prop · H103127 · 2014-03-25 00:00:00 — Enligt utredningen har en utökning av listan ingen direkt betydelse för att påverka bostadsbyggandet i landet, men en utökning skulle innebära en avlastning för byggnadsnämnderna och rättsväsendet i övrigt. Dessa instanser kan i stället använda resurserna åt sådana prövningar som har större betydelse utifrån samhällets perspektiv. Utredningen föreslog bl.a. att undantagen i 9 kap. 4 § (2010:900), PBL, bör utökas så att det blir möjligt att utan krav på bygglov göra högst två takkupor som upptar maximalt halva takfallet om det inte innebär ingrepp i den bärande konstruktionen. Prövningen bör inte omfatta fler åtgärder än vad som är nödvändigt för att säkerställa samhällets intressen Som regeringen har redovisat i avsnitt 5.2 bör kraven på bygglov enligt regeringens uppfattning inte omfatta fler åtgärder än vad som är nödvändigt för att säkerställa samhällets och grannars intressen, t.ex. i fråga om kulturmiljöhänsyn, tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, trafiksäkerhet och krav på brandskydd. Mot denna bakgrund har regeringen ansett att det finns förutsättningar för utöka antalet åtgärder som kan vidtas utan krav på bygglov. Inget krav på bygglov för högst två takkupor som inte påverkar den bärande konstruktionen där takkuporna upptar högst halva takfallet Regeringen anser att det bör vara möjligt att bygga till en- och tvåbostadshus med högst två takkupor utan krav på bygglov. I likhet med delar regeringen uppfattningen att det är lämpligt att begränsa storleken på de tillkommande takkuporna så att undantaget endast bör gälla sådana mindre takkupor som inte innebär något ingrepp i den bärande konstruktionen. anser att utredningens förslag är oklart huruvida undantaget avser två takkupor per byggnad eller om det avser två takkupor på varje takfall. Eftersom en byggnad kan ha många takfall anser regeringen att undantaget bör avse högst två takkupor per en- eller tvåbostadshus. Lagrådet har påpekat att det inte framgår om rätten att bygga två takkupor är avsedd att gälla alla en- och tvåbostadshus eller endast sådana som inte redan har takkupor. Enligt regeringens uppfattning bör undantaget från krav på bygglov gälla för sådana en- och tvåbostadshus som inte redan har två takkupor. På ett en- eller tvåbostadshus med en takkupa kan det således byggas ytterligare en takkupa utan krav på bygglov medan det på ett en- eller tvåbostadshus som helt saknar takkupor kan byggas två kupor utan krav på bygglov. Att takkupan inte får innebära ingrepp i den bärande konstruktionen tar sikte på att det kan vara förknippat med risker för hälsa och säkerhet om större ändringar görs i byggnadens bärande delar på ett sätt som inte tillgodoser kraven på bl.a. hållfasthet och stadga. Detta hänger samman med att takets bärande konstruktion vanligtvis ska kunna bära upp stora laster. När det gäller mera omfattande ändringar av de bärande delarna anser regeringen att bör säkerställa att väsentliga krav uppfylls. Med den bärande konstruktionen avses i detta sammanhang primärbärverket, t.ex. balkar och takstolar. Takkupor som förutsätter ingrepp i primärbärverket bör således inte vara undantagna från kravet på bygglov. Däremot kan takkupor utföras som medför ändringar i sekundärbärverket, t.ex. , utan att detta bör medföra krav på bygglov. Genom att endast ändringar som inte påverkar den bärande konstruktionen är undantagna från kravet på bygglov begränsas takkupans bredd. Bestämmelsen gör det således möjligt att bara bygga små takkupor. Avsikten är inte att det ska vara möjligt att bygga frontespiser med den tänkta bestämmelsen. Utredningen har även föreslagit ett ytterligare kriterium, nämligen att takkuporna får uppta högst halva takfallet. Detta förhindrar att takkuporna blir alltför dominerande om byggnaden är liten och avståndet mellan takstolarna är större än vad som är brukligt. Utredningen har emellertid inte närmare preciserat hur