prop · H103112 · 2014-04-03 00:00:00 — angeläget att lägeskommunen skyndsamt kontaktar de närliggande Med närliggande kommuner avses de kommuner som, ut- över lägeskommunen, fått tillfälle att yttra sig över huvudmannens ansökan i samband med Skolinspektionens handläggning av ärendet om Enligt 26 kap. 13 § kan ett godkännande återkallas om den enskilde inte har vidtagit rimliga åtgärder för att få till stånd ett samråd med Av regleringen följer att ansvaret för att ta initiativ till ett samråd ligger på den enskilde som vill etablera utbildningsverksamhet i Som angetts ovan ligger ansvaret för att kontakta Prop. 2013/14:112 närliggande kommuner på lägeskommunen. I det fall lägeskommunen underlåter att fullgöra sin skyldighet så ska det inte utgöra hinder för den enskildes etablering, så länge den enskilde fullgjort sin skyldighet att vidta åtgärder för att få till stånd ett samråd. Både formerna för och innehållet i ett samråd får anpassas efter behovet i det enskilda fallet. Ett samråd kan leda fram till ett avtal mellan kommunen och den enskilde där ömsesidiga åtaganden görs. Kommunen kan dock inte genom ett sådant samarbetsavtal frånhända sig sitt ansvar för eleverna i kommunen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1, där också Lagrådets synpunkter bemöts. 22 § Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose allmänhetens behov av insyn. Paragrafen behandlar en kommuns insynsrätt i verksamheten vid en fristående skola som är belägen i kommunen och anordnar förskoleklass. I paragrafen har gjorts ett tillägg för att precisera kommunens insynsrätt. Rätten till insyn för kommunerna ska begränsas till sådan insyn som kommunen måste ha för att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose allmänhetens behov av insyn. Med kommunernas rätt till insyn i de fristående skolorna för att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag avses att kommunen ska få den insyn och information som krävs för att den ska kunna uppfylla sitt övergripande och yttersta ansvar för att barn i kommunen ska erbjudas utbildning i förskoleklass. Insynsbestämmelserna ska också säkerställa allmänhetens behov av information om den fristående skolan, t.ex. vid skolval. Insynsrätten säkerställer att kommunerna vid behov får sådan information som krävs för att de ska kunna fullgöra den informationsskyldighet som följer av 29 kap. 19 §. Kommunen ska kunna få informationen direkt av de fristående skolorna i kommunen. Exempel på information som kommunen med stöd av insynsbestämmelsen kan begära ut är information om personalen, t.ex. information om andelen legitimerade lärare liksom om antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Kommunen kan inte med stöd av sin insynsrätt ta del av en fristående skolas ekonomiska förhållanden. Kommunen ska inte begära in handlingar som omfattas av tystnadsplikt enligt 29 kap. 14 §. Vidare ska kommunen inte heller begära handlingar som kan avslöja företagshemligheter eller på annat sätt är orimligt att den enskilde lämnar ut. Kommunen ska inte ha rätt att göra påpekanden eller begära förändringar i verksamheten t.ex. genom föreläggande med stöd av bestämmelsen. Kommunen ska kunna utöva sin insynsrätt genom besök i skolan eller genom att ta del av vissa handlingar. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.3.2. 2013/14:112 10 kap. 41 § Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose allmänhetens behov av insyn. I paragrafen regleras kommunens rätt till insyn i den fristående verksamhet. Paragrafen motsvarar vad som föreslås gälla för förskoleklassen i 9 kap. 22 §. Med kommunernas rätt till insyn i de fristående grundskolorna för att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag avses att kommunen ska få den insyn och information som krävs för att den ska kunna uppfylla sitt övergripande och yttersta ansvar för att barn ska erbjudas utbildning i . Därutöver gäller att insynsrätten i en fristående grundskola möjliggör för kommunen att få den information som krävs för att kommunen ska kunna fullgöra sin skyldighet att se till att skolpliktiga barn fullgör sin skolplikt även om eleven går på en fristående skola. För att kommunen ska kunna fullgöra denna skyldighet krävs att kommunen får tillräckligt med information inom rimlig tid. Insynsrätten innebär också att kommunen kan informera sig om de fristående skolornas kunskapsresultat, fördelning av undervisningstid mellan årskurser, inriktningar m.m. för att kunna säkerställa elevernas skolgång vid eventuell nedläggning. I övrigt hänvisas till vad som sägs i författningskommentaren till 9 kap. 22 § i fråga om vad som ingår i kommunens insynsrätt, om vad som inte ingår i insynsrätten och om hur insynsrätten kan utövas. