prop · H103145 · 2014-03-25 00:00:00 — 5.2Insatser som bidrar till miljökvalitetsmålen I detta avsnitt redovisas kortfattat några exempel på viktiga insatser som genomförts för att nå de olika miljökvalitetsmålen. Utöver dessa insatser har regeringen tagit fram nya strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom prioriterade områden för att nå miljökvalitetsmålen, se avsnitt 3. Insatser för Begränsad klimatpåverkan Avgörande för att nå målet är att kraftfulla åtgärder vidtas på global nivå i linje med vad som krävs för att hålla den globala medeltemperaturökningen . verkar därför för att EU ska ha en pådrivande roll i det internationella arbetet under (UNFCCC) så att en ny kraftfull, legalt bindande, global överenskommelse för tiden kan antas . Som ett led i detta har anordnat särskilda möten och aktivt medlat i de viktiga förhandlingsfrågor om rättvisa åtaganden, skador och förluster. är också aktivt i internationella processer som kompletterar och underlättar FN-förhandlingarna, t.ex. i arbetet med utfasning av fossilsubventioner inom den internationella samarbetsgruppen Friends of Fossil Fuels Subsidy Reform (FFFSR), med bl.a. övriga nordiska länder och , och i samarbetet om kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar (Climate and , CCAC). Regeringen har också tagit initiativ till ett internationellt forskningsprojekt för att bygga upp kunskap kring samhällsekonomiska kostnader och vinster av klimatåtgärder kallat The New Climate Economy. har varit pådrivande för att på flera områden skärpa EU:s gemensamma lagstiftning för att minska växthusgasutsläppen. Ett sådant exempel är skärpta EU-mål för de genomsnittliga utsläppen av koldioxid för nyproducerade personbilar och lätta lastbilar. Enligt kommissionens konsekvensbedömning uppgår de kumulativa utsläppsminskningarna till koldioxidekvivalenter –2030. tar fortsatt ansvar för utsläppsminskningar i låg- och medelinkomstländer, för utveckling av flexibla mekanismer för internationell utsläppshandel och för hållbar utveckling genom förstärkta satsningar på internationella klimatinvesteringar inom mekanismen för ren utveckling, CDM (Clean Development Mechanism). Inom har flera åtgärder vidtagits för att minska växthusgasutsläppen och för att kunna nå etappmålet till 2020. De viktigaste åtgärderna är justering av skatter, bl.a. har undantagen från koldioxidskatten inom industri och jordbruk fasats ut –2013. Några av de viktigaste åtgärderna avseende transporter är införandet av en supermiljöbilspremie mellan 2012–2014, skärpningen av miljöbilsdefinition i fråga om vilka bilar som befrias från fordonsskatt samt förlängningen av det nedsatta förmånsvärdet för gasbilar, elbilar och laddhybrider till 2016. I syfte att öka användningen av biodrivmedel har en s.k. kvotplikt införts som garanterar en viss mängd förnybara drivmedel i den svenska transportsektorn. beslutade regeringen att skärpa och förtydliga regelverket för miljözoner (dnr N2013/1175/RS). Genom att införa en miljözon kan kommuner besluta om att utestänga vissa tunga fordon (lastbilar och bussar) från stadskärnor och andra särskilt miljökänsliga områden för att förbättra luftkvaliteten i dessa områden. Ändringarna bidrar till att miljö- kvalitetsnormerna för luft kan nås, vilket i sin tur bidrar till att miljökvalitetsmålet kan nås. Regeringen har gett i uppdrag att i samverkan med relevanta aktörer arbeta med att öka medvetenheten om val av däck i syfte att minska andelen trafik med dubbdäck utan att göra avkall på säkerheten. I uppdraget ingår att undersöka möjligheten att skapa relevant konsumentinformation, eventuellt genom provning av däck, för att underlätta valet av däck och för att stimulera utveckling av bättre dubbfria däck för svenska förhållanden och med bibehållen säkerhet (dnr M2013/2358/Kl). Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att ta fram förslag på åtgärder som varaktigt kan minska de höga halterna av stora partiklar i tätorter för att nå gränsvärdena i EU:s luftkvalitetsdirektiv (direktiv /50/EG). I uppdraget ingår att utreda förutsättningarna för och bedöma ändamålsenligheten samt lämpligheten i att införa en skatt på dubbdäcksanvändning i första hand i men även andra tätorter (dir. 2014:32). Insatser för Bara naturlig försurning spelade en aktiv roll under förhandlingarna om det s.k. Göteborgsprotokollet angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon där det anges nya och skärpta nationella tak för utsläpp av luftföroreningar inom konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Eftersom dessa är kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar är beslutet även viktigt för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Regeringen har inom EU aktivt drivit på att skärpa kravet på svavelhalten i bränslen i , och Engelska