prop · H103253 · 2014-09-04 00:00:00 — för att liknande mål inte handläggs på ett enhetligt sätt och är därmed även en fråga om rättssäkerhet. För att skapa en effektiv handläggningsprocess är det viktigt med en kvalificerad bedömning av målet när det kommer in. Det skapar bättre förutsättningar för att målet styrs rätt från början med mindre risk för att kommunicering behöver återupptas. Granskningen visar att samtliga förvaltningsrätter har delat upp handläggningens olika moment på flera handläggare och domare. Uppdelningen leder till att fler behöver sätta sig in i målet jämfört med om färre var inblandade i handläggningen. Uppdelningen riskerar också att leda till för stort fokus på att utföra de enskilda momenten i handläggningen, och att ingen tar helhetsansvar för målen. Måltyperna i granskningen handläggs och avgörs i åldersordning, med vissa undantag. Denna princip gäller oavsett om målen ska utredas genom kommunicering eller bedöms vara klara för avgörande direkt. För mål som är klara för avgörande direkt blir därmed i princip hela handläggningstiden liggtid. Eftersom inflödet av mål kan variera behöver förvaltningsrätterna kunna utnyttja sina personalresurser på ett flexibelt sätt så att dessa snabbt kan styras om när inflödet av en måltyp ökar. Samtliga förvaltningsrätter har infört specialisering för de stora måltyperna socialförsäkringsmål och skattemål, men det varierar hur långtgående specialiseringen och därmed flexibiliteten är. Enligt bedömning kan en för långtgående specialisering bidra till att resurser låses och inte utnyttjas på ett flexibelt sätt, när behovet uppstår. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN kan bli mer proaktivt i sitt stöd ska ge service och stöd till förvaltningsrätterna i syfte att skapa förutsättningar för domstolarna att kunna uppfylla de mål som regering och riksdag ställt upp. Verket har ingen bestämmanderätt över domstolarnas dömande verksamhet. styrning av förvaltningsrätterna är därför begränsad och sker i första hand genom tilldelning av resurser. har i granskningen inte funnit att bristen på resurser varit ett stort problem vid förvaltningsrätterna. har emellertid gett extra resurser i form av engångsbelopp till förvaltningsrätter som behövt detta för bland annat avarbetning av oavgjorda mål. anser att denna möjlighet till extra resurser är viktiga för att minska handläggningstiderna, men bör ses som ett komplement till förvaltningsrätternas eget effektiviseringsarbete. roll som stödjande serviceorganisation utan bestämmanderätt kan vara svår att hantera. Förvaltningsrätterna ser dock som ett bra stöd och ser gärna att verket tar ytterligare initiativ på olika områden. Förvaltningsrätterna efterlyser särskilt ett effektivare verksamhetsstöd. anser att också kan bli mer proaktivt i att informera om vilket stöd de kan erbjuda samt stödja förvaltningsrätterna i bland annat organisationsfrågor. Regeringen kan tydligare styra mot ökad effektivitet anser att regeringens verksamhetsmål för handläggningstider är tydligt utformat men att det är för övergripande och trubbigt ur effektivitetssynpunkt. De fyra förvaltningsrätter som uppnådde regeringens verksamhetsmål 2013 hade handläggningstider för enskilda måltyper, till exempel socialförsäkringsmål, som låg klart över målet . Vidare kan förvaltningsrätter vara produktiva genom att arbeta av äldre mål men ändå framstå som mindre effektiva eftersom avarbetningen innebär att den samlade handläggningstiden ökar. Det finns en risk att verksamhetsmålet förlorar i betydelse eftersom det är utformat på en alltför övergripande nivå. Granskningen visar att förvaltningsrätterna ser verksamhetsmålet som styrande i olika grad. Några ser det mer som en vision eller riktmärke än ett mål som verksamheten aktivt ska styras mot. Granskningen visar vidare att vissa av de initiativ som regeringen tagit för att effektivisera förvaltningsrättsprocessen tycks ha haft liten betydelse för förvaltningsrätternas effektivitet och arbetssätt. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Utveckla informationen om beräknad handläggningstid Effektivisera handläggningsprocessen I samverkan med förvaltningsrätterna utveckla informationen i processen och se över den allmänna informationen Initiera åtgärder för att uppnå ökad enhetlighet i kommunicering i målen Utveckla målhanteringssystemet Stödja förvaltningsrätterna i utveckling av effektivare processer Se över nuvarande verksamhetsmål i regleringsbrevet GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Den som inte är nöjd med ett beslut som fattats av en myndighet, till exempel eller kommunens socialtjänst, kan överklaga beslutet till förvaltningsrätten. har granskat förvaltningsrätternas hantering av överklagade beslut om sjukpenning, sjuk- eller aktivitetsersättning och ekonomiskt bistånd. Fokus i granskningen har legat på handläggningstider och information till enskilda. 1.1Bakgrund och motiv till granskning Förvaltningsrätterna handlägger mål som huvudsakligen rör tvister mellan enskilda personer och myndigheter. Socialförsäkringsmål och mål enligt socialtjänstlagen är vanligt förekommande måltyper i förvaltningsrätterna. När det gäller socialförsäkringsmål handlar de flesta om sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning2, medan mål enligt socialtjänstlagen i första hand handlar om ekonomiskt bistånd. inkom drygt 3 400 mål om sjukpenning och drygt 2 100 mål om sjuk- och aktivitetsersättning till förvaltningsrätterna. Motsvarande siffra för mål enligt socialtjänstlagen var drygt 26 100. Totalt inkom alltså knappt 31 700 sådana överklagade beslut till förvaltningsrätterna , vilket är av det totala antalet inkommande mål. Regeringens verksamhetsmål är att av målen i förvaltningsrätt ska ta högst att avgöra.3 Förvaltningsrätterna har haft problem med att klara regeringens verksamhetsmål. Den regionala spridningen i handläggningstider är också stor mellan landets tolv ombudsmän () har kritiserat förvaltningsrätternas långa handläggningstider.4 Den som överklagar ett myndighetsbeslut som rör den egna försörjningen, som till exempel beslut om sjukpenning, har behov av att få detta prövat på ett rättssäkert sätt och i rimlig tid. Långa handläggningstider och en ovisshet om när målet kan komma att avgöras kan få negativa konsekvenser för den enskildes möjlighet till försörjning och livskvalitet samt skapa 2Dessa utgjorde tillsammans strax av socialförsäkringsmålen . 3Verksamhetsmålet gäller inte förturs- och migrationsmål. 4Justitieombudsmannens ämbetsberättelse 2012/13:JO1. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA onödig påfrestning på den privata ekonomin. För den enskilde är det också viktigt att ansvariga aktörer ger rätt förutsättningar för att hantera en överklagandeprocess. Det innebär att information, bemötande och stöd är utformat på ett sätt så att den enskilde förstår och kan hantera processen. Syftet med granskningen är att undersöka om hanteringen av överklagade myndighetsbeslut som rör den enskildes försörjning och privatekonomi är effektiv och rättssäker. Med effektiv menas att målen avgörs i rimlig tid och med rättssäker att processen och handläggningen av mål är förutsebar och enhetlig. En viktig del har varit att granska om ansvariga aktörer ger förutsättningar för den enskilde att förstå och hantera processen. Granskningen omfattar överklagade beslut om sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning samt ekonomiskt bistånd. Tre delfrågor har varit styrande för arbetet i granskningen: Varför uppnår inte förvaltningsrätterna regeringens verksamhetsmål för handläggningstider och vad kan förklara skillnaderna i handläggningstider? Är information och bemötande från berörda myndigheter samt överklagandeprocessen utformad på ett sätt så att den enskilde ges förutsättningar att förstå och hantera den? Skapar regeringen och förutsättningar för en effektiv handläggning i förvaltningsrätterna? Fokus i granskningen ligger på förvaltningsrätternas hantering av överklagade beslut. Vi har även i begränsad omfattning undersökt information och bemötande vid och i några kommuner. och regeringen omfattas också av granskningen. fördelar resurser till förvaltningsrätterna utifrån ramanslaget för Domstolar5 samt ska ge administrativt stöd och service åt domstolarna. Granskningen omfattar inte utfallet i målen, det vill säga förvaltningsrätternas domar. 