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.3.2. 40 § Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose allmänhetens behov av insyn. I paragrafen regleras kommunens rätt till insyn i den fristående grundsärskolans verksamhet. Paragrafen motsvarar vad som föreslås gälla för fristående grundskolor i 10 kap. 41 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.3.2. 18 § Den kommun där en fristående skola som anordnar fritidshem är belägen har rätt till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose allmänhetens behov av insyn. I paragrafen regleras kommunens rätt till insyn i verksamheten vid fristående skolor som anordnar fritidshem. Med kommunernas rätt till insyn i verksamheten för att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag avses att kommunen ska få den insyn och information som krävs för att den ska kunna uppfylla sitt över- gripande och yttersta ansvar för att barn ska erbjudas utbildning i fritids- Prop. 2013/14:112 hemmet. I övrigt hänvisas till vad som sägs i författningskommentaren till 9 kap. 22 § i fråga om vad som ingår i kommunens insynsrätt, om vad som inte ingår i insynsrätten och om hur insynsrätten kan utövas. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.3.2. 34 § Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose allmänhetens behov av insyn. I paragrafen regleras kommunens rätt till insyn i den fristående gymnasieskolans verksamhet. Med kommunernas rätt till insyn i de fristående gymnasieskolorna för att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag avses att kommunen ska få den insyn och information som krävs för att den ska kunna uppfylla sitt övergripande och yttersta ansvar för att ungdomar ska erbjudas utbildning i gymnasieskolan. Därutöver gäller att insynsrätten i en fristående gymnasieskola möjliggör för kommunen att få den information som krävs för att kommunen ska kunna fullgöra sin skyldighet att hålla sig löpande informerad om hur de ungdomar i kommunen som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta, jfr 29 kap. 9 §. I övrigt hänvisas till vad som sägs i författningskommentaren till 9 kap. 22 § i fråga om vad som ingår i kommunens insynsrätt, om vad som inte ingår i insynsrätten och om hur insynsrätten kan utövas. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.3.2. 37 § Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose allmänhetens behov av insyn. I paragrafen regleras kommunens rätt till insyn i den fristående gymnasiesärskolans verksamhet. Paragrafen motsvarar vad som föreslås gälla för fristående gymnasieskolor i 15 kap. 34 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.3.2. 7 § Den kommun där den internationella skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose allmänhetens behov av insyn. I paragrafen regleras kommunens rätt till insyn i den internationella skolans verksamhet. Paragrafen motsvarar vad som gäller i fråga om enligt 10 kap. 41 § respektive gymnasieskolan enligt 15 kap. 34 §. slagna ändringen innebär emellertid inte någon ändring i fråga om kommuners rätt till insyn i en internationell skolas räkenskaper. rätten gäller i den omfattning som behövs för att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter att fastställa skolans bidragsbehov, jfr 24 kap. 4 och 6 §§. I övrigt hänvisas till vad som sägs i författningskommentaren till 10 kap. 41 § och 15 kap. 34 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.3.2. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om – tillsyn (2–9 a §§), – ingripanden vid tillsyn (10–18 §§), – statlig kvalitetsgranskning (19–23 §§), och – nationell uppföljning och utvärdering (24–28 §§). I paragrafen anges kapitlets innehåll. Ändringen innebär att det anges att bestämmelserna om tillsyn även omfattar den nya paragrafen 9 a §. 