kanalen. Skärpningen medför att nedfallet av försurande ämnen speciellt i södra och sydvästra minskar kraftigt . Inom EU har den varit drivande i utformningen av industriutsläppsdirektivet (direktiv /75/EU) som innehåller samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. Direktivet innebär skärpta utsläppskrav för stora förbränningsanläggningar och för samförbränning av avfall och andra bränslen. Skärpningarna kommer att medföra att utsläppen av försurande ämnen minskar både i och i våra grannländer. Insatser för Giftfri miljö Regeringen beslutade om en strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet (prop. 2013/14:39). Här beskrivs de mest centrala insatserna i strategin, mer information finns i avsnitt 3. Kemikalieinspektionen har fått regeringens uppdrag att ta fram och genomföra en handlingsplan för en giftfri vardag –2014. Regeringen har också föreslagit att handlingsplanen ska fortsätta och ytterligare resursförstärkningar ges för perioden –2020 (prop. 2013/14:1). Handlingsplanen har lett till ett kraftigt ökat antal förslag på reglering av hälso- och miljöfarliga ämnen och en ökad tillsyn över farliga ämnen i varor, samt att det vetenskapliga underlaget har stärkts, exempelvis när det gäller hormonstörande ämnen och barns säkerhet. dialoger inom textil, kosmetika och leksaker genomförts som för vissa av företagen har lett till åtaganden om att byta ut farliga ämnen. Ett uppdrag för att systematiskt kartlägga användningen av det hormonstörande ämnet bisfenol A i t.ex. dricksvattenrör, leksaker och termopapper har bl.a. lett till ett nationellt förbud mot bisfenol A i lack och ytskikt i barnmatsförpackningar. Kemikalieinspektionen har fått i uppdrag att göra en kartläggning av användningen av misstänkt fortplantningsstörande eller hormonstörande ftalater och förekomsten av alternativa ämnen och material. På grundval av kartläggningen ska Kemikalieinspektionen genom t.ex. branschdialoger verka för att företag frivilligt ersätter sådana ftalater med mindre farliga ämnen eller material. Även möjliga vägar för att gå fram med nationell reglering och att verka på EU-nivå ska utredas. Uppdraget ska redovisas . Inom EU har regeringen agerat pådrivande och uppmanat EU-kommis- sionen att ta fram förslag till reglering av farliga ämnen i textilier. har aktivt bidragit till att få till stånd den globala Minamatakonventionen om reglering av kvicksilver som antogs . Regeringen har också tillsatt en utredning om ekonomiska styrmedel för kemikalier. Syftet är att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper, t.ex. kläder och hemelektronik. Uppdraget ska redovisas (dir. 2013:127). Insatser för Skyddande ozonskikt I är användningen av ozonnedbrytande ämnen i stort sett avvecklad. Uttunningen av ozonskiktet är ett globalt problem. För att nå miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt är det avgörande att det internationella arbetet är fortsatt framgångsrikt. Därför har varit och kommer att fortsätta att vara särskilt pådrivande inom ramen för Montrealprotokollet om ozonnedbrytande ämnen och i det internationella arbetet i övrigt, t.ex. i arbetet med den Globala miljöfonden, GEF (the Global En- vironment Facility). är även pådrivande för arbetet inom EU med att fasa ut återstående ozonnedbrytande ämnen inklusive undantagna områden. Det svenska initiativet , den s.k. Stockholmsgruppen, verkar för att utveckla det globala arbetet med ozonnedbrytandeämnen. Gruppen är en informell grupp som består av deltagare från olika länder, från näringsliv, från frivilligorganisationer samt forskare. I arbetet med att avveckla ozonnedbrytande ämnen är det särskilt viktigt att verkar för att alternativen inte förvärrar påverkan på klimatet eller miljön. verkar inom EU och globalt för att undvika en massiv infasning av fluorkolväten (HFC) i samband med den pågående utfasningen av ozonnedbrytanden ämnen samt för att fasa ned konsumtion och produktion av fluorkolväten som har en kraftfull påverkan på klimatet. Insatser för Säker strålmiljö De viktigaste styrmedelskategorierna för miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö är informativa och administrativa styrmedel. styrmedel är information, råd och rekommendationer, vägledning och rådgivning, planer, utbildning samt regleringar. beslutades nya föreskrifter om solarier och artificiella solningsanläggningar. Krav ställs bl.a. på att obemannade solarier ska stängas av efter femton minuters användning. Föreskrifterna trädde i kraft . beslutade regeringen att införa tillståndskrav för s.k. starka laserpekare. Starka laserpekare får inte längre föras in till eller tillverkas, förvärvas, innehas, användas, överlåtas eller upplåtas utan tillstånd. Insatser för Ingen övergödning Regeringen har aktivt arbetat med att reducera utsläpp av kväve