prop · H20339 · 2014-12-19 00:00:00 — Regeringen anser att det är väsentligt att ta hänsyn till skolornas möjlighet att anpassa sin verksamhet till de nya förutsättningarna. Därför bör de särskilda statsbidragen fortsätta att lämnas i huvudsak i enlighet med nuvarande regelverk än vad som föreslogs i promemorian. Detta bör gälla för elever som påbörjat utbildning vid en riksinternatskola innan avtalen löpt ut till dess att dessa elever har slutfört den utbildning de påbörjat, dock längst . Därigenom anser regeringen att dagens riksinternatskolor får goda möjligheter att planera sin verksamhet. Inackorderingstillägg för elever som påbörjar utbildning i vid en riksinternatskola före ikraftträdandet Som nämnts i avsnitt 7 påverkar förslaget att avveckla systemet med riksinternatskolor inte möjligheten till inackorderingstillägg för utlandssvenska elever i årskurserna 7–9. Det har heller inga följder vad gäller möjligheten till inackorderingstillägg för elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan eller vid en IB-utbildning. Som en konsekvens av att systemet med riksinternatskolor avvecklas kommer dock elever som inte är utlandssvenska och som deltar i grundskoleutbildning i någon av årskurserna 7–9 vid en sådan skola som är en riksinternatskola inte längre att ha rätt till statligt inackor- Prop. 2014/15:39 deringstillägg. Elever som påbörjat utbildning i årskurs 7–9 i grund- skolan vid en riksinternatskola och som inte är utlandssvenska och som har beviljats inackorderingstillägg bör dock få inackorderingstillägg under återstoden av sin utbildning i . Detta innebär att äldre bestämmelser bör fortsätta att gälla . Regeringens förslag innebär att regeringen inte kommer att ha möjlighet att besluta att någon skola ska ha ställning som riksinternatskola. Förslaget syftar till att så långt som möjligt skapa lika förutsättningar för alla skolor och alla elever. Förändringarna på lagnivå och efterföljande förordningsändringar innebär att de nuvarande riksinternatskolorna inte längre kommer att undantas från skollagens bestämmelser om en i princip avgiftsfri skola. Förändringarna innebär också att om statsbidrag lämnas för en elev på grund av att eleven är utlandssvensk så ska hemkommunen inte betala bidrag till huvudmannen för utbildningen. Hemkommunen ska inte heller lämna ersättning för en utlandssvensk elevs utbildning i specialskolan. Förslagen till lagändring berör således främst de nuvarande riksinternatskolorna men även utlandssvenska elevers eventuella hemkommuner och de huvudmän som tar emot dessa I syfte att skapa likvärdiga villkor för alla skolor avser regeringen att göra vissa förändringar på förordningsnivå. Statsbidrag för kostnader för utlandssvenska elevers utbildning i , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör lämnas enligt ett enhetligt system, oavsett vilken skola eleverna väljer. Det nya systemet bör så långt som möjligt även gälla statsbidrag till kostnader för IB-utbildning för utlandssvenska elever. Detta innebär bl.a. att statsbidrag i form av extra bidrag för en flexibel skolorganisation och för internatboende inte längre kommer att lämnas till de nuvarande riksinternatskolorna. Regleringen av statsbidrag för utlandssvenska elever berör alla huvud- män som tar emot utlandssvenska elever i årskurs 7–9 i eller grundsärskolan, i gymnasie- eller gymnasiesärskolan samt nästan alla huvudmän som tar emot sådana elever i sin IB-utbildning. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen samt ekonomiska och administrativa konsekvenser för kommunerna Regeringens förslag medför inga nya åtaganden eller kostnader för Förslagen bedöms därmed inte medföra några konsekvens- er för den kommunala självstyrelsen eller innebära att den kommunala finansieringsprincipen ska tillämpas. Förslaget att hemkommunen inte ska lämna bidrag till skolans huvudman enligt skollagens bestämmelser om huvudmannen får statsbidrag för utbildningskostnaderna för eleven kan leda till minskade kostnader för någon eller några enstaka kommuner. Det gäller även för- 2014/15:39 slaget att en utlandssvensk elevs hemkommun inte ska betala ersättning om eleven går i specialskolan. Kostnadsminskningen för kommunerna är dock marginell. I övrigt har förslagen inga ekonomiska konsekvenser för kommunerna. Ekonomiska konsekvenser för staten lämnades i bidrag för internatverksamheten för varje elev som uppfyllde villkoren för statsbidrag, medan det extra bidraget uppgick till per elev för gymnasieelever