prop · H2031d14 · 2014-10-23 00:00:00 — Flera undersökningar har visat att många av de föräldrar som reglerar underhållet via underhållsstödet har ekonomiska förutsättningar att reglera underhållet utan att staten först förskotterar det.16 Såväl som SCB har visat att underhållsstödets maximala belopp om fungerar som en norm för många föräldrar. Det kan medföra att barn går miste om högre underhåll som de annars skulle kunna ha rätt till om i stället ett underhållsbidrag lämnades. Att fler föräldrar reglerar underhållet själva innebär att antal ärenden inom underhållsstödssystemet avseende fullt underhållsstöd minskar. Förutom minskade kostnader för underhållsstödet och dess administration kan det även finnas ekonomiska fördelar för barn om föräldrarna löser underhållet direkt mellan varandra. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 beräkningar gjorda av SCB på uppdrag av skulle av de barn som finns inom underhållsstödet och där stödet uppgår till få mer i underhållsbidrag än underhållsstöd, se diagram 3.6. Diagram 3.6 Antalet barn med i underhållstöd och antalet barn av dessa som beräknas få mer i underhållsbidrag än underhållsstöd, fördelat på boförälderns inkomst efter deciler. Källa: Egna beräkningar I de fall då den bidragsskyldige föräldern återbetalar och boföräldern har en inkomst i någon av de tre lägsta inkomstdecilerna, beräknas kunna få ett större underhållsbidrag än . I den lägsta inkomstgruppen skulle barnen i genomsnitt få mer än mer . Av de föräldrar som har barnen boende hos sig hela eller mesta delen av tiden är det som inte mottar något underhåll för barnet från den andra föräldern.17 Anledningar till det uteblivna underhållet uppges av föräldrarna vara t.ex. att den ekonomiska överenskommelsen mellan föräldrarna inte fungerar, att barnet blivit myndigt samt att föräldern har god ekonomi och därför inte är i behov av något underhåll från den andra föräldern. 16 Fortsatt förälder, om ansvar, ekonomi och samarbete för barnens skull (SOU 2011:51), Underhållsstödet – för barnets bästa? (2010:22). Ökat stöd för underhållsreglering (Ds 2014:27) 17 Olika familjer lever på olika sätt – om barns boende och försörjning efter en separation, Demografisk rapport (2014:1) 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Administrationen av den ekonomiska familjepolitiken Huvuddelen av förmånerna inom området ekonomisk familjepolitik administreras av . De sammanlagda administrationskostnaderna för dessa förmåner uppgick till eller av de samlade förvaltningskostnaderna för myndigheten . Förmånerna barnpension och efterlevandestöd till barn samt pensionsrätt för barnår administreras av . Produktiviteten är ett sammanvägt mått på relationen mellan produktionsvolym (beslut eller utbetalningar beroende på förmån) och myndighetens totala förvaltningskostnader. För försäkringsområdet barn och familj har utvecklingen varit negativ under men vändes detta och produktiviteten för området ökade. Den förbättrade produktiviteten är en följd av ökad automatisering samt att större volymer har klarats av med oförändrade resurser. Detta har påverkat styckkostnaderna för t.ex. tillfällig föräldrapenning som har minskat . Styckkostnaderna har minskat för samtliga förmåner jämfört med föregående år. På har stora satsningar på automatisering och ökad service till föräldrar genomförts som bör förbättra produktiviteten ytterligare. Automatisering av föräldrapenningen lanserades och effekter av detta kommer att ses . För underhållsstödet finns ett verksamhetsmål fastställt i regleringsbrevet till . ska verka för att särlevande föräldrar har goda kunskaper om försörjningsansvar och möjligheterna att reglera underhåll för barn på egen hand samt om möjligheterna till samarbetssamtal som finns på nivå. arbetar kontinuerligt med att uppmuntra föräldrar som har ekonomiska förutsättningar att återbetala hela det lämnade underhållsstödet på att själva sköta barnets underhåll och att detta i första hand kan bestämmas genom ett civilrättsligt avtal om