och fosfor från jordbruket, främst kopplat till åtgärder miljöersättningar inom det svenska landsbygdsprogrammet. Jordbruket följt av kommunala reningsverk och enskilda avlopp är de största källorna till den vattenburna belastningen. Viktiga insatser har varit rådgivning via Greppa Näringen, fysiska åtgärder som anläggande av våtmarker och skyddszoner samt odling av fånggrödor. genomförde på uppdrag av regeringen en riktad tillsynskampanj för minskade växtnäringsförluster . Regeringen har infört en förstärkning om för lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). LOVA syftar till att få fram lokala åtgärder som förbättrar havsmiljön, i första hand genom att minska belastningen av fosfor och kväve på havsmiljön. LOVA- bidraget ger goda möjligheter för arbete med konkreta åtgärder på lokal och regional nivå. LOVA infördes och som exempel initierades 198 nya projekt , främst i fråga om vatten- och avloppsprojekt och fritidsbåtsrelaterade projekt. Regeringen gav i uppdrag att utreda och föreslå lämpliga styrmedel för hur reningen i kommunala avloppsreningsverk kan förbättras, inklusive förslag till avgiftssystem för utsläpp av kväve och fosfor. föreslog ett nytt handelssystem med certifikat för rening av kväve från kommunala reningsverk. Havs- och vattenmyndigheten har haft i uppdrag att utreda hur omställningstakten för enskilda avlopp kan ökas (dnr M2012/3408/S). Myndigheten lämnade sin slutrapport . Insatser för Levande sjöar och vattendrag Regeringen gav ett tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen att ta fram en strategi för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik. I uppdraget ingår att med ett helhetsperspektiv på havs- och sötvattenspolitik och utifrån en bred problemanalys föreslå de etappmål, styrmedel och åtgärder som behövs för att nå relevanta delar i generationsmålet och de miljökvalitetsmål som är kopplade till en sammanhållen och hållbar vattenpolitik. Uppdraget ska redovisas (dir. 2011:50). Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av reglerna om vattenverksamheter. Utredaren ska föreslå de ändringar i reglerna som behövs för att miljörättens grundläggande principer – såsom principen om att förorenaren betalar och principen om att bästa möjliga teknik ska användas – får genomslag även i den vattenrättsliga regleringen. Föreslagna ändringar ska säkerställa att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd i överensstämmelse med de miljökrav som ställs i och EU-rättslig reglering, som en väl fungerande markavvattning och en fortsatt hög regler- och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftproduktionen eftersträvas (dir. 2012:29). Två delbetänkanden har överlämnats och remitterats (SOU 2012:89 och 2013:69). Slutbetänkandet ska redovisas . Regeringen har prioriterat genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten, vilket är viktigt för att kunna nå miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Myndigheter och kommuner genomför åtgärder enligt åtgärdsprogrammen. Det bidrar i positiv riktning men insatserna behöver förstärkas ytterligare för att följa miljökvalitetsnormerna . De insatser som beskrivs i avsnitt 5.1 och strecksatserna om ekosystem och den biologiska mångfalden bidrar även till miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Insatser för Grundvatten av god kvalitet Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att identifiera nuvarande och potentiella utmaningar för en säker dricksvattenförsörjning i landet, på kort och på lång sikt, och i förekommande fall föreslå lämpliga åtgärder. Uppdraget ska slutredovisas (dir. 2013:37). Myndigheter och kommuner genomför åtgärder enligt åtgärdsprogrammen, vilket bidrar i positiv riktning. Särskilt länsstyrelsernas och kommunernas arbete med regionala vattenförsörjningsplaner och revideringar av vattenskyddsområden har tagit fart och satt fokus på grundvattenfrågorna. Detta förstärkta arbete föranleds av åtgärder som vattenmyndigheterna riktade till län och kommuner i åtgärdsprogrammen inom vattenförvaltningen samt ett förbättrat arbete med miljökvalitetsmålet på regional och lokal nivå. Ytterligare insatser och åtgärder behövs dock för att följa miljökvalitetsnormerna för grundvatten . Regeringen har stärkt skyddet av naturgrusavlagring genom att skärpa reglerna för naturgrustäkter i . Detta har inneburit att färre täkter för naturgrus nu får tillstånd. nådde målnivån på naturgrusuttaget (11,). Naturgrusavlagringar är viktiga som grundvattenmagasin och fyller en viktig funktion genom infiltration av ytvatten för tillverkning av grundvatten. De insatser som beskrivs i avsnitt 5.1 i fråga om strecksatserna om ekosystem och den biologiska mångfalden och i avsnittet om insatser för miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv bidrar även