2 § Med tillsyn avses i denna lag en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen. Om det vid tillsynen av verksamheten vid en skolenhet konstateras återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för elever att nå målen för utbildningen, ska lärarresurserna vid skolenheten analyseras. I paragrafen definieras vad som avses med tillsyn enligt skollagen. Andra stycket är nytt och anger en skyldighet för den tillsynsmyndighet som har tillsyn över den verksamhet som bedrivs vid skolenheter inom skolväsendet. Av definitionen av skolenhet i 1 kap. 3 § följer att bestämmelsen tar sikte på verksamheten i andra skolformer än förskolan. Av 26 kap. 3 och 4 §§ följer att det är som har tillsyn över verksamheten vid skolenheter. Om Skolinspektionen vid sin tillsyn konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för elever att nå målen för utbildningen ska myndigheten analysera lärarresurserna vid skolenheten. För att det ska bli aktuellt med en analys gäller alltså att det ska vara fråga om återkommande brister. Dessa kan inte vara bagatellartade, utan de ska påtagligt påverka förutsättningarna att nå målen. Analysen bör omfatta bl.a. tillgången på lärare, lärarnas kompetens och hur lärarresurserna disponeras i förhållande till elevgruppen. Av 10 § andra stycket följer att Skolinspektionen efter en sådan analys i ett föreläggande kan ange att huvudmannen bör förändra lärarresurserna för att avhjälpa bristerna vid skolenheten. Bestämmelserna har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3. 9 a § ska inom ramen för sin tillsyn genomföra en kontroll av den Prop. 2013/14:112 verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva (etableringskontroll), om Skol- inspektionen godkänt den enskilde som huvudman enligt 2 kap. 5 §. Etableringskontrollen ska genomföras innan utbildningen startar. Paragrafen är ny och innebär att inom ramen för sin tillsyn ska genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva, s.k. etableringskontroll. Skyldigheten att genomföra en etableringskontroll omfattar verksamheter som ska bedrivas av huvudmän som Skolinspektionen godkänt, dvs. huvudmän för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller fritidshem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola. Kontrollen ska ske innan huvudmannen startar utbildningen och bör avse frågor som ingår i den etableringskontroll som Skolinspektionen genomför , såsom om rektorsfrågan är löst, hur tillgången på behöriga lärare ser ut inför skolstarten, om det finns tillgång till ändamålsenliga lokaler och lärverktyg samt om skolan har fått tillräckligt många elever. I förekommande fall kan också beaktas om Skolinspektionen i sin tillsyn konstaterat allvarliga brister i huvudmannens befintliga verksamhet. Bestämmelsen innebär att Skolinspektionen blir skyldig att genomföra en sådan kontroll av samtliga huvudmän som godkänts. Av 26 kap. 13 § följer att en enskild huvudman vid etableringskontrollen ska kunna visa att ett sådant samråd som anges i 2 kap. 5 a § har genomförts med kommunen respektive med berörda kommuner, eller i vart fall kunna visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få ett sådant samråd till stånd. Om huvudmannen inte kan visa detta ska Skolinspektionen ingripa enligt 26 kap. skollagen. Samma sak gäller naturligtvis också om Skolinspektionen vid etableringskontrollen konstaterar andra brister. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1.2. 10 § En tillsynsmyndighet får förelägga en huvudman som enligt denna lag står under dess tillsyn att fullgöra sina skyldigheter, om verksamheten inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för verksamheten eller, i fråga om enskild huvudman, de villkor som gäller för godkännandet eller beslutet om rätt till bidrag. Ett beslut om föreläggande gäller . Ett föreläggande ska ange de åtgärder som tillsynsmyndigheten anser nödvändiga för att avhjälpa de påtalade bristerna. Om en analys enligt 2 § andra stycket ger stöd för det, kan åtgärderna omfatta förändringar i lärarresurserna. Paragrafen innehåller bestämmelser om förelägganden. Av andra stycket framgår att ett föreläggande ska ange de åtgärder som tillsynsmyndigheten anser nödvändiga för att avhjälpa de påtalade bristerna. Om har gjort en analys enligt 2 § andra stycket och om analysen ger stöd för det kan åtgärderna omfatta förändringar i lärarresurserna hos skolenheten. Förändringarna kan avse bl.a. tillgången på lärare, lärarnas kompetens och hur de disponeras i förhållande till elevgruppen. Åtgärder av detta slag kan anges om inte Skolinspektionen finner att andra specificerade åtgärder är lämpligare. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3. 