underhållsbidrag. För att hjälpa särlevande föräldrar att själva reglera underhållet finns på webbplats infor- mation om hur föräldrarna själva kan beräkna underhållsbidrag och om möjligheterna till samarbetssamtal hos kommunen. Där finns också ett beräkningsinstrument och blanketter för avtal. Bedömingen är dock att beräkningsinstrumentet kan göras mer användarvänligt. har bedrivit en försöksverksamhet i . har tagit kontakt via telefon med föräldrar i underhållsstödsärenden för att förmå dem att gå över till att reglera underhåll på egen hand. Projektet har visat på positiva resultat och avser att introducera arbetssättet på samtliga nationella försäkringscenter. har även beslutat att genomföra en studie om föräldrars synpunkter på myndighetens information för att kunna utveckla sitt arbetssätt och möta kunderna i deras specifika situation. Effekterna av insatser är svåra att bedöma även om de får anses bidra till att föräldrar själva reglerar underhållet för barnet. har dock inte utökat sin information till särlevande föräldrar . Det andra verksamhetsmålet för är att föräldrar ska ges goda kunskaper om föräldraförsäkringens regelverk och därmed skapa förutsättningar för valfrihet, ett jämställt föräldraskap och makt över livssituationen. erbjuder föräldrar möjligheten att i hög utsträckning sköta sina ärenden och kontakter via webbplatsens självbetjäningstjänster. En studie som genomfört 2014 bekräftar att denna strategi överensstämmer med föräldrarnas primära val av informationskälla och att föräldrarna ger goda betyg åt internettjänster.18 En studie visar dock att nästan hälften av föräldrarna anser att information inte är tillräcklig för att planera och fördela sin föräldraledighet. Även avseende jämställdhetsbonusen är kunskaperna bristande bland föräldrarna. har arbetat intensivt och strukturerat avseende utvecklingen av nya kundkanaler och självbetjäning, utvecklat planeringsinstrumentet på nätet samt startat en introduk- 18 Låg kunskap om jämställdhetsbonus, Socialförsäkringsrapport 2013:1, , dnr S2014/1750 tionsutbildning för blivande föräldrar på webben. anger att myndigheten avser att införa en ny metod för kvalitetsmätning . Det är därför svårt att uttala sig om kvalitetsutvecklingen för området. Avseende rättssäkerhet sker egentligen ingen kontinuerlig mätning i löpande ärenden utan det är återkravshantering och omprövningar som följs upp. Av återkraven förklaras en relativt stor andel av felen av felhantering på . Automatisering och ökad självbetjäning torde medföra ökad kvalitet i beslutsunderlagen , vilket talar för en positiv utveckling inom områden som tillfällig föräldrapenning, föräldrapenning och till viss del även bostadsbidrag. arbetar även aktivt med att motverka felaktiga utbetalningar. Arbetet bedrivs både förebyggande och genom direkta kontroller. Kostnadseffektivitet i kontrollerna är en viktig utgångspunkt. Avseende den tillfälliga föräldrapenningen har utarbetat en effektiv kontrollmetod baserad på statistisk riskprofilering. I sitt svar på regeringsuppdrag om kontroller inom den tillfälliga föräldrapenningen beskriver att den s.k. smarta kontrollen upptäcker fem gånger högre andel felaktigt utbetalda dagar än den slumpmässiga.19 Den ekonomiska familjepolitiken bidrog till att förbättra barnfamiljernas förutsättningar för en god levnadsstandard. De totala utgifterna uppgick till och ökade med jämfört med . Utgifterna stod i genomsnitt för av barnhushållens disponibla inkomster. gick av utbetalningarna inom den ekonomiska familjepolitiken till den femtedel av barnhushållen som hade lägst ekonomisk standard. 19 Redovisning av uppdrag i regleringsbrev 2013, plan för uppföljning av kontroller inom den tillfälliga föräldrapenningen, dnr S2013/1643. