prop · H103247 · 2014-09-10 00:00:00 — I kommunintervjuer har det framgått att de flesta av kommunerna bedömer att de är i behov av finansiellt stöd och att de själva har kompetens att hantera de olika faserna i processen. Ett par av kommunerna upplever dock, i likhet med vad som framkom i enkätsvaren, ett behov av stöd även bortom det rent finansiella. En kommun anser att man delvis saknar kompetensen för att ta fram en åtgärdsplan och önskar någon form av statlig hjälp inom denna fas. Ytterligare en kommun pekar på behovet av stöd vid bostadsinventering, och då GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN främst möjlighet att ställa krav på privata fastighetsägare att inventera sina egna bestånd. Beskrivning av beslutsprocess inför ny- och ombyggnation 4.4Hur väl fungerar de statliga insatserna? Det finns tre statliga stödformer för äldres bostäder och svaga bostadsmarknader: investeringsstöd för äldreboende, Sbo:s verksamhet och omstruktureringsstöd. Stöden har utnyttjats i olika utsträckning av kommunerna: av de 103 kommuner som svarat på enkät har 52 stycken tagit del av något av stöden och 15 stycken har tagit del av två eller tre av dem. Av de 51 kommuner som inte tagit del av något av de statliga stöden bedömer 24 kommuner att de inte har en långsiktigt väl fungerande bostadsmarknad. 4.4.1Investeringsstödet bedöms fungera bra men kan medföra höga krav enkät visar att de kommuner som har sökt och beviljats investeringsstöd för trygghetsboenden överlag är positiva. har ett antal kommuner valt att inte söka på grund av de krav som stödet medför. I de 123 kommuner som har eller har haft svaga bostadsmarknader har investeringsstöd för trygghetsbostäder beviljats för 21 projekt i 20 kommuner.89 Sammanlagt har projekten fått i stöd. Ytterligare två kommuner har i enkät uppgett att de har sökt investeringsstöd men fått avslag. Av de 48 kommuner som enligt enkät anser att de totalt i kommunen inte har ett utbud av bostäder för äldre som motsvarar efterfrågan är det är endast åtta som har sökt investeringsstöd.90 Anledningarna till att kommuner valt att inte söka investeringsstöd är många, och i enkäten var det möjligt att ange flera svarsalternativ. Förutom den mest uppenbara, att man 89Uppgifter från om beviljat investeringsstöd (t.o.m. ). De 21 projekten avser såväl kommunala som privata fastigheter. 90En kommun som i enkäten svarat vet ej på frågan om kommunen sökt investeringsstöd har enligt beviljats sådant stöd. BOSTÄDER FÖR ÄLDRE I AVFOLKNINGSORTER saknar ett lämpligt projekt, är den främsta anledningen att stödet täcker för lite av investeringskostnaderna. Villkoren som är förknippade med stödet har också bidragit till att flera kommuner inte sökt stödet. Kravet på gemensamhetslokal, åldersgränsen och kravet på tillgänglig personal har gjort att kommuner inte sökt investeringsstöd. Anledningar till att kommuner med svaga bostadsmarknader inte sökt investeringsstöd för trygghetsbostäder. Saknar projekt med sådan inriktning Täcker lite av kostnaderna Krav på 70-årsgräns för de boende Krav på tillgänglig personal i boendet Ingen kännedom om stödet Stöd till för liten boyta Källa: enkät till 123 kommuner På denna fråga har kommunerna kunnat uppge fler än ett svar. Frågan ställdes till de 67 kommuner som uppgav att de inte har sökt investeringsstöd (inklusive 3 kommuner som även haft projekt där stöd har sökts). Svar från 64 kommuner. bekräftar att villkoren för investeringsstödet gör att kommunerna väljer att bygga trygghetsbostäder utan stöd. Särskilt åldersgränsen lyfter fram som en av anledningarna till att kommuner inte söker investeringsstöd.91 I en av de kommuner som har besökt innebär den låga andelen stöd och åldersgränsen att kommunen är tveksam till investeringsstödet trots att det finns en politisk önskan att ombilda särskilda boenden till trygghetsboenden. En majoritet av kommunerna som tagit del av investeringsstödet för att bygga eller bygga om trygghetsbostäder är nöjda med stödet; nio av de tolv kommuner som har bedömt stödet anser att det fungerat bra eller mycket bra.92 I sin utvärdering av investeringsstödet till äldrebostäder konstaterar att stödet haft stor betydelse för de sökandes beslut att skapa trygghetsboenden. Utvärderingen avser stödmottagare i hela landet. Särskilt vid nybyggnationer har stödet varit viktigt – av de sökande framhåller att stödet var av 91Utvärdering av investeringsstödet till äldrebostäder, , 2013, (rapport 2013:7), s. 5154. 92Av de tolv kommuner som har svarat på frågan ansåg nio att stödet fungerat bra eller mycket bra. En kommun ansåg att stödet fungerat varken bra eller dåligt och ytterligare två svarade vet ej. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN avgörande eller stor betydelse för beslutet att skapa trygghetsbostäder. Stödet har haft större betydelse för privata fastighetsägare än för kommunala.93 Stödet täcker förhållandevis lite av investeringskostnaden; genomsnittligt har stödet till trygghetsbostäder som medelvärde uppgått till av investeringskostnaden i hela landet.94 För de kommuner som har ingått i granskning är andelen stöd i förhållande till investeringskostnaden högre, med ett medelvärde på . Variationerna för enskilda projekt är dock stora; medianen för stödets andel i hela landet är och för kommunerna i urvalet . För att kunna bedöma varför investeringsstödets andel är så mycket högre för kommuner som har eller har haft svaga bostadsmarknader skulle de enskilda projekten behöva analyseras. har inte inom ramen för granskningen närmare undersökt detta. Villkoren för investeringsstödet gör också att hyran för trygghetsbostäderna blir hög. Enligt är det inte i första hand investeringen som är det kostsamma utan snarare driften.95 Kravet på att personal ska finnas tillgänglig är exempelvis kostnadskrävande. För att minska hyran finns det exempel på kommuner som ger ett driftsbidrag till trygghetsbostäder, bland annat för personalkostnader. 4.4.2 Sbo:s verksamhet är uppskattad men inte välkänd Sbo har förvärvat och byggt om befintliga fastigheter till anpassat boende för äldre i 15 av de 123 kommuner som ingår i granskningen. Dessutom ligger ett projekt i startgroparna i ytterligare en kommun. Av dessa kommuner har 13 svarat på enkät.96 De kommuner som har haft ett Sbosamarbete anser i betydligt högre grad än hela urvalet att de har en fungerande bostadsmarknad: jämfört i hela urvalet. Sbokommunerna har i betydligt större utsträckning också ett utbud av bostäder för äldre i centralorten som svarar mot efterfrågan: jämfört i hela urvalet. För investeringsstödet och omstruktureringsstödet har i samma typ av jämförelser bara funnit marginella skillnader. I den mån det är Sbosamarbetet som har lett till en fungerande bostadsmarknad kan dock inte bedöma. 93Utvärdering av investeringsstödet till äldrebostäder, , 2013, (rapport 2013:7), s. 3844. 94Uppgifter från om beviljat investeringsstöd (t.o.m. ). 95Minnesanteckningar från intervju med , . 96Tre kommuner som uppgett att de har samarbetat med Sbo om boende för äldre har sorterats bort; två har haft andra typer av samarbeten och en har aldrig inlett något samarbete. Vidare har en kommun som uppgett att de inte vet om ett samarbete funnits de facto samarbetat med Sbo och inkluderas därför. BOSTÄDER FÖR ÄLDRE I AVFOLKNINGSORTER Generellt upplever kommunerna att samarbetet med Sbo har fungerat väl. Av de tolv kommuner som har svarat på frågan om hur samarbetet har fungerat anser åtta att det fungerat bra eller mycket bra.97 En av de kommuner som har besökt har ett samarbete med Sbo. Kommunen anser att samarbetet med Sbo har varit avgörande för att få till stånd tillgänglighetsanpassningen, och att stödet i såväl besluts som genomförandeprocessen varit till stor hjälp. anser kommunen att det är en bra ekonomisk uppgörelse, även om de kortsiktiga villkoren för lån är marknadsmässiga. En fördel med Sbosamarbetet har varit att bolaget tillfört byggnadsteknisk kompetens, vilket saknades i kommunen. Sbo bekräftar att de berörda kommunerna oftast inte byggt någonting på väldigt länge och därför saknar aktuell kompetens.98 Trots att Sbo uteslutande vänder sig till kommuner med minskande befolkning känner man inte till bolaget i närmare två tredjedelar av de kommuner som har svarat på enkäten. Även om resultatet delvis kan bero på vem i kommunen som har svarat på enkät så är det en förhållandevis hög andel. En förklaring till den låga kännedomen om Sbo kan vara att bolaget är försiktigt i sin marknadsföring då de bedömer att de saknar resurser för att initiera alltför många samarbeten. Bolagets nuvarande kapital beräknas vara förbrukat om 24 år.99 Regeringen har inte fattat beslut om den framtida verksamheten. Förutom de kommuner som samarbetat med Sbo har ytterligare nio kommuner haft kontakt med bolaget och det finns flera olika skäl till varför dessa kontakter inte har lett till samarbeten. har dock varit ekonomisk; hälften av de nio kommunerna menar att Sbo:s finansieringsvillkor innebär en alltför hög kostnad. Rättsliga aspekter på Sbo:s verksamhet I granskningen har det framkommit ett problem för de kommuner som ingår ett Sbosamarbete. I det avtal som tecknas mellan kommunen och bolaget säljer kommunen den aktuella fastigheten för en krona till Sbo. Försäljningen innebär att kommunen eller det kommunala fastighetsbolaget behöver skriva ner det bokförda värdet på fastigheten och realisera mellanskillnaden som en förlust.100 Med tanke på att många kommunala bostadsföretag redan har en dålig ekonomi kan det leda till att kommunen behöver göra 97Av de tolv kommuner som har svarat på frågan ansåg åtta att stödet fungerat bra eller mycket bra. En kommun ansåg att samarbetet fungerat varken bra eller dåligt och ytterligare tre svarade vet ej. 98Minnesanteckningar från intervju med Sbo, . 