uttrycket halva takfallet ska förstås, t.ex. om det är takfallets area eller om det är takfallets längd eller bredd som ska vara utgångspunkten. Regeringen anser att det är takfallets längd som ska vara avgörande, dvs. den sträcka som på ett hus med ett traditionellt sadeltak i huvudsak sträcker sig från gavel till gavel, för att göra det så enkelt som möjligt att bedöma om undantaget från kravet på bygglov är uppfyllt. Summan av takkupornas bredd får således inte överstiga halva takfallets längd för att undantaget från kravet på bygglov ska gälla. För byggnader och bebyggelseområden som är särskilt värdefulla bör krav på bygglov gälla även i fortsättningen för yttre ändringar Utredningen föreslog bl.a. att sådana områden som skyddas med särskilda bestämmelser i en detaljplan eller som omfattas av riksintresse 2013/14:127 för kulturmiljövården inte bör omfattas av något undantag från krav på bygglov. Detta framgick emellertid inte uttryckligen av utredningens författningsförslag. Flera remissinstanser har uttryckt oro för att fler undantag från kravet på bygglov skulle kunna leda till negativa konsekvenser för bl.a. kulturhistoriskt värdefulla miljöer. En av anledningarna är att det kan vara svårt eller till och med omöjligt att i efterhand rätta till en åtgärd som innebär en förvanskning av en byggnad. Som framgår av avsnitt 5.2 anser regeringen att det tänkta undantaget från kravet på bygglov för att göra en komplementbyggnad eller komplementbostadshus inte bör gälla sådana särskilt värdefulla bebyggelseområden som avses i 8 kap. 13 §, i syfte att förhindra att värdefulla områden förvanskas. Motsvarande bedömning bör enligt regeringens uppfattning även gälla i fråga om möjligheten att släppa på kravet på bygglov när det gäller takkupor. Detta undantag bör inte enbart gälla sådana bebyggelseområden som är särskilt värdefulla utan även om den berörda byggnaden är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Likaså bör en kommun, i områden som bedöms utgöra en värdefull miljö, i detaljplan kunna bestämma att även takkupor kräver bygglov. Inget behov av anmälan för takkupor som kan göras utan krav på lov De takkupor som bör omfattas av undantag från krav på bygglov kommer att vara så små att de inte innebär ingrepp i byggnadens bärande konstruktion. Regeringen gör därför bedömningen, till skillnad från vad som bör gälla för förslagen i avsnitt 5.2, 6.1 och 6.3, att det saknas skäl för att införa ett krav på anmälan för denna åtgärd. Detta förslag skiljer sig på denna punkt från förslaget om undantag från krav på bygglov för utbyggnad om högst bruttoarea för en- och tvåbostadshus (avsnitt 6.1). Fler takkupor kan göras med stöd av den bestämmelsen, men kräver då anmälan och efterföljande prövning mot bl.a. utformningskrav inför beslut om startbesked. Även om högst två takkupor undantas från kravet på bygglov ska de tekniska egenskapskraven fortfarande uppfyllas, t.ex. i fråga om kraven på energihushållning och brandskydd. Någon kontroll från sida kommer emellertid inte att ske annat än om ingriper genom tillsyn. Eftersom takkuporna innebär ett begränsat ingrepp i byggnadens klimatskal bedömer regeringen att eventuella brister i det tekniska utförandet inte kan antas medföra sådana konsekvenser att det finns skäl att av denna anledning kräva en anmälan för takkuporna. 6.3Inredning av ytterligare en bostad utan krav på bygglov Regeringens förslag: Bygglov ska inte krävas för att i ett enbostadshus inreda ytterligare en bostad. Krav på bygglov ska dock gälla för att inreda en sådan bostad dels om kommunen har bestämt det i en detaljplan, dels om bostaden ska inredas i en byggnad som från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt är särskilt värdefull eller ingår i ett sådant bebyggelseområde. Krav på bygglov ska vidare gälla för åtgärden om det ska ske inom eller i anslutning till en flygplats eller ett övnings- eller skjutfält som är av riksintresse för