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 bidragen var fördelningsprofilen tydligare, drygt hälften av utbetalningarna gick till denna grupp. har andelen hushåll med låg ekonomisk standard mätt enligt det absoluta måttet minskat, från (prognos). Om det relativa måttet används har andelen legat stilla kring . Många hushåll med låg ekonomisk standard tenderar även att komma ur situationen , även om det finns skillnader i förhållande till exempelvis hushållstyp och antalet barn i hushållet. De statliga insatser som den ekonomiska familjepolitikens olika stöd utgör har haft en positiv effekt på barnfamiljernas levnadsstandard. Denna effekt kan t.ex. mätas genom en indikator som visar i vilken utsträckning familjepolitiken lyfter barnhushållen över gränsen för låg ekonomisk standard. Utan den ekonomiska familjepolitiken skulle av barnhushållen vara ekonomiskt utsatta (mätt med det absoluta måttet). Med den ekonomiska familjepolitiken minskade den andelen till , se diagram 3.7. För ensamståendehushåll med ett barn är effekten ännu större. Utan den ekonomiska familjepolitiken skulle ha en låg ekonomisk standard, men den faktiska andelen är . Diagram 3.7 Effekt av den ekonomiska familjepolitiken för att förbättra förutsättningarna för en god levnadsstandard, andelen hushåll med låg ekonomisk standard (LES) med och utan den ekonomiska familjepolitiken, 2013. Absolut mått, personer 0–64 år Låg ekonomisk standard (LES) LES utan behovsprövade bidrag LES utan generella bidrag LES utan ek. Källa: , 2014 Transfereringarnas betydelse för barnhushållens ekonomi har minskat något . Förklaringar till detta är höjda reallöner, fler i sysselsättning samt att införandet av jobbskatteavdrag har inneburit högre realinkomster. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Transfereringarnas nivåer följer inte på samma sätt med förändringen av inkomster och deras del av den disponibla inkomsten har därför minskat. Detta har lett till ökade klyftor mellan olika typer av barnfamiljer och därför behöver familjepolitikens omfördelande effekter förstärkas. De indikatorer som redovisas avser framskrivningar och kan därför inte visa effekten av det höjda särskilda bidraget inom bostadsbidraget . Indikatorn tar heller inte hänsyn till de eventuella beteendeförändringar som skulle bli effekten om den ekonomiska familjepolitiken inte fanns. Den ekonomiska familjepolitiken bidrar till att förstärka föräldrarnas valfrihet och makt över livssituationen. Barnafödandet och föräldrarnas arbetskraftsdeltagande är fortsatt högt vilket indikerar att det är möjligt att på ett tillfredsställande sätt förena arbetsliv med familjeliv för en majoritet av föräldrarna. Även om antalet barn som har föräldrar som delar på föräldrapenningen och föräldraledigheten ökar är det alltjämt för få barn där uttaget kan räknas som jämställt. Förutsättningarna att ta ett jämställt ansvar för barnen har förstärkts. är grundregeln att barnbidraget delas för föräldrar med gemensam vårdnad. Inom föräldrapenningen har de olika ersättningsnivåerna delats upp mellan föräldrarna för att minska konflikter mellan föräldrarna och förtydliga båda föräldrarnas ansvar för barnet. Familjepolitiken behöver dock fortsatt utvecklas i mer jämställd riktning, särskilt avseende fördelningen av föräldrapenning mellan män och kvinnor. Administrationen av den ekonomiska familjepolitiken har fortsatt att förbättras, barnfamiljerna är den mest nöjda kundgruppen hos , och handläggningstider och kontrollarbetet utvecklas positivt. Regeringen bedömer att verksamhetsmål avseende information om föräldrapenningens regelverk samt möjligheterna för föräldrarna att själva reglera underhåll för barn är endast delvis uppfyllda. Informationen till föräldrarna kan förbättras ytterligare och kunskaperna hos föräldrarna bör förbättras. Myndighetens fortsatta satsningar på att förbättra användarvänlighet och tillgänglighet är viktiga delar i att öka måluppfyllelsen samt höja förtroendet för myndigheten. Det fortsatta automatiseringsarbetet på kommer att bidra till en mer effektiv handläggning liksom även förstärka kvaliteten. Sammanfattningsvis är regeringens bedömning att måluppfyllelsen är god för utgiftsområdet ekonomisk trygghet för familjer och barn. En generell välfärd som omfattar alla, ett