prop · H2031d16 · 2014-10-23 00:00:00 — En annan viktig del i uppföljningen är att säkerställa att de arbetssökande som uppbär arbetslöshetsersättning uppfyller de krav som uppställs i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Från gäller nya regler för uppföljningsåtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen. Det nya regelverket innebär att det har införts fler åtgärdsgrunder men mildare åtgärder. Exempelvis utgör handlingar som var grund för avanmälan från Arbetsförmedlingen i stället grund för varning eller avstängning. De nya uppföljningsåtgärderna syftar bl.a. till att klargöra vilka handlingar som inte stämmer överens med villkoren i försäkringen. I det fall Arbetsförmedlingen ifrågasätter om den arbetssökande uppfyller villkoren för arbetslöshetsersättning, ska myndigheten skicka en underrättelse till den aktuella arbetslöshetskassan. har den förra regeringen fattat beslut om förordningsändringar för att förbättra och effektivisera hanteringen av de underrättelser som Arbetsförmedlingen skickar till arbetslöshetskassorna. Till följd av de nya åtgärdsreglerna redovisas uppgifterna om antalet underrättelser och åtgärdsbeslut uppdelat på perioden före och efter införandet. Antalet underrättelser per 1 000 ersättningstagare uppgick i genomsnitt till två , vilket var på samma nivå som . Antalet underrättelser ökade kraftigt efter införandet av de nya åtgärdsreglerna och aktivitetsrapporteringen. Ett skäl till det var att Arbetsförmedlingen initialt hade bristfällig information om vilka som var ersättningssökande. En annan viktig förklaring är att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 underrättelserna har ersatt de tidigare meddelandena om avanmälan. uppgick antalet underrättelser per 1 000 ersättningstagare till i genomsnitt 290 . Det vanligaste skälet till underrättelsen var att den arbetssökande inte lämnat in sin aktivitetsrapport . Den stora ökningen av underrättelserna har medfört att antalet sanktioner som arbetslöshetskassorna fattar beslut om har ökat betydligt. Av alla inkomna underrättelser har dock andelen som prövas av arbetslöshetskassorna, den s.k. prövningsgraden, minskat avsevärt sedan införandet av de nya åtgärdsreglerna. Det beror framför allt på att underrättelser för arbetssökande som inte har ansökt om arbetslöshetsersättning avskrivs. Handläggningstiden för de underrättelser där det beslutades om en åtgärd uppgick för flertalet av arbetslöshetskassorna till mellan , vilket IAF bedömer som en rimlig handläggningstid. För vissa arbetslöshetskassor skiljde sig dock handläggningstiden betydligt från detta intervall. I anslutning till de nya åtgärdsreglerna har regeringen också infört ett krav på att alla arbetssökande genom en aktivitetsrapport ska redovisa vilka åtgärder som de har vidtagit för att ta sig ur sin arbetslöshet. Aktivitetsrapporteringen syftar till att öka sökaktiviteten bland de arbetslösa. Aktivitetsrapporteringen utgör också ett underlag för dialogen med den arbetssökande om exempelvis vilket stöd som han eller hon har behov av. Att inte lämna in någon rapport betraktas som misskötsel av arbetssökandet och kan leda till att arbetslöshetskassan fattar ett beslut om åtgärd. De första aktivitetsrapporterna lämnades in av arbetssökande med arbetslöshetsersättning. redovisade de arbetssökande som lämnade in en aktivitetsrapport i genomsnitt ca sju genomförda aktiviteter , varav drygt hälften bestod av platsansökningar. Arbetsförmedlingen tog fram indikatorer för att följa upp kontrollen av arbetssökande som söker ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. IAF:s uppföljning av detta arbete visade att ytterligare utvecklingsarbete behövdes för att Arbetsförmedlingens uppföljning skulle omfatta hela uppdraget med kontrollfunktionen. Utfallen för indikatorerna för det första tertialet 2013 visar att utvecklingen varit positiv året innan. Bland annat har uppföljningen av plats- anvisningar och andelen underrättelser ökat, som andelen med begränsat geografiskt sökområde som