totalförsvaret. Krav på bygglov ska också gälla om ytterligare en bostad ska inredas i ett komplementbostadshus. Regeringens bedömning: Det bör införas ett krav på anmälan avseende den föreslagna åtgärden och kravet bör regleras i förordning. förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslog att det skulle vara möjligt att inreda ytterligare en bostad i en komplementbyggnad eller i ett en- eller tvåbostadshus utan krav på bygglov (SOU 2013:34 s. 273). Regeringens förslag innebär att bestämmelsen gäller endast för enbostadshus som inte är komplementbostadshus samt att undantaget från kravet på bygglov inte ska gälla inom eller i anslutning till vissa anläggningar som är av riksintresse för totalförsvaret. Remissinstanserna: Ett antal remissinstanser är positiva till att enkla åtgärder undantas från krav på bygglov. är flera remissinstanser negativa rent generellt till att utöka antalet åtgärder utan krav på bygglov utan ytterligare konsekvensutredning. (Mark- och ) anser att förslaget kan genomföras under förutsättning att konsekvenserna utreds ytterligare. Fastighetsägarna har inga invändningar i sak mot förslaget. (mark- och miljödomstolen) påpekar att allmänmotiveringen anger att undantagen från krav på bygglov inte bör gälla för områden som skyddas i en detaljplan eller som är av riksintresse för kulturmiljövården, men att detta undantag inte återfinns i författningsförslaget. påpekar att lovbefrielsen för en- och tvåbostadshus inte enbart omfattar grupphus- och förortsområden. Många värdefulla kulturmiljöer utgörs av en- och tvåbostadshus, bl.a. ett antal byggnader i i . I sådana miljöer kan det föreslagna undantaget från krav på bygglov få drastiska konsekvenser. avstyrker förslaget eftersom åtgärderna kan innebära en förvanskning av miljöer. Handisam anser att konsekvensutredningen är otillräcklig, bl.a. utifrån kommunens kostnader för bostadsanpassningsbidrag, och att ytterligare en bostad i en befintlig byggnad utan krav på bygglov kan medföra att det byggs nya utrymmen som är helt otillgängliga för personer med funktionsnedsättning. i anser att det är viktigt att se till att nya bostäder är säkra och hälsosamma och att krav på energiåtgång och tillgänglighet uppfylls. Nya bostäder bör inte utan prövning kunna tillkomma i garage och andra komplementbyggnader. i län befarar att kommunernas resurser för tillsyn i efterhand sannolikt behöver utökas och att förslaget riskerar att få negativa konsekvenser för bebyggelsens arkitektoniska och byggnadstekniska kvalitet. i avstyrker förslaget, bl.a. eftersom många åtgärder ändå kommer att vara anmälningspliktiga vilket innebär att det inte blir någon större skillnad mot . är kritisk till att utöka listan med bygglovsbefriade åtgärder, eftersom en utökning av dessa skapar en del praktiska problem kring bl.a. bevis om åtgärdernas tillkomst samt hur tillsyn ska bedrivas. anser att det är positivt att åtgärder av enklare karaktär undantas från krav på bygglov, men att dessa lättnader inte bör gälla inom känsliga miljöer där bebyggelse omfattas av varsamhets- och skyddsbestämmelser. kommun anser att författningsförslaget har sådana brister att det inte kan ligga till grund för lagstiftning samt att undantag från krav på bygglov endast bör gälla sådana åtgärder där återställande eller ändring inte medför en alltför kännbar ekonomisk förlust för fastighetsägaren och där risken för ingripande i efterhand är liten. Människors hälsa och säkerhet måste tillgodoses – att byggherren själv ska svara för brandsäkerhet samt utrymningsfrågor är inte rimligt. Föreslagna åtgärder måste åtminstone vara anmälningspliktiga för att tillgodose skydd avseende brand och utrymning. håller inte med om förslaget att det generellt ska vara bygglovsbefriat att inreda ytterligare en bostad i befintlig byggnad eller komplementbyggnad. delar inte utredningens bedömning att fler bygglovsbefriade åtgärder skulle medföra en stor avlastning. Redan