13 § En tillsynsmyndighet får återkalla ett godkännande eller ett beslut om rätt till bidrag som myndigheten har meddelat enligt denna lag om 1.ett föreläggande enligt 10 § inte har följts, och 2.missförhållandet är allvarligt. Ett godkännande eller beslut enligt första stycket får också återkallas om 1.ett föreläggande enligt 10 § inte har följts, och 2.den enskilde vid den etableringskontroll som avses i 9 a § inte kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få till stånd ett samråd enligt 2 kap. 5 a §. I paragrafen anges när en tillsynsmyndighet kan återkalla ett godkännande eller ett beslut om rätt till bidrag. En återkallelse ska, utom i de fall som anges i 14 §, alltid föregås av ett föreläggande. Först när föreläggandet inte följs kan återkallelse ske. Av första stycket följer att den brist som tillsynsmyndigheten funnit hos huvudmannen ska utgöra ett allvarligt missförhållande för att godkännandet eller beslutet om rätt till bidrag ska få återkallas. Av det nya andra stycket följer att i vissa fall kan återkalla ett godkännande efter den etableringskontroll som ska göras innan den fristående skolan startar, även om det inte rör sig om ett allvarligt missförhållande. Detta gäller om den fristående skolan inte har samrått med eller vidtagit rimliga åtgärder för att få till stånd ett samråd med den kommun där utbildningen ska bedrivas, jfr 2 kap. 5 a §. Bestämmelserna har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1.2. 27 § Ett föreläggande enligt detta kapitel får förenas med vite. ska förena ett föreläggande som avses i 10 § med vite om föreläggandet avser en eller flera brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen, om det inte av särskilda skäl är obehövligt. Om det finns anledning att anta att en person som är föremål för ett föreläggande har begått en gärning som kan föranleda straff eller en straffliknande sanktion, får han eller hon inte föreläggas vid vite att medverka i en utredning som har samband med den gärningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om viten. Enligt gällande bestämmelser är det som avgör om ett föreläggande som avser brister i en verksamhet som står under dess tillsyn ska förenas med vite. I andra stycket, som är nytt, införs en skyldighet för Skolinspektionen att förena ett föreläggande med vite i vissa allvarliga fall. Det gäller brister som allvarligt försvårar förutsätt- ningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. I dessa fall är det av största vikt att bristerna åtgärdas skyndsamt. Vitet tjänar som ett påtryck- ningsmedel för att garantera att föreläggandet verkligen följs inom rimlig Förslaget i andra stycket innebär inte några ändringar i möjligheten att förena ett föreläggande med vite i andra fall. För att en brist ska anses allvarligt försvåra förutsättningarna för elev- erna att nå målen får den inte vara tillfällig. Hur länge en brist ska ha funnits för att skyldigheten att vitesförelägga ska gälla beror dock på vilken typ av brist det är fråga om. Skyldigheten att förelägga huvudmannen med vite gäller inte om det av särskilda skäl är obehövligt, t.ex. om en enskild huvudman har försatts i konkurs eller när huvudmannen på annat sätt har upphört med verksam- Ändringen i tredje stycket är redaktionell med anledning av att andra Prop. 2013/14:112 stycket har skjutits in. Bestämmelsen ska träffa alla fall av vitesföre- lägganden enligt paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.2. Närmare bestämmelser om vite finns i lagen (1985:206) om viten. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –bosättning (2–5 §§), –hemkommun och hemlandsting (6 §), –utlandssvenska elever (7 §), –personer med begåvningsmässig funktionsnedsättning (8 §), –information om icke skolpliktiga ungdomar (9 §), –handläggning (10 och 11 §§), –talerätt (12 §), –samverkan och anmälan till socialnämnden (13 §), –tystnadsplikt (14 §), –riksinternatskolor (15 och 16 §§), –International Baccalaureate (17 §), –överlämnande av betygshandlingar (18 §), –informationsskyldighet (19 §), –uppgiftsskyldighet (19 a §), och –övriga bemyndiganden (20–29 §§). I paragrafen anges kapitlets innehåll. Ändringen görs med anledning av den nya bestämmelsen om uppgiftsskyldighet i 19 a §. 19 § Kommunen ska informera vårdnadshavare och elever om utbildning i förskolor, förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor och om sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. och som erbjuds i eller av kommunen. Kommunen ska också informera om sådana riksrekryterande utbildningar som avses i 16 kap. 45 § och 19 kap. 37 § och om motsvarande utbildningar vid fristående skolor. Informationen ska utformas enligt 6 kap. 8 a § andra stycket kommunallagen (1991:900). Kommunen ska även informera om möjligheten för enskilda att bedriva förskola, fritidshem eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. med bidrag från hemkommunen enligt 8 kap. 21 §, 14 kap. 15 § samt 25 kap. 11 och 15 §§. Paragrafen behandlar kommuners informationsskyldighet i fråga om utbildning i skolväsendet. I första stycket första och andra meningen har gjorts ett tillägg om vilka som ska informeras och om omfattningen av informationen. Kommunen