saknar uppgift om godtagbara hinder har minskat. Från avskaffades den arbetslöshetsavgift som arbetslöshetskassorna betalade till staten. Före avskaffandet av arbetslöshetsavgiften uppgick den genomsnittliga medlemsavgiften bland arbetslöshetskassorna till ca och sysselsatt medlem, men varierade betydligt mellan olika arbetslöshetskassor. När arbetslöshetsavgiften avskaffades uppgick den genomsnittliga avgiftsminskningen bland arbetslöshetskassorna till ca och sysselsatt medlem. För de tio arbetslöshetskassor som före avskaffandet hade de högsta medlemsavgifterna motsvarade avgiftsminskningen i genomsnitt ca . genomförde IAF en tematisk granskning av arbetslöshetskassornas prövningar av rätten till arbetslöshetsersättning för sökande som inte har varit arbetslösa. IAF genomförde granskningsbesök hos samtliga 29 arbetslöshetskassor och granskade totalt 2 033 ärenden. publicerades resultaten från granskningarna hos 22 av de granskade arbetslöshetskassorna. I de publicerade resultaten har IAF lämnat påpekanden i totalt 150 ärenden. Särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Enligt () undersökning om de funktionsnedsattas situation på arbetsmarknaden uppgav närmare 990 000 personer i åldern 16–att de har en funktionsnedsättning. av dem bedömer att funktionsnedsättningen även medför nedsatt arbetsförmåga. För personer med rörelsenedsättning, psykisk funktionsnedsättning och neuropsykiatrisk funktionsnedsättning medför funktionsnedsättningen för även en nedsättning av arbetsförmågan. Kvinnor bedömer i högre utsträckning än män att deras funktionsnedsättning medför nedsatt arbetsförmåga. Generellt är utbildningsnivån lägre bland personer med funktionsnedsättning än för övriga befolkningen. Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga deltar i arbetskraften i lägre grad och har lägre sysselsättningsgrad än övriga i befolkningen. Utfallen visar dock en ökning av andelen i arbetskraften och en ökning av sysselsättningsgraden med . Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är arbetslösa till större del än övriga i befolkningen. Sammantaget indikerar detta att det ökade arbetskraftsdeltagandet till betydande del motsvarats av att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har funnit en sysselsättning. Jämförelserna mellan åren ska dock tolkas med viss försiktighet på grund av att metoden till viss del skiljer sig åt mellan undersökningstillfällena. Utfallen visar även på att andelen sysselsatta personer med nedsatt arbetsförmåga som behöver anpassningar av arbetsförhållandena har ökat, och har behov av mer än en typ av anpassning. Av dem utan sysselsättning har en större andel behov av tre eller fler åtgärder än för sysselsatta personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Undersökningen visar även på att var tredje person med nedsatt arbetsförmåga uppgett att de upplevt diskriminering. Arbetsförmedlingen har ett samlat sektorsansvar för funktionshinderfrågor inom arbetsmarknadspolitiken. Den förra regeringen gav de myndigheter som är strategiska för genomförande av funktionshinderspolitiken i uppdrag att –2016 arbeta enligt de delmål som regeringen slagit fast för respektive myndighet. Arbetsförmedlingen har fyra delmål som är formulerade utifrån två givna inriktningsmål för arbetsmarknadspolitiken. De två första delmålen syftar till att öka andelen arbetssökande med funktionsnedsättning som går till arbete eller reguljär utbildning, både totalt och för unga . Resultaten visar att andelarna minskat jämfört med . Resultaten visar dock på att antalet arbetssökande som fått ett arbete eller påbörjat en reguljär utbildning har ökat jämfört med . Totalt gick 52 900 arbetssökande över till arbete eller reguljär utbildning , vilket är en ökning med 3 500 personer jämfört med . Delmål tre är att den genomsnittliga tiden till dess att en nedsatt arbetsförmåga blir identifierad och registrerad ska minska. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 var , vilket är en minskning jämfört med . För män tar det längre än för kvinnor, men skillnaderna mellan könen har minskat. Bland unga personer har tiden minskat jämfört med . För utrikes födda är tiderna generellt påtagligt längre, i genomsnitt, men antalet dagar från inskrivning till att funktionsnedsättning har identifierats och registrerats har minskat . Mediantiden för samtliga var totalt . Det finns alltså betydande variationer när det gäller inskrivningstider på Arbetsförmedlingen innan det identifieras och registreras att den arbetssökande har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Delmål fyra handlar om att krav på tillgänglighet alltid ska ställas i förfrågningsunderlag, och finnas med i avtal, vid upphandling av arbetsmarknadspolitisk verksamhet. Krav på tillgänglighet finns numera med i samtliga förfrågningsunderlag och avtal. Av det totala antalet individer som varit inskrivna hos Arbetsförmedlingen hade 235 000 personer en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Det var 15 500 personer fler än 2012. Ökningen är särskilt påtaglig för inskrivna med psykiska funktionsnedsättningar och inlärningssvårigheter. Närmare hälften av de inskrivna hade dock en anställning med eller utan stöd. skedde även en tydlig ökning av antalet inskrivna under , som var 37 800 , jämfört med 32 500 2012. Att antalet inskrivna med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har ökat beror enligt Arbetsförmedlingen dels på att finanskrisen medförde rationaliseringar och att många med funktionsnedsättning förlorade sina anställningar, dels på effekterna av sjukförsäkringsreformen och att myndigheten blivit mer grundlig i kartläggningen av arbetssökande så att individen så snabbt som möjligt ska få rätt insatser utifrån sina förutsättningar och behov. En betydande anledning till att antalet personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ökat är att fler personer som varit sjukskrivna nu är inskrivna hos Arbetsförmedlingen. Drygt 73 000 personer hade gått över från . 32 000 av dessa fanns kvar som inskrivna vid Arbetsförmedlingen , varav 15 000 var inskrivna som 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 av dem som fanns kvar som inskrivna vid Arbetsförmedlingen hade en funktionsnedsättning. Även antalet arbetslösa med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har ökat . uppgick antalet arbetslösa med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga till 82 200 personer, detta motsvarar av det totala antalet arbetslösa . Att andelen är högre för de inskrivna jämfört med andelen för arbetslösa beror på att personer med särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning anges som inskrivna även då de har en subventionerad anställning. Personer med funktionsnedsättning har generellt en högre risk att bli långtidsarbetslösa än de inskrivna i genomsnitt. var andelen som varit arbetslösa i över totalt sett, för personer med funktionsnedsättning var andelen . har dock antalet arbetslösa minskat påtagligt. Enligt statistik från Arbetsförmedlingen var 73 500 personer med funktionsnedsättning arbetslösa, vilket är 5 900 färre än motsvarande månad 2013. gick 67 900 personer med funktionsnedsättning över till arbete eller utbildning, det motsvarar av antalet inskrivna och är 6 200 fler än 2012. Andelen av de inskrivna som gått till arbete eller utbildning var högre jämfört med . Lönebidrag och andra subventionerade anställningar Arbetsförmedlingen kan erbjuda ekonomiskt stöd till arbetsgivare som anställer personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, dels genom lönesubventioner, dels genom stöd som syftar till anpassning av arbetsförhållandena så att den anställdes nedsatta arbetsförmåga kan kompenseras. hade i genomsnitt 90 800 personer en anställning med lönebidrag, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare (), skyddat arbete hos , utvecklings- eller trygghetsanställning (se tabell 4.4). Jämfört med 2010 är det en ökning eller 8 200 personer i genomsnitt . Tabell 4.4 Särskilda insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Antal