5Sveriges Domstolar är samlingsnamnet för domstolarnas verksamhet. Domstolar omfattar de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, hyres- och arrendenämnderna, och . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN har i samband med behandlingen av propositionen En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess uttalat att rättskipningen ska vara förutsebar och enhetlig och att den som vänder sig till domstol ska kunna utgå från att mål avgörs inom rimlig tid.6 I betänkandet hänvisas till regeringsformen som slår fast att en rättegång ska genomföras rättvist och inom skälig tid.7 Vidare uttrycks att verksamheten vid Domstolar ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv.8 Även budgetlagen (2011:203) understryker att statlig verksamhet ska eftersträva hög effektivitet och god hushållning.9 Utgångspunkten för bedömning av handläggningstiden i förvaltningsrätterna är regeringens verksamhetsmål om att av målen, exklusive förturs- och migrationsmål, ska ta högst att avgöra.10 Enligt förvaltningsrättsinstruktionen ska ett mål i förvaltningsrätten avgöras så snart det kan ske.11 Detta innebär enligt JO att mål som är klara för avgörande inte får bli liggande under någon längre tid.12 Kommunikationen i ett förvaltningsärende sker i huvudsak skriftligen. Utgångspunkt för bedömning av information är bland annat språklagen (2009:600) där det framgår att språket i offentlig verksamhet ska vara vårdat, enkelt och begripligt.13 Av förvaltningslagen (1986:223), som gäller förvaltningsmyndigheternas handläggning av ärenden, framgår att en myndighet ska sträva efter att uttrycka sig lättbegripligt och att myndigheten även på andra sätt ska underlätta för den enskilde att ha med den att göra.14 Ett av de strategiska mål som tillsammans med Domstolar har tagit fram är att kommunikationskanalerna ska vara väl utvecklade och den information som lämnas ska vara lättillgänglig, relevant och begriplig.15 2012/13:JuU15, rskr 2012/13:154. 72 kap. 11 § andra stycket regeringsformen. 8Se även regleringsbrevet avseende Domstolar. 91 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 10Regleringsbrev för avseende Domstolar. 1117 § förordningen (1996:382) med förvaltningsrättsinstruktion. 12Se t.ex. JO-inspektion vid Förvaltningsrätten i med dnr 5810-2011, JO-beslut med dnr 4669-2012 och JO-beslut med dnr 2922-2013. 1311 § språklagen (2009:600). 147 § förvaltningslagen (1986:223). 15Strategisk inriktning 2010-2020, . ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Granskningen bygger på såväl kvantitativa som kvalitativa metoder. Eftersom det till stor del saknas generaliserbart underlag och information om granskningens frågor har vi genomfört två större undersökningar – dels en aktstudie vid ett urval förvaltningsrätter och dels en telefonintervjuundersökning till personer som överklagat ett beslut till förvaltningsrätten och fått en dom.16 Statistikkonsulterna har anlitats för hjälp med upplägg av dessa undersökningar samt bearbetning av resultat. har genomfört telefonintervjuerna. I övrigt bygger granskningen på intervjuer, dokumentstudier och verksamhetsstatistik. För att besvara frågan om varför förvaltningsrätterna inte uppnår regeringens verksamhetsmål och vad som kan förklara skillnaderna mellan förvaltningsrätterna, har genomfört en aktstudie. Syftet med aktstudien har varit att kartlägga vad handläggningstiden består av samt moment i handläggningen som kan påverka handläggningstiden. framför allt undersöka hur mycket som är aktiv tid, det vill säga tid som driver en ärendeprocess framåt, och hur mycket som är så kallad liggtid i den totala