dagens bygglovsbefriade åtgärder är otydliga och allmänheten har ofta frågor kring hur de ska tolkas. Mer troligt är att en utökad lista tvärt om kommer att innebära att antalet frågor till ökar kraftigt. kommun påpekar att dagens regler om teknisk kontroll har en viktig funktion för att upprätthålla kvaliteten i byggandet. anser att ytterligare en bostad i ett en- eller tvåbostadshus förutsätter en bygglovsprövning för att bedöma lämplighet och att tekniska egenskapskrav uppfylls. Kommuner och Landsting anser att det är tveksamt att de åtgärder som listas i förslaget skulle vara de mest lämpliga för undantag från krav på bygglov. Så länge samhällets krav på användbarhet, tillgänglighet och tekniska egenskaper för bostäder är generella måste de gälla alla bostäder. Lättnader i den tekniska kontrollen för enkla åtgärder bör övervägas som ett komplement till bygglovbefrielse. Sådana lättnader skulle underlätta för den sökande och minska handläggningskravet på kommunen. avråder från att genomföra förslaget som kan medföra allvarliga förvanskningar av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse och få förödande konsekvenser, både för enskilda byggnader såväl som helhetsmiljöer. Åtgärderna bör alltid prövas i en bygglovsprocess. Möjligheter till ingripande i efterhand finns men är tungrodda att tillämpa och prioriteras ned i konkurrens med andra angelägna arbetsuppgifter. i län tillstyrker att ytterligare åtgärder undantas från bygglovsplikt eftersom detta kan leda till att reglerna blir tydligare och att byggnadsnämnderna och överinstanserna avlastas. och , juridiska fakultetsnämnden, anser att förslaget att fler åtgärder kan befrias från kravet på bygglov är bra. kommun tillstyrker i huvudsak, men påpekar att en viktig frågeställning är hur ytterligare prövningsbefrielse kommer att påverka arkitekturen. Kommunen menar dock att undantaget från kravet på bygglov inte bör avse sammanbyggda småhus eller kedjehus/radhus eftersom åtgärderna kommer att påverka grannarna. tillstyrker förslaget, men förbundet konstaterar att lagtexten Prop. 2013/14:127 inte riktigt verkar överensstämma med allmän- och specialmotiveringen. Tekniska högskolan ifrågasätter om kommunen inte ska kunna utöka bygglovsplikten inom områden som utgör en värdefull miljö. i och avstyrker förslaget av denna anledning. Skälen för regeringens förslag och bedömning föreslog i sitt slutbetänkande att listan med sådana åtgärder som normalt inte kräver bygglov bör kunna utökas (SOU 2013:34 s. 272–273). Enligt utredningen har en utökning av listan ingen direkt betydelse för att påverka bostadsbyggandet i landet, men en utökning skulle innebära en avlastning för byggnadsnämnderna och rättsväsendet i övrigt. Dessa instanser kan i stället använda resurserna åt sådana prövningar som har större betydelse utifrån samhällets perspektiv. Utredningen föreslog bl.a. att undantagen i 9 kap. 4 § (2010:900), PBL, ska utökas till att även omfatta att i befintlig byggnad eller komplementbyggnad inreda ytterligare en bostad. Prövningen bör inte omfatta fler åtgärder än vad som är nödvändigt för att säkerställa samhällets intressen Normalt krävs det bygglov för att inreda ytterligare en bostad (9 kap. 2 § första stycket 3 b PBL). Som har redovisats i avsnitt 5.2 bör kraven på bygglov enligt regeringens uppfattning inte omfatta fler åtgärder än vad som är nödvändigt för att säkerställa samhällets och grannars intressen, t.ex. i fråga om kulturmiljöhänsyn, tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, trafiksäkerhet och krav på brandskydd. I detta ligger även att undantagen från kraven på bygglov bör utformas så att risken för allvarliga byggfel begränsas, eftersom ett byggfel kan medföra onödiga kostnader för såväl samhället som den enskilde. Mot denna bakgrund har regeringen ansett att det finns förutsättningar för att utöka antalet åtgärder som kan vidtas utan krav på bygglov. Möjligt att inreda ytterligare