kvarstående i genomsnitt Anm.: Siffrorna är avrundade till närmast tiotal och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källor: Arbetsförmedlingen och . till antalet unika individer som tagit del av insatserna under respektive år har antalet, exklusive Samhall AB:s kärnuppdrag, ökat med 15 400 personer totalt , vilket motsvarar en ökning . Ökningen var för kvinnor och för män. I samband med budgetpropositionen genomfördes satsningar på utvecklingsanställningar inom Kulturarvslyftet och hos för personer som lämnat sjukförsäkringen. Till slutet av 2013 hade totalt 386 personer anvisats till en anställning inom Kulturarvslyftet och 1 406 personer en utvecklingsanställning inom . Av dem inom Kulturarvslyftet hade gått över till annan anställning och var kvar i satsningen. Av de 552 personer som lämnat en utvecklingsanställning inom hade gått till en annan anställning och var inskrivna som öppet arbetslösa eller i program vid Arbetsförmedlingen. Det bör noteras att antalet personer med lönebidrag har minskat medan antalet med trygghetsanställning ökat betydligt. Enligt är en förklaring att det finns ökade behov av mer långvarigt stöd på grund av att fler individer har en funktionsnedsättning som medför en varaktig nedsättning av arbetsförmågan. Antalet personer som fått en subventionerad anställning har ökat , från 9 600 i genomsnitt 2012 till 10 700 . Genomgående präglas insatserna av en ojämn könsfördelning, av deltagarna är män och kvinnor. var andelen övergångar till arbete utan stöd sammantaget på samma nivå som . Arbetsförmedlingen anger dock att bl.a. successivt ökade krav på arbetsmarknaden försvårar övergångar till osubventionerade anställningar. Tabell 4.5 Övergång till arbete utan stöd. Särskilda insatser för sökande med funktionsnedsättningar som medför nedsatt arbetsförmåga Till arbete utan stöd (4,4) (4,7) (4,7) (4,9) (1,4) (1,7) (1,6) (2,0) (3,6) (5,0) (4,7) (4,7) (1,2) (1,3) (1,7) (1,7) (3,5) (3,7) (3,7) (3,6) Anm.: Andel totalt antal till arbete utan stöd av samtliga i insatsen i genomsnitt inom parentes. Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013. Den förra regeringen lämnade ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att utarbeta ett förslag till hur ett praktikantprogram i statliga myndigheter för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga kan utformas och genomföras. Praktikantprogrammet påbörjades och ska bedrivas under minst tre 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Insatserna bör i normalfallet omfatta arbetspraktik på tre plus . Totalt har 48 myndigheter ingått överenskommelser . Totalt har 436 praktikplatser anmälts t.o.m. och 343 platser har tillsatts sedan programstarten. Drygt två tredjedelar av praktikanterna är kvinnor. Arbetsförmedlingen har också möjlighet att främja sysselsättning för personer med funktionsnedsättning genom särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () eller genom att ge ekonomiskt stöd till arbetshjälpmedel, personligt biträde eller särskilt stöd till start av näringsverksamhet. En ökning av dessa insatser har skett . Störst omfattning i antalet personer som tar del av stödet har stöd till personligt biträde. möjliggjorde den förra regeringen att och personligt biträde kan kombineras med utvecklings- och trygghetsanställningar. Tabell 4.6 Övriga insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, Arbetsförmedlingen. bidrar till personlig utveckling hos personer med funktionsnedsättning genom att erbjuda arbete, vilket syftar till att ge ökad anställbarhet och i förlängningen också ökad möjlighet att gå vidare till andra arbetsgivare. Andelen personer som lämnat för arbete på den reguljära arbetsmarknaden uppgick till . Återgångarna till ligger dock på en fortsatt hög nivå. Nästan hälften av dem som lämnade 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 har återgått till en anställning i bolaget. De flesta återgångar beror på att visstidsanställningar inte förlängts hos den nya arbetsgivaren. Den statliga