jämställt föräldraskap och principen om barnets bästa utgör grunden för regeringens syn på och målsättning med den ekonomiska familjepolitiken. Den generella välfärden utjämnar ekonomiska resurser och levnadsförhållanden och omfattar alla. Den ger långsiktigt goda fördelningseffekter och har hög legitimitet. En familjepolitik byggd på långsiktiga lösningar för föräldrar genom såväl generella bidrag och försäkringslösningar som behovsprövade bidrag, skapar trovärdighet och trygghet och ger därmed gynnsamma förutsättningar för en god levnadsstandard och ett ökat barnafödande. Regeringens ambition att kombinera en politik för sysselsättning och tillväxt med en politik för ökad rättvisa och minskade klyftor påverkar även utformningen av den ekonomiska familjepolitiken. Med familjebildning följer en ökad försörjningsbörda, den ekonomiska familjepolitiken stödjer och skapar förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard, och minskar även de ekonomiska skillnaderna mellan hushåll med och utan barn. En solidarisk omfördelning mellan dem som har och inte har barn är en viktig del i den generella välfärden. Minskade klyftor och ökad jämlikhet är viktiga mål som bottnar i vår uppfattning om alla människors lika värde. Den omfördelande profilen i familjepolitiken behöver därför förstärkas. En grundläggande strävan för regeringen är att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Att förbättra situationen för familjer med låg ekonomisk standard är en prioriterad uppgift, där insatser och långsiktiga strategier återfinns såväl inom den ekonomiska familjepolitiken som inom arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. Antalet barnfamiljer som befinner sig i långvarig ekonomisk utsatthet är i ett internationellt perspektiv fortsatt få, men ytterligare satsningar krävs. Det är i första hand genom arbete som förutsättningarna för goda ekonomiska levnadsvillkor skapas. Familjepolitiken ska ge möjligheter för både män och kvinnor att förena arbetsliv med familjeliv, exempelvis genom rätt till ledighet och ersättning för förlorad inkomst när barnen är små. För de familjer där en eller båda föräldrarna inte arbetar spelar den ekonomiska familjepolitiken en viktig roll och är träffsäker. Den familjepolitiska modellen måste dock fortsätta att utvecklas. En naturlig utgångspunkt för familjepolitiken är att föräldrarna tar ett gemensamt ansvar för vården och försörjningen av barnet, liksom för arbetet i hemmet. Ett jämställt föräldraskap är såväl en viktig utgångspunkt som en central målsättning i regeringens syn på familjepolitiken. Ett jämställt föräldraskap bidrar även till ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. är arbetsbördan ofta ojämnt fördelad mellan män och kvinnor, i arbetslivet och i hemmet. Fler kvinnor arbetar deltid efter det att de fått barn, medan män i genomsnitt ökar sitt arbetskraftsutbud. Föräldraledighet och föräldrapenning är ojämnt fördelad mellan mammor och pappor, liksom fördelningen mellan obetalat och betalt arbete i stort. Regeringen vill därför vidta steg för att tydligare signalera att föräldraskapet är delat, och att män och kvinnor ska ges samma makt och inflytande över arbetsliv såväl som familjeliv. Kvinnor och män ska ges lika möjligheter och villkor avseende ansvaret för hem- och omsorgsarbetet. För att öka jämställdheten så att kvinnor och män får samma möjligheter till arbete måste välfärden utformas för att främja jämställdhet. Inom den ekonomiska familjepolitiken tar detta sitt uttryck genom att en tredje reserverad månad per förälder införs i föräldrapenningen. Vidare avser regeringen att avskaffa det kommunala vårdnadsbidraget. Vår tids familjepolitiska utmaningar handlar om att ge alla barn ekonomisk, social och psykisk trygghet, att skapa förutsättningar för en god relation mellan barn och föräldrar och om att skapa tid för både familjeliv och yrkesliv för kvinnor och män. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och ska utifrån familjens livssituation och barnets behov 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 agera i enlighet med barnets bästa. Principen om barnets rätt till trygga och utvecklande uppväxtförhållanden bör vara vägledande för utformningen av en modern familjepolitik, liksom barnets rätt till delaktighet och inflytande över frågor som rör barnet i förhållande till barnets ålder och mognad. Därför är det eftersträvansvärt att samtliga politiska beslut bedöms utifrån dess konsekvenser för flickor och pojkar och deras livsvillkor. Flickor och pojkar ska ha samma rättigheter och ges möjligheter att forma sina egna liv under uppväxten. De familjeekonomiska stöden bör ses i ett långsiktigt perspektiv. Då barnens familjesituation kan se olika ut och behov och önskemål varierar måste samhällets stöd till barnfamiljerna vara organiserat så att det kan användas på ett flexibelt sätt, och kan anpassas efter föräldrars och barns behov och önskemål. De offentliga systemen måste vara utformade på ett sådant sätt att samhället vägleder, stöttar och hjälper. Barnfamiljernas levnadsförhållanden har ändrats över tiden. Synen på föräldraskap har förändrats och familjer kan se olika ut och ha olika behov. Mer än vart femte barn växer upp i en annan familjekonstellation än den med båda sina biologiska föräldrar. I finns därför både kärnfamiljer där barnen bor med båda föräldrarna, ombildade familjer med bonusbarn och bonusföräldrar, ensamstående föräldrar, barn som bor växelvist, s.k. stjärnfamiljer, regnbågsfamiljer och många fler. Utmaningarna för familjepolitiken är att följa med i dessa samhällsförändringar och utvecklas i takt med familjernas behov och önskningar. En modern familjepolitik måste utgå från den vardag som dagens föräldrar lever i och svara mot de värderingar och attityder som dagens föräldrar har. Regeringen avser därför att genomföra ett antal reformer inom den ekonomiska familjepolitiken med jämlikhet och jämställdhet i fokus. Den omfördelande profilen i den ekonomiska familjepolitiken har successivt avtagit och behöver utvecklas, och ekonomiska orättvisor motverkas. Barns rätt till båda sina föräldrar måste stärkas och jämställdheten mellan män och kvinnor öka. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 En tredje reserverad månad för vardera föräldern Föräldraförsäkringen har i grunden positiva effekter på kvinnors och mäns sysselsättningsgrad. Det är genom föräldraförsäkringen, tillsammans med en väl utbyggd förskola, som det blir möjligt för föräldrarna att kombinera barn och arbete. Sedan införandet av föräldrapenningen har männens användande av föräldrapenning stadigt ökat. tar dock kvinnorna ut den allra största delen av föräldrapenningen. Den skeva fördelningen av föräldrapenningen påverkar kvinnors situation på arbetsmarknaden negativt, t.ex. avseende löneutveckling. Attityder om föräldraskap, situationen på arbetsmarknaden och förväntningar kan hindra män från att fullt ut använda sin del av föräldrapenningen. är föräldrapenningens olika ersättningsdagar delade lika mellan föräldrar med gemensam vårdnad, med möjlighet att överlåta dagar mellan föräldrarna med undantag på sjukpenningnivå vardera. Dessa två reserverade månader per förälder har gett resultat när det gäller fördelningen av föräldraledighet och föräldrapenning. För att förbättra jämställdheten anser regeringen att det krävs en förändring i hur föräldrapenningen fördelas mellan män och kvinnor. Avgörande steg behöver tas så att ett mer jämställt nyttjande av föräldrapenningen uppnås. Barns rätt till båda sina föräldrar måste stärkas. Regeringen vill därför att en tredje månad ska reserveras för vardera föräldern och att ett mer delat ansvar för barnet ska stimuleras. Jämställdhetsbonusen har inte haft någon mätbar effekt och är ett krångligt sätt för föräldrarna att få drivkrafter till ökad jämställdhet. Därför vill vi avskaffa jämställdhetsbonusen. Regeringen vill även se över möjligheterna att underlätta för stjärnfamiljer att använda föräldraförsäkringen. Stärkt stöd till ekonomiskt utsatta