en bostad utan bygglov har föreslagit att det inte ska krävas bygglov för att inreda en ytterligare bostad i ett befintligt en- eller tvåbostadshus eller i en komplementbyggnad till ett sådant hus. Det råder brist på bostäder i flera av landets tillväxtregioner, inte minst när det gäller små bostäder för unga och studenter. I är det relativt ovanligt att enskilda hyr ut en del av ett en- eller tvåbostadshus, jämfört med i t.ex. . Som regelverket är utformat är det ofta svårt att inreda ytterligare en bostad i bl.a. villabebyggelse. Många detaljplaner innehåller begränsningar om hur många lägenheter som får inredas i en byggnad, t.ex. att ett småhus enbart får användas som enbostadshus. Här utgör detaljplanens begränsningar sålunda ett hinder för att ge bygglov, trots att det utifrån 2013/14:127 andra överväganden skulle kunna vara lämpligt att inreda ytterligare en lägenhet. Regeringen anser att det är angeläget att regelverket är utformat så att det befintliga bostadsbeståndet kan användas på ett sätt som bidrar till att tillgodose behoven av bostäder. förslag skulle, med vissa ändringar, kunna bidra till att framför allt fler små lägenheter kan tillkomma. kommun har påpekat att utredningens förslag är ologiskt, på så sätt att lovfriheten även omfattar tvåbostadshus. Om ytterligare en bostad inreds i ett tvåbostadshus blir byggnaden ett flerbostadshus, som inte längre kommer att omfattas av undantaget från kravet på bygglov. Regeringen konstaterar att det även uppstår andra frågor kring sådana lovfria åtgärder som kan finnas på och i anslutning till tvåbostadshus. Mot denna bakgrund anser regeringen att undantaget från kravet på bygglov endast bör omfatta enbostadshus. Därigenom kommer bostaden, som utgör ett tvåbostadshus efter det att den nya lägenheten har tillkommit, fortfarande att omfattas av övriga undantag från kraven på bygglov, t.ex. när det gäller möjligheten till friggebodar. Flera remissinstanser har invänt att det är olämpligt att inreda ytterligare bostäder i komplementbyggnader m.m. Regeringen delar denna bedömning. Avsikten med den föreslagna reformen är inte att möjliggöra bostäder med lägre standard än vad regelverket medger . Om nya bostäder tillkommer utan föregående prövning i uthus eller friggebodar finns risk för att bostäderna blir olämpliga i förhållande till flera angelägna samhällskrav, bl.a. i fråga om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, brandskydd, energihushållning eller med avseende på buller eller risker. Undantaget från kravet på bygglov för att inreda ytterligare en bostad bör därför inte, som utredningen har föreslagit, omfatta sådana komplementbyggnader som kan finnas i anslutning till ett enbostadshus. Genom att undantaget endast kommer att avse sådana nya bostäder som tillkommer i ett befintligt enbostadshus, kommer bostäderna endast att tillkomma i befintliga byggnader där platsen för den nya bostaden redan har bedömts vara lämplig för bostadsändamål. Detta bör väsentligt minska risken för att de tillkommande bostäderna blir undermåliga i förhållande till samhällets intressen. De skillnader gentemot utredningsförslaget som har redovisats medför att det föreslagna undantaget från kravet på bygglov bör föras in i en egen paragraf. Regeringen anser att det bör göras en anmälan till Även om en åtgärd inte kräver bygglov kan det finnas krav på anmälan (9 kap. 16 § PBL). Bland annat krävs enligt plan- och byggförordningen (2011:338) en anmälan för sådana ändringar som väsentligt påverkar brandskyddet, om byggnadens planlösning påverkas avsevärt eller som avser en installation eller väsentlig ändring av bl.a. anordningar för ventilation i byggnader. Redan av nu gällande bestämmelser följer att det ofta krävs en anmälan för att inreda ytterligare en bostad i en byggnad, även om kommunen kan ha upphävt kravet på bygglov genom en bestämmelse i detaljplanen (4 kap. 15 § jämförd med 9 kap. 7 § PBL). I lagen (2006:378) om