och per elev för grundskoleelever. För elever på IB-utbildning på Grennaskolan lämnades extra bidrag med samma belopp per elev som för gymnasieelever. För IB-elever vid Humanistiska () lämnades inget extra bidrag. fanns det 185 utlandssvenska elever vid riksinternatskolorna, varav 14 gick i och 57 gick en IB-utbildning vid SSHL. Förslaget att ta bort de särskilda bidragen kan därmed sammantaget antas innebära en utgiftsminskning för staten på . efter förändringarnas ikraftträdande föreslås övergångsbestämmelser gälla, enligt vilka bidrag till internatverksamhet och extra bidrag lämnas för elever som påbörjat sin utbildning i grund- eller gymnasieskolan eller sin IB-utbildning . är det därför endast frågan om minskade utgifter på . Den årliga besparingen ökar därefter successivt –2019 för att uppgå till permanent . När det gäller utlandssvenska elevers utbildning i i , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan gör regeringen bedömningen att statsbidrag för dessa elevers utbildningskostnader bör lämnas även i fortsättningen. Villkor och nivåer för statsbidraget bör regleras på förordningsnivå. Det finns inga utlandssvenska elever i specialskolan. Vad gäller de sannolikt mycket få fall då en utlandssvensk elev kan komma att få sin utbildning i specialskolan bör kostnader för detta rymmas inom Specialpedagogiska skolmyndighetens anslag. De föreslagna lagändringarna får inga direkta konsekvenser för . Det är först genom de förändringar som regeringen avser att göra på förordningsnivå som påverkas. Regeringens avsikt att ta bort vissa statsbidrag för de nuvarande riksinternatskolorna och att införa gemensamma regler för statsbidrag för utlandssvenska elevers utbildning i får i sig antas innebära en förenkling som underlättar arbete. Den förstnämnda förändringen bör dock ske stegvis, vilket innebär att förenklingen får full effekt först när statsbidragen till de nuvarande riksinternatskolorna har fasats ut. Utfasningen av statsbidragen kommer att regleras närmare genom övergångsbestämmelser på förordningsnivå. Den direkta konsekvensen av att bestämmelserna om riksinternatskolor i skollagen upphävs och efterföljande förordningsändringar är att det inte längre blir möjligt att avvika från skollagens bestämmelser om avgiftsfrihet för utbildning som lämnas inom skolväsendet. Detta medför minskade intäkter för de nuvarande riksinternatskolorna. Även de förändringar som regeringen avser att göra av statsbidragssystemet på förordningsnivå kommer att leda till minskade intäkter för riksinternatskolorna. Med ett oförändrat elevunderlag får huvudmännen för dagens riksinternatskolor efter en övergångsperiod minskade intäkter om sammanlagt då bidragen i form av de särskilda bidrag som lämnats till riksinternatskolorna för internatverksamhet och som extra bidrag för en flexibel skolorganisation tas bort. Beroende på hur stor andel av eleverna vid respektive skola som är utlandssvenska och i vilken mån avgift tas ut för utbildningen kommer huvudmännen att behöva göra mer eller mindre omfattande förändringar för att anpassa sig till den nya situationen. anser att de ekonomiska aspekterna borde ha blivit tydligare belysta i promemorian då det enligt bedömning kan röra sig om betydande ekonomiska effekter för de berörda enskilda huvudmännen. anser att promemorian inte ger underlag för att bedöma hur stor effekten är och bedömer därför att konsekvensutredningen är bristfällig. De avtal som ingåtts mellan staten och riksinternatskolorna har en uppsägningstid . Huvudmännen får därmed anses vara medvetna om att förutsättningarna kan komma att ändras med relativt kort varsel. Regeringens förslag innebär dessutom för skolorna att anpassa sig till den nya situationen än vad som föreslogs i promemorian. På så vis får skolorna möjlighet att anpassa verksamheten till de minskande intäkterna på ett kontrollerat sätt. Regeringens avsikt att på förordningsnivå införa ett enhetligt system för statsbidrag för kostnader för utbildning i av utlandssvenska elever i skolväsendet påverkar alla huvudmän som tar emot utlandssvenska elever i , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och innebär att skolorna kommer att kunna få statsbidrag för verksamheten på lika villkor. De ändringar när det gäller statsbidrag och elevavgifter som enligt regeringens bedömning bör göras på förordningsnivå innebär att huvudmän som tar emot utlandssvenska elever i , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan kommer att få bidrag på likvärdiga villkor. De innebär vidare att det inte längre kommer att finnas huvudmän som är undantagna från förbudet att ta ut avgifter för utbildning i grund- och gymnasieskolan. Att bidrag ges på lika villkor och att ingen huvudman har möjlighet att ta ut avgifter för utbildningen är centralt för att utbildningen ska vara likvärdig, oavsett vilken skola eleven går i. Det är också viktigt för att elever ska ha en reell valfrihet. Förslagen bedöms därför ha positiva konsekvenser för barn och elever. 