handläggningstiden. Aktstudien omfattar sex av totalt tolv förvaltningsrätter.17 Dessa har valts ut genom ett stratifierat slumpmässigt urval, där samtliga förvaltningsrätter har delats in i tre grupper med utgångspunkt i förvaltningsrätternas Därefter slumpades två förvaltningsrätter per grupp fram. Resultatet av aktstudien är med denna metod generaliserbart för samtliga tolv förvaltningsrätter för de tre måltyper som aktstudien omfattar. Målpopulationen för aktstudien var mål som avslutats vid samtliga tolv förvaltningsrätter , totalt 8 624 mål. Från var och en av de sex utvalda förvaltningsrätterna valdes därefter 120 mål slumpmässigt ut, fördelat på 40 mål vardera för sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning och ekonomiskt bistånd. Totalt ingår 715 akter i aktstudien.18 Inför aktstudien kartlade vi handläggningsprocessen på två förvaltningsrätter. Därefter tog vi fram ett frågeformulär som testades genom en pilotstudie på en tredje förvaltningsrätt. Resultatet från aktstudien har återkopplats till 16En fördjupad beskrivning av metoden och de formulär som använts vid undersökningarna finns i bilaga 1, 2 och 3. 17Dessa sex förvaltningsrätter är , , , , och . 18En förvaltningsrätt hade inte avgjort fler än 35 mål om sjuk- och aktivitetsersättning , varför antalet mål inte summerar till 720. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN och diskuterats med berörda förvaltningsrätter. Resultatet har även på ett övergripande sätt återkopplats till och . Eftersom det saknas systematiskt framtagen information om enskildas uppfattning om processen i förvaltningsrätt har genomfört en telefonintervjuundersökning till enskilda som har ett avslutat mål i förvaltningsrätt för de måltyper som vi har granskat. Syftet var att ta reda på hur den enskilda uppfattat information och bemötande samt hur denna försörjde sig under det att förvaltningsrätten handlade överklagandet. Målpopulationen var mål som avslutats till , totalt cirka 3000 stycken. Ett slumpmässigt urval gjordes sedan av dessa med utgångspunkt i önskat antal svar. Intervjuerna genomfördes till . Telefonintervjuundersökningen har besvarats av 350 personer. Av dessa har 300 haft ett mål om sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning och 50 personer ett mål om ekonomiskt bistånd. Svarsfrekvensen för gruppen med mål om sjukpenning eller sjuk- aktivitetsersättning är . Bortfallsanalysen för denna grupp visar att fördelningen mellan förvaltningsrätterna är relativt lika, det vill säga att ingen av förvaltningsrätterna är underrepresenterad bland svaren. En stor andel av bortfallet i undersökningen är abonnentfel, det vill säga att det inte gick att få fram telefonnummer till intervjupersonen. Av de som kontaktades och inte ville delta, uppgav många som orsak att de mådde för dåligt. Ett högt bortfall kan innebära risker för felkällor. Vid tolkningen av undersökningens resultat har vi ändå bedömt att det överlag är tillförlitligt. De 50 svaren från personer som överklagat beslut om ekonomiskt bistånd ska betraktas som exempel och inte som ett representativt urval från denna grupp. Frågeformuläret som användes vid telefonintervjuundersökningen baserades på den kartläggning av information som genomfört, genomförda intervjuer och iakttagelser från aktstudien. Formuläret skickades för synpunkter till två förvaltningsrätter, , och TCO Rättsskydd. Innan undersökningen startade fick intervjuarna vid det undersökningsföretag som anlitades utbildning och stödmanus av . 1.5.3Intervjuer, statistik och dokumentstudier har genomfört drygt 30 intervjuer under granskningen. Vi har intervjuat ledningen vid sex förvaltningsrätter, företrädare på olika nivåer inom , och omprövnings- och processjuridiska enheter, samt . ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA intervjuat tjänstemän vid JO, , LO-TCO Rättsskydd, , kommuner och landsting och fem kommuner. har därutöver genomfört dokumentstudier av bland annat offentligt tryck (propositioner, skrivelser, utredningar, årsredovisningar med mera), interna styrdokument, rapporter och utvärderingar. Verksamhetsstatistik har inhämtats från och . Kapitel 2 beskriver hanteringen av beslut som överklagas till förvaltningsrätt, och förvaltningsrätternas organisation och verksamhet. I kapitlet ingår också en översikt av relevanta utredningar. Kapitel 3 redogör för förvaltningsrätternas verksamhetsresultat för handläggningstider och balanser av oavgjorda mål . iakttagelser om förvaltningsrätternas handläggning och vad som kan förklara de långa handläggningstiderna och skillnaderna i verksamhetsresultat redovisas i kapitel 4. Kapitlet baseras i huvudsak på aktstudie. I kapitel 5 presenteras iakttagelser av vilken information som ges till enskilda och hur denna uppfattas. Granskningen omfattar processen från det att beslutet omprövas på kommunen eller till att det prövas i förvaltningsrätt. Här redovisas också telefonintervjuundersökning. Kapitel 6 redogör för regeringens styrning av förvaltningsrätterna samt fördelning av resurser och stöd till förvaltningsrätterna. I det avslutande kapitel 7 redovisas slutsatser och rekommendationer. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 2Hantering av överklagade myndighetsbeslut Kapitlet inleds med en kort beskrivning av de måltyper som har granskat. Därefter redogör vi övergripande för förvaltningsrätternas organisation och verksamhet samt beskriver hanteringen av beslut som överklagas på och kommunen. Vi beskriver också hanteringen på förvaltningsrätt. Kapitlet innehåller även en genomgång av utredningar och propositioner inom det förvaltningsrättsliga området, som berör handläggningen på förvaltningsrätt. 2.1Beskrivning av de måltyper som granskas har granskat hanteringen av överklagade beslut om sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning och ekonomiskt bistånd i förvaltningsrätterna. Sjukpenning utbetalas till personer vars arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom. Sjukersättning ges till personer som har stadigvarande nedsatt arbetsförmåga med minst en fjärdedel på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning. till personer som troligen inte kommer att kunna arbeta heltid på grund av en sjukdom, skada eller funktionsnedsättning. Sjukersättning och aktivitetsersättning har i förvaltningsrätten slagits samman till en måltyp, sjuk- och aktivitetsersättning. Ekonomiskt bistånd, även kallat socialbidrag, hanteras av kommunen och kan ges till den som inte har någon annan möjlighet att försörja sig. Det ska vara ett komplement till samhällets generella system och träda in tillfälligt vid korta perioder av försörjningsproblem. Det finns 12 förvaltningsrätter i . Dessa bildades och ersatte de tidigare 23 länsrätterna. Totalt arbetar cirka 1 500 personer på förvaltningsrätterna.19 Förvaltningsrätternas storlek skiljer sig dock väsentligt åt. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Förvaltningsrätten i är den största domstolen med cirka 500 anställda, medan Förvaltningsrätten i är minst med cirka 20 anställda. Förvaltningsrätterna handlägger mål som främst rör tvister mellan enskilda personer och myndigheter. Det förekommer mer än 500 olika måltyper i förvaltningsrätterna. De tre vanligaste måltyperna är mål enligt socialtjänstlagen, socialförsäkringsmål och skattemål. Andra vanligt förekommande måltyper är till exempel psykiatrimål och mål om offentlig upphandling. Totalt inkom drygt 105 000 mål till förvaltningsrätterna under 2013.20 De tre stora personalkategorier som hanterar målen i förvaltningsrätt är domare, handläggare21 och domstolssekreterare. Domarna är i huvudsak ordinarie domare som bereder och dömer mål. Ordinarie domare utses av regeringen. Handläggarna är oftast jurister och har i uppgift att bereda mål. I beredning ingår att kommunicera med parterna samt att skriva och föredra förslag till dom. Domstolssekreterarna arbetar med det administrativa runt målen, till exempel registrering, utskick och arkivering. Vid förvaltningsrätterna finns också fiskaler och assessorer, som är domare under utbildning, samt notarier. Notarietjänstgöringen är en utbildningstjänstgöring för nyutexaminerade jurister. 