lägenhetsregister finns bestämmelser som syftar till att det statliga lägenhetsregistret ska innehålla vissa uppgifter om samtliga lägenheter i landet. Uppgifterna får enligt lagen användas för bl.a. folkbokföring, statistikframställning, planering, uppföljning och utvärdering. Enligt lagen ska kommunen för varje bostadslägenhet löpande registrera ändringar och kompletteringar av vissa uppgifter, t.ex. lägenhetsnummer, antal rum och bostadsarea. Om det finns mer än en bostadslägenhet med samma belägenhetsadress, ska kommunen fastställa ett lägenhetsnummer för varje lägenhet. För att lägenhetsregistret ska kunna ligga till grund för bl.a. folkbokföring (och därigenom taxering) förutsätts att registret hålls uppdaterat och att kommunen får kännedom om de förändringar som sker i byggnadsbeståndet. Sådana uppgifter får kommunen genom att åtgärderna kräver bygglov. Flera remissinstanser har uttryckt oro för att ett undantag från kravet på bygglov skulle kunna leda till att tillkommande bostäder blir olämpliga i förhållande till flera tekniska egenskapskrav. Några remissinstanser har framfört att det åtminstone bör krävas en anmälan för att inreda ytterligare en bostad. Regeringen gör bedömningen att bör bevaka att den tillkommande bostaden tillgodoser väsentliga tekniska egenskapskrav samt att kommunerna behöver känna till vilka förändringar som sker i bostadsbeståndet för att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt lagen om lägenhetsregister. Mot denna bakgrund är det lämpligt att komplettera undantaget från krav på bygglov med ett krav på anmälan. i avstyrker förslaget med motiveringen att det inte blir någon större skillnad mot om åtgärden ändå kommer att vara anmälningspliktig. Regeringen vill i detta sammanhang påpeka att nyttan med förslaget är att det blir möjligt att inreda ytterligare en bostad i ett stort antal enbostadshus där gällande detaljplan anger att det endast får finnas en bostad. På så sätt ger förslaget utrymme för ett stort antal nya bostäder i landet. Lagrådet anser att den föreslagna anmälningsplikten är av sådan betydelse för enskilda att den bör framgå av PBL. Regeringen noterar att det i samband med utarbetandet av nya PBL och PBF bedömdes att anmälningsplikt bör regleras på förordningsnivå i stället för på lagnivå. Samma bedömning gjordes när det gällde bygglovsplikt avseende sådana byggnadsverk som inte är byggnader. Avsikten var att i så stor utsträckning som det ansågs lämpligt minska detaljregleringen i PBL. Utgångspunkten i föreliggande lagstiftningsarbete har varit att följa samma princip och hålla regelverket konsekvent. Regeringen bedömer därför att anmälningsplikt även för inredande av ytterligare en bostad i enbostadshus bör regleras på förordningsnivå och inte i lag. Fortsatt krav på bygglov för byggnader och bebyggelseområden som är särskilt värdefulla Utredningen föreslog bl.a. att sådana områden som skyddas med särskilda bestämmelser i en detaljplan eller som omfattas av riksintresse för kulturmiljövården inte bör omfattas av undantag från krav på 2013/14:127 bygglov. Detta framgick emellertid inte uttryckligen av utredningens författningsförslag. Flera remissinstanser har uttryckt oro för att fler undantag från kravet på bygglov skulle kunna leda till negativa konsekvenser för bl.a. kulturhistoriskt värdefulla miljöer. En av anledningarna är att det kan vara svårt eller till och med omöjligt att i efterhand rätta till en åtgärd som innebär en förvanskning av en byggnad. Som framgår av avsnitt 5.2 anser regeringen att det tänkta undantaget från kravet på bygglov för att göra en komplementbyggnad inte bör gälla sådana särskilt värdefulla bebyggelseområden som avses i 8 kap. 13 § PBL, detta i syfte att förhindra att värdefulla områden förvanskas. Motsvarande bedömning bör enligt regeringens uppfattning även gälla i fråga om möjligheten att släppa på kravet på bygglov när det gäller att inreda ytterligare en bostad.