2014/15:39 Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män Förslagen på lagnivå riktar sig inte till enskilda individer och bedöms därför inte ha några konsekvenser för jämställdheten. Förslagen bedöms inte få några konsekvenser i förhållande till . Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 37 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev vid skolenheten. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 38 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 39 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. I paragrafen regleras hemkommunens skyldighet att lämna bidrag till fristående skolor för varje elev som tas emot i en sådan skola för utbildning i grundskola. För utlandssvenska elever i årskurs 7–9 i utgår statsbidrag för kostnader för utbildningen. Bestämmelsen i paragrafernas nya tredje stycke innebär att hemkommunen inte är skyldig att lämna bidrag för en elev i en fristående grundskola om skolans huvudman får statsbidrag för kostnaderna för elevens utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Paragrafen behandlas i avsnitt 6. 36 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev vid skolenheten. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 37 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 38 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. I paragrafen regleras hemkommunens skyldighet att lämna bidrag till fristående skolor för varje elev som tas emot i en sådan skola för utbildning i grundsärskola. Det nya tredje stycket motsvarar det nya tredje stycket i 10 kap. 37 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 6. 24 § Hemkommunen ska betala ersättning till staten för vissa kostnader för den som är elev i specialskolan eller i förskoleklass eller fritidshem vid en skolenhet inom specialskolan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ersättningens storlek. Första stycket gäller inte utlandssvenska elever i årskurs 7–10. I paragrafen regleras hemkommunens skyldighet att betala ersättning till staten för vissa kostnader för elever i specialskolan. Tredje stycket är nytt och innebär att hemkommunen inte är skyldig att betala ersättning till staten för elever i specialskolans årskurs 7–10 om eleven är utlandssvensk. Paragrafen behandlas i avsnitt 6. 52 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen, enligt 42 §, var skyldig att erbjuda utbildning på nationella program när utbildningen påbörjades. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 53 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. I paragrafen regleras hemkommunens skyldighet att lämna bidrag till fristående skolor för varje elev som tas emot i en sådan skola för utbildning i gymnasieskola. Det nya tredje stycket motsvarar det nya tredje stycket i 10 kap. 37 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 6. 31 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på preparandutbildning vid skolenheten som var behörig för utbildningen när Bidraget består av ett grundbelopp enligt 32 och 33 §§ och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 34 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. I paragrafen regleras hemkommunens skyldighet att lämna bidrag till fristående skolor för varje elev som tas emot i en sådan skola för utbildning i gymnasieskola. Det nya tredje stycket motsvarar det nya tredje stycket i 10 kap. 37 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 6. 35 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på programinriktat individuellt val vid skolenheten som var behörig för utbildningen vid den tidpunkt när denna påbörjades. 1. bidrag för den del av utbildningen som motsvarar det yrkesprogram som det programinriktade individuella valet är inriktat mot, och 2. bidrag för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för yrkesprogrammet. Bidrag enligt denna punkt ska utgå under högst ett Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. I paragrafen regleras hemkommunens skyldighet att lämna bidrag till fristående skolor för varje elev som tas emot i en sådan skola för utbildning i gymnasieskola. Det nya tredje stycket motsvarar det nya tredje stycket i 10 kap. 37 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 6. 