barnfamiljer Regeringen anser att det är av särskild vikt att följa situationen för barnhushåll med låg ekonomisk standard. Resultatindikatorerna för den ekonomiska familjepolitiken visar att samtliga typer av barnhushåll har fått en höjd disponibel realinkomst . har inkomstskillnaden i relativa mått ökat. Andelen ensamstående föräldrar som har en ansträngd ekonomisk situation är fortsatt hög, detta gäller inte minst för utrikes födda föräldrar. Höjd föräldrapenning på grundnivå Regeringen anser att föräldrapenningens grundnivå ska höjas. En höjning stärker ekonomin för barnhushåll med låga inkomster och är fördelningspolitiskt träffsäker. En höjd grundnivå når framför allt unga föräldrar som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden och de som av andra skäl inte uppfyller krav på att få föräldrapenning på sjukpenningnivå. Även hushåll där en eller båda föräldrarna är födda utomlands har en relativt sett hög andel föräldrapenning på grundnivå. Dessa hushåll löper högre risk för ekonomisk utsatthet. Höjningen av grundnivån kommer att öka hushållens ekonomiska standard, se i övrigt avsnitt 3.7.1. Ensamstående föräldrar, oftast mammor, har oftare en knappare ekonomi än föräldrar som är gifta eller sambo. Det drabbar barnen direkt. Dessutom utgörs ensamstående föräldrars disponibla inkomster till en större andel av familjeekonomiska stöd. Detta gäller särskilt de behovsprövade stöden. Underhållsstödet är inte knutet till prisutvecklingen i samhället och har inte höjts . Därför anser regeringen att det är dags att höja stödet. Dagens underhållsstöd täcker inte längre hälften av normalkostnaden för barnet efter det att hänsyn har tagits till barnbidraget. Detta gäller särskilt de äldre barnen inom underhållsstödssystemet. Då många barn med låg ekonomisk standard lever i hushåll som är mottagare av underhållsstöd är det dessutom fördelningspolitiskt träffsäkert att höja underhållsstödet, se i övrigt avsnitt 3.7.2. Reglering av underhåll för barn Flera studier har visat att särlevande föräldrar har liten kunskap om olika sätt att reglera underhåll till barn, till exempel Fortsatt förälder – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull, SOU 2011:51 samt , Socialförsäkringsrapport 2011:5. de barn som det lämnas underhållsstöd för skulle få ett högre underhåll, om föräldrarna i stället reglerade underhållet civilrättsligt.20 Andelen är baserad på nuvarande underhållsstödsbelopp. Detta gäller främst för de barn som lever i hushåll med låg ekonomisk standard som skulle kunna få betydligt högre underhållsbelopp än underhållsstödets nuvarande belopp på . För barn i den lägsta inkomstgruppen handlar det i genomsnitt om ett högre underhåll på mer . Om fler särlevande föräldrar skulle reglera underhållsskyldigheten för sina barn civilrättsligt skulle det därmed ha stora positiva effekter på faktisk ekonomisk utsatthet för barn med särlevande föräldrar. har remitterat ut promemorian Ökat stöd för underhållsreglering (Ds 2014:27) där det lämnas förslag om att bör ges ett utökat uppdrag för att ge föräldrar information och stöd i frågor gällande underhållsbidrag och underhållsskyldighet. I promemorian lämnas även flera förslag som syftar till att ge drivkrafter för föräldrar att reglera underhållsskyldigheten civilrättsligt framför att ansöka om statlig förskottering av underhållet via underhållsstödet när förutsättningar för detta finns. Regeringen avser att återkomma i frågan. Regeringen vill stödja och underlätta barnfamiljernas vardag genom att förenkla reglerna inom den ekonomiska familjepolitiken. Förenklingar medför också förbättrade möjligheter för att utveckla bland annat automatiserad handläggning och självbetjäning. Regeringen önskar pröva möjligheterna till ytterligare förenklingar, exempelvis genom enslopad anmälningsplikt för flerbarnstillägg i vissa situationer. 20 Ds 2014:27 Ökat stöd för underhållsreglering, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Översyn av vissa förmåner till personer med funktionsnedsättning