten för 88 av landets kommuner upprätthölls på en högre nivå än om inga insatser hade gjorts. Utan insatser skulle 13 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kommuner ha haft en dålig tillgänglighet inom alla kriterier. Genom insatser har antalet kommuner med en dålig tillgänglighet minskat till 4. Motsvarande siffror var att tillgängligheten upprätthölls på en högre nivå i 96 kommuner samt att 13 kommuner skulle ha haft en dålig tillgänglighet utan insatser.