merkostnadsersättningen till uppgick till . Merkostnadsersättningen syftade till att skulle uppnå de mål som formulerats i det avtal som staten tecknat med bolaget. Mål som har satts upp är bl.a. att: –ge arbete åt personer med funktionsnedsättning motsvarande , –av antalet personer med tillsvidareanställningar ska lämna för arbete på den reguljära arbetsmarknaden, och 1 000 personer haft en utvecklingsanställning i bolaget. har också uppfyllt målet att, i möjligaste mån, inte säga upp anställda med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga på grund av arbetsbrist. förekom det inte någon sådan uppsägning. har i uppdrag att anställa personer med 75 procents sjukersättning som Arbetsförmedlingen inte har hittat någon annan anställning åt . /14 hade totalt 259 anställda med 75 procents sjukersättning. Det ekonomiska resultatet uppvisade ett överskott på 2013 jämfört med 2012. utförde , utanför grunduppdraget, vissa tjänster inom ramen för Arbetsförmedlingens programverksamhet –av rekryteringarna i kärnavseende personer med funktionsnedsättning. uppdraget ska vara personer från prioriterade grupper som definierats gemensamt av Arbetsförmedlingen och , personer med psykisk funktionsnedsättning, utvecklingsstörning, neuropsykologiskt funktionshinder eller med mer än ett funktionshinder som tillsammans medför nedsättningar i arbetsförmågan. har nått samtliga uppställda mål med undantag för målet att ska lämna för arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Andelen anställda som haft brist på arbetsuppgifter har minskat från . De som har brist på arbetsuppgifter har i stället erbjudits kompetensutveckling. var drygt 18 300 personer med funktionsnedsättning anställda hos . har en jämn könsfördelning bland sina anställda kvinnor och män. var det totalt över 6 000 personer som påbörjade en anställning eller en arbetsträning i bolaget. Rekryteringen av personer i de prioriterade grupperna uppgick till vilket innebär att målet nåtts. har haft uppdraget att erbjuda en tidsbegränsad utvecklingsanställning till 1 000 personer med funktionsnedsättning som lämnat sjukförsäkringen av sjukfrånvaro. har genomfört uppdraget och har i genomsnitt Det var i första hand fråga om förstärkt arbetsträning och fördjupad bedömning inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin. Insatser för sjukskrivnas återgång till arbete Arbetsförmedlingen har i uppdrag att bedriva arbetslivsinriktad rehabilitering i form av vägledande, utredande, rehabiliterande eller arbetsförberedande insatser. Målgruppen är arbetssökande som har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning. Målsättningen är att den arbetssökande ska finna, få och behålla ett arbete. Arbetsförmedlingens samlade utbud av tjänster är tillgängligt för målgruppen. Arbetsförmedlingens gemensamma uppdrag med om tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete är en central del i den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Den långsiktiga satsningen på samarbetet uppgår till . sker en del av samarbetet genom en samarbetsmodell, gemensam kartläggning. För att formulera och genomföra dessa insatser kan medverkan av andra aktörer behövas, inklusive vårdgivare, kommuner och arbetsgivare. Aktiva rehabiliteringsinsatser erbjuds nu även personer som har behov av arbetsförberedande insatser. genomfördes 21 600 gemensamma kartläggningar. av de gemensamma kartläggningarna genomfördes med per- soner som har sjukpenning, av dessa avsåg kvinnor och män. påbörjade 9 766 personer aktiva insatser, varav kvinnor och män. var antalet 4 307 personer. Av de 1 162 personer som lämnat arbetslivsinriktade insatser inom det förstärkta samarbetet mellan har gått till arbete eller utbildning, deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program eller är fortsatt aktuella på Arbetsförmedlingen som aktivt arbetssökande. Av de övriga har huvuddelen () återgått till . Inom ramen för det förstärkta samarbetet har myndigheterna även ett uppdrag att stärka samarbetet kring unga med