till att nå miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Insatser för Hav i balans samt levande kust och skärgård har aktivt arbetat för att genomföra EU:s ramdirektiv för vatten (direktiv /56/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område). har aktivt verkat för att EU:s reviderade fiskepolitik ska ha en så hög miljöprofil som möjligt. har bl.a. bidragit till att den reviderade fiskeripolitiken har ett ökat fokus på att de biologiska 2013/14:145 resurserna återställas och att långsiktigt hållbara bestånd bibehålls, genom införande av regler för maximalt hållbart uttag av fiskbestånden (MSY) samt införande av ett förbud mot att kasta oönskade fångster över bord (s.k. utkastförbud). Regeringen har också varit pådrivande för att miljöskyddskraven integreras i utformningen och genomförandet EU:s gemensamma fiskeripolitik och verksamhet, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling. Anspråken på att använda havet för bl.a. fiske, sjöfart, energiproduktion, energidistribution, kommunikation och turism ökar. Denna utveckling medför behov av att hushålla med havet genom att avväga sådana intressen mot varandra och skydda havet som en långsiktig resurs. kommer ett nytt system för havsplanering att introduceras i och regeringen har beslutat att lämna en proposition till i frågan (Hushållning med havsområden, prop. 2013/14:186). Införandet av ett system för havsplanering kan bli en viktig del i en effektiv havsförvaltning som bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling genom att man i sådan planering även kan väga in lokal, regional, nationell och global nytta och skada av viss användning av områdena. De insatser som beskrivs i avsnitt 5.1 i fråga om strecksatserna för ekosystem och den biologiska mångfalden och i avsnittet om insatser för miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv bidrar även till att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Insatser för Myllrande våtmarker utsåg femton nya värdefulla våtmarks- och vattenområden till Ramsarområden och beslöt att utöka två gamla områden. Beslutet innebär att det svenska nätverket av områden enligt konventionen om våtmarker av internationell betydelse såsom livsmiljö för våtmarksfåglar (Ramsarkonventionen) har kompletterats med nordliga myrtyper och orörda vattendrag, som varit underrepresenterade , och gör det svenska nätverket av Ramsarområden mer komplett. Regeringen avser att ge i uppdrag till berörda myndigheter att utveckla insamling, sammanställning, redovisning och rapportering av statistik över skydd av land- och vattenområden i . Ett uppdrag bör också ges för att genomföra en fördjupad analys av hur den ekologiska representativiteten ser ut i det svenska skyddet av land- och sötvattensområden och hur det kan stärkas genom de insatser som beskrivs i propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141). utvidgades Hamra nationalpark i , . Insatsen innebar en utvidgning med , till hälften bestående av våtmarker som bl.a. mossar, kärr och gungflyn, samt små tjärnar och mindre vattendrag. har våtmarker beviljats restaurering eller anlagts med stöd av landsbygdsprogrammet. Till detta tillkommer anläggningar som sker inom ramen för lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Det är en ökning av restaureringar och anläggningar jämfört . De insatser som beskrivs i avsnitt 5.1 i fråga om strecksatserna för ekosystem och den biologiska mångfalden och i avsnittet om insatser för miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv bidrar även till miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker. Insatser för Levande skogar –2016 har regeringen satsat ytterligare på skydd av skog. får till att förstärka sitt arbete med inrättandet av naturreservat och att teckna naturvårdsavtal. får för att förstärka sitt arbete med att inrätta biotopskyddsområden och för att teckna naturvårdsavtal. En annan viktig åtgärd är att produktiv skogsmark har överförts från till och används som ersättningsmark när staten byter till sig värdefull skogsmark från de större skogsbolagen vid inrättande av naturreservat genom beslut av länsstyrelserna. Regeringen gav 2010 , och i län i uppdrag att genomföra Kometprogrammet – kompletterande metoder för skydd av natur i en försöksverksamhet för att ta tillvara privata markägares intresse för naturvård genom egna initiativ till skydd och annat bevarande av skogsområden. Försöksverksamheten pågår –2014 i fem geografiska områden i landet. Verksamheten ska slutredovisas . Regeringens vision Skogsriket innebär bl.a. en satsning på utveckling av adaptiv skogsskötsel. och utvecklar en modell för skogsskötsel som innebär att skogsskötselmetoder prövas och utvärderas i relation till produktions- och miljöaspekter. Genom ett successivt lärande utvecklas nya