ska informera vårdnadshavare och elever om utbildning i förskolor, förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor samt om sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. Informationen behöver inte rikta sig till barnen i förskolan, bara till deras vårdnadshavare. Information avseende övriga uppräknade skolformer och fritidshemmet ska rikta sig till såväl elever som deras vårdnadshavare. Kommunens informationsskyldighet omfattar utbildning vid alla förskoleenheter och skolenheter och all sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. och som erbjuds i eller av kommunen, oavsett huvudman. Det inkluderar utbildning vid fristående förskolor och skolor belägna i kommunen och även de gymnasieprogram och eventuell annan utbildning inom skolväsendet som landstingen är huvudmän för. När det gäller gymnasieutbildningar inom gymnasieskola och gymnasiesärskola ska varje kommun ansvara för att ungdomarna i kommunen erbjuds sådan gymnasieutbildning. Kommunen kan erbjuda utbildning som den själv anordnar eller utbildning som anordnas av en annan kommun eller ett landsting enligt samverkansavtal med kommunen eller . Eftersom utbildning enligt samverkansavtal erbjuds av kommunen omfattas denna av informationsskyldigheten. Enligt 16 kap. 45 § och 19 kap. 37 § får för nationella program i gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan besluta att det till en viss utbildning i första hand ska tas emot sökande från hela landet (riksrekrytering). Närmare bestämmelser om vilka utbildningar som kan bli riksrekryterande finns i 5 kap. gymnasieförordningen (2010:2039). Av samma förordning framgår att även huvudmän för fristående skolor, som ju normalt står öppna för elever från hela landet, under vissa förutsättningar kan ansöka om motsvarande prövning och få beslut om s.k. riksrekrytering (5 kap. 14 § gymnasieförordningen). Sådana utbildningar är inte alltid belägna i den aktuella kommunen, men kommunen är skyldig att informera om dem. I en ny tredje mening i första stycket hänvisas till 6 kap. 8 a § andra stycket kommunallagen (1991:900). Den angivna bestämmelsen föreslås bli införd i kommunallagen genom prop. 2013/14:118 och anger att informationen som kommunen lämnar ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. När kommunen samlar in information om de fristående skolor som erbjuds i kommunen bör kommunen kunna inhämta informationen från de olika nationella databaserna som finns. Några mer omfattande krav ställs inte på kommunerna. Bestämmelsen i första stycket andra meningen har flyttats till ett nytt andra stycke och omformulerats. Den har delvis fått en annan innebörd. Hela bestämmelsen i denna paragraf tillkom genom en ändring skollag (2 a kap. 20 § skollagen [1985:1100], prop. 2008/09:115). I den ursprungliga lydelsen angavs inte någon mottagare av den information som kommunen är skyldig att ge. Vid överföringen års skollag till skollag tillkom emellertid ordet vårdnadshavare som mottagare av kommunens informationsskyldighet enligt första meningen. Bestämmelsens ordalydelse skollag får till följd att även den informationsskyldighet som följer av andra meningen ska rikta sig till vårdnadshavare. Det framgår inte av motiven om det fanns någon avsikt att ändra tillämpningen vid överföringen mellan den gamla och nya skollagen (prop. 2009/10:165 s. 934). I de ursprungliga motiven till bestämmelsen anges att kommunerna ges utökade möjligheter att vidta åtgärder som stimulerar en större variation av utövare och verksamhetsformer i kommunen och att det därför är lämpligt att kommunerna på ett aktivt sätt informerar om möjligheten att starta pedagogisk omsorg i kommunen. Vidare anges att informationen bör vara utformad så att den når ut och förstås av alla berörda invånare (prop. 2008/09:115 s. 41). Av detta kan förstås att informationen borde rikta sig till allmänheten och att detta förbisetts vid överföringen mellan den gamla och nya skollagen. Informationsskyldigheten enligt det nu föreslagna andra stycket ska därför rikta sig till allmänheten. Det innebär att tidigare förbiseende rättas till. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.2.2. 19 a § En huvudman för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska till lämna sådana uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomiska förhållanden som behövs för allmänhetens insyn. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka uppgifter som ska lämnas. Paragrafen är ny. I paragrafens första stycke regleras huvudmännens skyldighet att lämna de uppgifter som behövs för allmänhetens insyn i verksamheten till .