2.2.2Vad styr handläggningen? Det finns ett antal reglerade tidsfrister kopplade till handläggningen av mål i förvaltningsrätt. Det gäller framför allt i samband med att överklagandet kommer in till förvaltningsrätten samt i slutet i samband med att dom eller beslut meddelas. För mål enligt socialtjänstlagen ska överklagandet ha kommit in från den dag klaganden fick del av beslutet.22 För socialförsäkringsmål gäller två månaders överklagandefrist. Om överklagandet kommit in för sent ska det avvisas.23 Mål kan inte avgöras av förvaltningsrätten innan överklagandefristen har gått ut. Om förvaltningsrätten använder sig av förenklad delgivning24 ska information om att detta delgivningssätt använts, ett så kallat kontrollmeddelande skickas ut närmast följande arbetsdag.25 Delgivningen anses ha skett från det att den ursprungliga handlingen skickades. 21Handläggare benämns också som föredragande eller beredningsjurist vid förvaltningsrätterna. Vi har i rapporten valt att benämna denna grupp som handläggare. I denna grupp ingår inte notarier. 226a § förvaltningsprocesslagen (1971:291). 23Om rättidsprövning se 23–24 §§ förvaltningslagen (1986:223) 24Förenklad delgivning innebär att förvaltningsrätten först skickar den handling som ska delges och nästa arbetsdag skickar ett kontrollmeddelande om att handlingen har skickats. Vid förenklad delgivning behöver mottagaren inte skicka in något bevis på att handlingen har mottagits. 2522–26 §§ delgivningslagen (2010:1932). Förenklad delgivning får bara användas om förutsättningarna för detta är uppfyllda. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN En dom ska meddelas så snart det kan ske och senast efter den dag då föredragningen av målet avslutades.26 Domen ska skickas till parterna senast efter dagen för avgörandet. Vid muntlig förhandling ska domen skickas senast efter dagen för avkunnandet av domen.27 Om domen inte delges genom förenklad delgivning måste ett undertecknat delgivningskvitto skickas till domstolen. Det finns inte några lagreglerade frister under själva handläggningen för de måltyper vi granskar. Förvaltningsrätterna kan själva avgöra vilka tidsfrister som ska gälla för till exempel begäran om anstånd. Det vanliga är att denna tidsfrist ligger . Någon närmare precisering av hur mål i övrigt ska prioriteras, undantaget förtursmål28, görs inte utan detta är upp till respektive lagman.29 2.3Att överklaga ett myndighetsbeslut 2.3.1Överklagande av beslut om sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning Om en enskild är missnöjd med sitt beslut från kan denna begära att ska ompröva beslutet.30 En begäran om omprövning ska vara skriftlig och ha kommit in till från det att den enskilda fått del av beslutet.31 Omprövningen innebär att ska göra en ny fullständig prövning av sakfrågan, oavsett om den enskilde har hänvisat till nya omständigheter eller inte. Det finns tre nationella omprövningsenheter inom . Omprövningsenheterna handlägger ärenden efter ärendeslag och vilken dag den försäkrade är född.32 Om den enskilde är missnöjd med omprövningsbeslutet, kan detta överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.33 Ett överklagande av omprövningsbeslut som rör sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning ska vara skriftligt och 2618 § förordningen (1996:382) med förvaltningsrättsinstruktion. 27Om dom inte avkunnas i samband med den muntliga förhandlingen meddelas domen senast och skickas till parterna med post. 28Förtursmål är sådana mål som ska handläggas skyndsamt; exempel på sådana mål är LVU-mål och psykiatrimål. 29Förordning (1996:382) med förvaltningsrättsinstruktion och allmänna råd för utformning av arbetsordning för tingsrätt och förvaltningsrätt, () 2010:1. Lagmannen är chef för förvaltningsrätten. 30113 kap. 7 § Socialförsäkringsbalk, SFB (2010:110). 31113 kap. 7 och 19 §§ SFB.