aktivitetsersättning. genomfördes 2 026 gemensamma kartläggningar för personer med aktivitetsersättning och 1 342 personer startade aktiva insatser hos Arbetsförmedlingen. Av de närmare 100 personer som haft aktiva insatser och avslutat arbetslivsinriktade insatser januari fick ett arbete eller påbörjade studier. Många som får aktiva insatser får dock först arbetsförberedande insatser, som syftar till att stärka individen inför arbetslivsinriktade insatser. har i genomsnitt 3 200 personer , vilket var 600 fler än , deltagit i programmet arbetslivsintroduktion, som är ett program som varit avsett för de personer som uppnår maximalt antal dagar i sjukförsäkringen. Av dem som avslutat programmet har 1 300 personer, motsvarande , gått till arbete med eller utan stöd efter avslutat program. Detta är enligt Arbetsförmedlingens årsredovisning en högre andel än 2012 då andelen var . Totalt har efter programmet gått vidare till arbete, utbildning, ett annat arbetsmarknadspolitiskt program hos Arbetsförmedlingen eller blivit öppet arbetslösa. var motsvarande andel . Övriga har lämnat Arbetsförmedlingen eller är inskrivna som arbetssökande men är förhindrade, främst på grund av ohälsa, att aktivt söka arbete. sker ett inflöde av personer som skrivs in i arbetslivsintroduktionen för . Mellan har i genomsnitt 394 personer 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 påbörjat programmet för . Resultaten visar att andelen som gick till arbetet eller utbildning var samt att var öppet arbetslösa eller i program hos Arbetsförmedlingen efter att programmet arbetslivintroduktion avslutats. hade då lämnat Arbetsförmedlingen av andra orsaker eller var inskrivna i övriga kategorier. Arbetsförmedlingen har även gjort en långsiktig uppföljning av dem som skrevs in i programmet . var av dessa i arbete eller reguljär utbildning, var fortsatt inskrivna vid Arbetsförmedlingen som arbetslösa eller bland övriga inskrivna. Övriga var avaktualiserade av andra orsaker. Regeringen beslutade om ett särskilt uppdrag för Arbetsförmedlingen och att utvärdera nya former av arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser i enlighet med metoden Supported Employment. Målgruppen för insatserna är unga med aktivitetsersättning. Myndigheterna har dels lämnat en plan för genomförandet som anger att man dels avser tillämpa Arbetsförmedlingens insats Särskilt introduktions- och uppföljningsstöd (), dels ett socialt stöd från så kallade Case managers (CM). En första lägesrapport anger att uppstarten fördröjts. Insatser för utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden Utrikes födda utgör en allt större del av den svenska arbetskraften. var av de sysselsatta i födda utanför . Utrikes födda har fortfarande en betydligt lägre sysselsättningsgrad och en högre arbetslöshet än inrikes födda. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan inrikes födda kvinnor och utrikes födda kvinnor är större än motsvarande skillnad mellan inrikes och utrikes födda män, vilket bl.a. kan förklaras av en låg sysselsättningsgrad bland utrikes födda kvinnor. För en mer detaljerad redovisning av sysselsättningen bland utrikes födda se utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, avsnitt 3.4.2. var drygt 221 900 utomeuropeiskt födda (exklusive nyanlända invandrare) inskrivna vid Arbetsförmedlingen . var 73 571 nyanlända invandrare inskrivna på Arbetsför- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 medlingen, vilket är en ökning jämfört med då antalet var 60 749. har antalet utomeuropeiskt födda (inklusive nyanlända) som gått till arbete eller utbildning ökat, medan andelen har minskat. Etableringsreformen trädde i kraft avseende vissa nyanlända, dvs. flyktingar och andra skyddsbehövande samt deras anhöriga. Av de nyanlända invandrare som var inskrivna omfattades knappt hälften av etableringsuppdraget. I samband med etableringsreformens införande fick Arbetsförmedlingen också ansvar för bosättningen av nyanlända inom uppdraget. anvisades 4 315 personer bostad av Arbetsförmedlingen.