metoder, ett sådant exempel handlar om hyggesfria skötselmetoder. Inom Skogsriket har regeringen även satsat på förstärkt rådgivning till skogägare i syfte att skapa effektiv och funktionell miljöhänsyn. driver i dialog med övriga skogssektorn projektet om miljöhänsyn. Projektet syftar till att tydliggöra vad som är god miljöhänsyn så att skogsbrukets miljöhänsyn bidrar till att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar samt övriga berörda miljökvalitetsmål och etappmål (prop. 2013/14:141). De insatser som beskrivs i avsnitt 5.1 i fråga om strecksatserna för ekosystem och den biologiska mångfalden och i avsnittet om insatser för miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv bidrar även till miljökvalitetsmålet Levande skogar. Insatser för Ett rikt odlingslandskap Ett aktivt brukande av jordbruksmarken är en förutsättning för att bevara och upprätthålla den biologiska mångfalden i odlingslandskapet vilket innebär att åtgärder för att underlätta ett aktivt brukande av jordbruksmark i vissa fall behöver vidtas. Regeringen har därför föreslagit en ändring i som klargör förutsättningarna för att få dispens från ett generellt biotopskydd när dispensen avser en åtgärd som underlättar för jordbruket men som inte äventyrar biotopskyddets syften (prop. 2013/14:141). I sin roll som ansvarig myndighet för miljökvalitetsmålen initierade 2010 projektet på slätten, i syfte att stär- ka den biologiska mångfalden i slättbygd. Projektet har haft fokus på enkla insatser som gynnar pollinerare, nyttodjur, fåglar och vilt på gården och i fält. driver projektet i samarbete med regionala rådgivare vid olika hushållningssällskap. Samarbetet med lantbrukare, växtodlingsrådgivare och andra intressenter har bidragit till att verksamheten fått stort genomslag. Den av regeringen tillsatta Miljömålsberedningen arbetar med ett förslag till en strategi för en långsiktig hållbar markanvändning där användning av jordbruksmarken ingår. Beredningen kommer att presentera sitt förslag till regeringen. Förslaget utgör en viktig utgångspunkt för de etappmål och åtgärder som regeringen beslutar om. De insatser som beskrivs i avsnitt 5.1 i fråga om strecksatserna för ekosystem och den biologiska mångfalden och i avsnittet om insatser för miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv bidrar även till detta miljökvalitetsmål. Insatser för Storslagen fjällmiljö Regeringen gav i uppdrag att ta fram ett förslag till en strategi med etappmål, styrmedel och åtgärder som ska bidra till att miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö nås. Uppdraget ska redovisas senast . En forskningssatsning till stöd för miljökvalitetsmålet initierades 2013. driver satsningen som i en första fas pågår . Forskningssatsningen ska leda till en fördjupad kunskap inom flera olika områden av vikt för fjällmålet och vill uppmuntra ett helhetsperspektiv på fjällandskapet. Arbetet bygger på nära samverkan mellan berörda fjällaktörer och förväntas ge ökad förståelse för ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet i fjällvärlden. Ett projekt kring indikatorsutveckling initierades 2012 med syfte att identifiera och utveckla indikatorerna för miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. De insatser som beskrivs i avsnitt 5.1 i fråga om strecksatserna för ekosystem och den biologiska mångfalden och i avsnittet om insatser för miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv bidrar även till miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. Insatser för God bebyggd miljö Regeringen har tidigare konstaterat att det behövs ytterligare insatser för att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Därför ger regeringen verket i uppdrag att ta fram ett förslag till strategi för att nå miljökvalitetsmålet. Strategin ska innehålla förslag på etappmål, styrmedel och åtgärder som bidrar till att nå miljökvalitetsmålet. Uppdraget ska redovisas senast . Regeringen har gett , , , och ett gemensamt uppdrag att upprätta en plattform för hållbar stadsutveckling som tar utgångspunkt i hållbarhetens tre dimensioner. Eftersom den bebyggda miljön till stor del utvecklas i städer och tätorter kan plattformens arbete med tvärsektoriell samverkan, samordning, kunskapsutveckling, kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte mellan och inom den lokala, regionala och nationella nivån samt näringsliv, forskare och civilsamhälle bidra till miljökvalitets- Plattformen ska även utgöra ett processtöd för de regionala strukturfondsprogrammens arbete med hållbar stadsutveckling. Regeringen ökar satsningen på forskning om hållbart samhällsbyggande. Anslaget till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS) för forskning om hållbart samhällsbyggande ökar med totalt – 2016. Insatser för Ett rikt växt- och djurliv