45 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen enligt 18 kap. 27 § var skyldig att erbjuda utbildning i gymnasiesärskolan när utbildningen påbörjades. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 46 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 47 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. I paragrafen regleras hemkommunens skyldighet att lämna bidrag till fristående skolor för varje elev som tas emot i en sådan skola för utbildning i gymnasiesärskola. Det nya tredje stycket motsvarar det nya tredje stycket i 10 kap. 37 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 6. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –bosättning (2–5 §§), –hemkommun och hemlandsting (6 §), –utlandssvenska elever (7 §), –personer med begåvningsmässig funktionsnedsättning (8 §), –kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar (9 §), –handläggning (10 och 11 §§), –talerätt (12 §), –samverkan och anmälan till socialnämnden (13 §), –tystnadsplikt (14 §), –International Baccalaureate (17 §), –överlämnande av betygshandlingar (18 §), –informationsskyldighet (19 §), –uppgiftsskyldighet (19 a §), och –övriga bemyndiganden (20–29 §§). Paragrafen innehåller en uppräkning av vad som regleras i kapitlet. Ändringen innebär att hänvisningen till paragraferna om riksinternatskolorna (15 och 16 §§) har tagits bort. Ändringen görs till följd av att dessa bestämmelser upphävs. Paragrafen behandlas i avsnitt 5. 17 § En elevs hemkommun är skyldig att betala ersättning för kostnader för elevens utbildning till anordnare av utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Skyldigheten gäller dock endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning då IB-utbildningen påbörjades och endast om utbildningsanordnarens avgifter till International Baccalaureate Office betalas av staten. Om parterna inte kommer överens om annat ska ersättning betalas med ett belopp som beslutar. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. För internationella skolor som motsvarar gymnasieskolan finns särskilda bestämmelser om bidrag för IB-utbildning. I paragrafen regleras hemkommunens skyldighet att betala ersättning för kostnader för utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB-utbildning). Bestämmelsen i paragrafens tredje stycke är ny och innebär att hemkommunen inte är skyldig att betala ersättning för en elev som går IB-utbildning om utbildningsanordnaren får statsbidrag för kostnaderna för elevens utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Paragrafen behandlas i avsnitt 6. Sammanfattning av promemorian Riksinternatskolor (U2014/2011/GV) finns det tre fristående grund- och gymnasieskolor som har ställning som riksinternatskola. Riksinternatskolorna har enligt skollagen (2010:800) till uppgift att anordna skola för i första hand utlandssvenska elever. Antalet utlandssvenska elever som går i skolan i minskar dock och dessa elever utgör en minoritet av riksinternatskolornas elever. Det finns behov av att ha en särskild verksamhet för elevgruppen och det föreslås därför att ställningen som riksinternatskola tas bort. På så sätt får riksinternatskolorna samma ställning som andra fristående skolor, med samma rätt till ersättning för de elever som tas emot. Statsbidrag bör fortsätta att lämnas för utlandssvenska elevers utbildning i . Samma regler för statsbidrag bör i huvudsak gälla oavsett vilken skola eleverna väljer. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 29 kap. 15 och 16 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 29 kap. 15 § ska utgå, dels att 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 31 och 35 §§, 19 kap. 45 § samt 29 kap. 1 och 17 §§ ska ha följande lydelse. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev vid Bidraget består av ett grundbelopp enligt 38 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 39 §. Första stycket gäller inte, om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev vid Bidraget består av ett grundbelopp enligt 37 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 38 §. Första stycket gäller inte, om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen, enligt 42 §, var skyldig att erbjuda utbildning på nationella program när utbildningen påbörjades. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 53 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 54 §. Första stycket gäller inte, om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på preparandutbildning vid skolenheten som var behörig för utbildningen när denna påbörjades. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 32 och 33 §§ och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 34 §. Första stycket gäller inte, om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på programinriktat individuellt val vid skolenheten som var behörig för utbildningen när denna påbörjades. 1.bidrag för den del av utbildningen som motsvarar det yrkesprogram som det programinriktade individuella valet är inriktat mot, och 2.bidrag för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för yrkesprogrammet. Bidrag enligt denna punkt ska utgå under högst . Första stycket gäller inte, om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen enligt 18 kap. 27 § var skyldig att erbjuda utbildning i gymnasiesärskolan när utbildningen påbörjades. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 46 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 47 §. Första stycket gäller inte, om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. I detta kapitel finns bestäm- I detta kapitel finns bestäm- – bosättning (2–5 §§), – bosättning (2–5 §§), ting (6 §), ting (6 §), – utlandssvenska elever (7 §), – utlandssvenska elever (7 §), mässig funktionsnedsättning (8 §), mässig funktionsnedsättning (8 §), pliktiga ungdomar (9 §), pliktiga ungdomar (9 §), 2 Senaste lydelse 2012:109. – handläggning (10 och 11 §§), – handläggning (10 och 11 §§), – talerätt (12 §), – talerätt (12 §), socialnämnden (13 §), socialnämnden (13 §), – tystnadsplikt (14 §), – tystnadsplikt (14 §), – riksinternatskolor (15 och 16 (17 §), (17 §), lingar (18 §), – informationsskyldighet (19 §), lingar (18 §), – informationsskyldighet (19 §), – övriga bemyndiganden (20–29 – övriga bemyndiganden (20–29 En elevs hemkommun är skyldig att betala ersättning för kostnader för elevens utbildning till anordnare av utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Skyldigheten gäller dock endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning då IB-utbildningen påbörjades och endast om utbildningsanordnarens avgifter till International Baccalaureate Office betalas av staten. Om parterna inte kommer överens om annat ska ersättning betalas med ett belopp som beslutar. Första stycket gäller inte, om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. För internationella skolor som motsvarar gymnasieskolan finns särskilda bestämmelser om bidrag för IB-utbildning. Denna lag träder i kraft . Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts av ombudsmän, i , Förvaltningsrätten i , , , , , , , Bodens kommun, kommun, kommun, , kommun, , , kommun, , , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, Kommuner och Landsting, Grennaskolan, Humanistiska , , , och Föreningen i Världen. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med yttrande: kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, Lundsbergs skola, , Elevkårer, Elevråd, Handikappförbunden, , och . Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 29 kap. 15 och 16 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 29 kap. 15 § ska utgå, dels att 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 12 kap. 24 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 31 och 35 §§, 19 kap. 45 § och 29 kap. 1 och 17 §§ ska ha följande lydelse. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev vid skolenheten. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 38 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 39 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev vid skolenheten. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 37 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 38 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Hemkommunen ska betala ersättning till staten för vissa kostnader för den som är elev i specialskolan eller i förskoleklass eller fritidshem vid en skolenhet inom specialskolan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ersättningens storlek. Första stycket gäller inte utlandssvenska elever i årskurs 7– 10. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen, enligt 42 §, var skyldig att erbjuda utbildning på nationella program när utbildningen påbörjades.