99Minnesanteckningar från intervju med Sbo, . 100På svaga bostadsmarknader är det bokförda värdet ofta högre än fastighetens marknadsvärde. Se även avsnitt 5.3.1. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Ett sådant tillskott riskerar att stå i strid med de affärsmässiga principerna i lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag. har inom ramen för granskningen noterat ett sådant fall. Ur ett rättsligt perspektiv är det tveksamt om ett kommunalt bolag agerar enligt marknadsekonomiska principer när det säljer en fastighet till Sbo.101 På samma sätt är det tveksamt om en kommun följer dessa principer när man tillför det kommunala bostadsföretaget kapital för att täcka ett eventuellt underskott Om kommunen och det kommunala bostadsföretaget inte följer marknadsmässiga principer står agerandet i strid med . Det är också tveksamt om Sbo:s verksamhet bedrivs enligt marknadsmässiga villkor.102 Bolaget har skapats med statliga medel för att fylla ett stödbehov och kan redan av detta skäl anses agera på andra villkor än en privat investerare. Verksamheten är inte heller utformad på ett sätt som garanterar att statliga medel enbart kanaliseras till den allmännyttiga uppgiften. Därmed kan Sbo:s verksamhet skapa konkurrenssnedvridningar på den svenska bostadsmarknaden. Vidare är Sbo:s verksamhet enbart tillgänglig för kommuner och kommunala bolag. Det är svårt att se att en omvandling av en privat fastighet inte i något fall skulle kunna få samma samhällsnyttiga konsekvenser. går att utesluta privata fastighetsägare på objektiva grunder är ordningen diskriminerande, och av detta skäl oförenlig med EU:s statsstödsregler.103 4.4.3 Omstruktureringsstödet är inte längre lika relevant kan kommuner söka statligt stöd för att rekonstruera eller omstrukturera sitt bostadsföretag. Av de kommuner som ingår i granskningen har 47 tagit del av omstruktureringsstödet, varav 37 har svarat på enkät. Vidare har 22 kommuner sökt stödet men fått avslag, varav 17 har svarat på enkäten.104 101Rättsutlåtande ang. offentligt stöd på svaga bostadsmarknader, Hettne, 2013. 102Rättsutlåtande ang. offentligt stöd på svaga bostadsmarknader, Hettne, 2013. 103Rättsutlåtande ang. offentligt stöd på svaga bostadsmarknader, Hettne, 2013. 104Utöver de 22 kommunerna som har sökt stöd och fått avslag har fyra kommuner återkallat sin ansökan. Av dessa fyra kommuner har tre svarat på enkäten men liksom de kommuner som har fått avslag har de inte bedömt hur stödet har fungerat. BOSTÄDER FÖR ÄLDRE I AVFOLKNINGSORTER Överlag är kommunerna nöjda med omstruktureringsstödet: av dem anser att stödet har fungerat bra eller mycket bra.105 En kommun som har besökt menar att stödet rättade till en besvärlig situation genom rivningar av ett hundratal lägenheter. tog det bara runt innan kommunen återigen var i samma situation. Den aktuella kommunen ingick också ett tilläggsavtal efter det ursprungliga avtalet. Sedan regeringen inrättade omstruktureringsstödet har andelen outhyrda lägenheter i allmännyttan minskat i de kommuner som ingår i granskningen. Figur 4 nedan visar att andelen låg på i snitt jämfört med 2012. Enligt uppgifter från de utvalda kommunerna till finns det runt 3500 outhyrda lägenheter.106 Flera av de aktuella kommunerna har dock fortfarande en vakansgrad på . Vakanser (%) i allmännyttan på svaga bostadsmarknader 2000–2012. Källa: SCB. Det finns alltid en viss andel outhyrda lägenheter i bostadsföretagen på grund av den löpande omsättningen av lägenheter. bedömer det som normalt att andelen uppgår till av ett företags utbud av bostadslägenheter. De lediga lägenheter som finns därutöver kan anses vara övertaliga.107 105Av de 27 kommuner som har svarat på frågan ansåg 19 att stödet fungerat bra eller mycket bra. Fyra kommuner ansåg att stödet fungerat varken bra eller dåligt och ytterligare fyra svarade vet ej. 106Uppgifter från databas över bostadsmarknadsenkäten . 107Budgetunderlag 20122014, bilaga: Analys av utvecklingen på svaga bostadsmarknader. Statens bostadskreditnämnds verksamhet ingår numera i . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN I bostadsmarknadsenkäten uppger 16 av de 123 kommunerna att det kan bli aktuellt med rivningar på grund av Antalet lägenheter som i så fall skulle beröras är runt 350. I takt med att andelen outhyrda lägenheter har minskat har också antalet avtal och utgifter för omstruktureringsstödet minskat. utbetalades stöd om och återbetalades. Anslaget för stödet är . Två avtal är pågående. bekräftar också att skälet till att så få nya avtal har tecknats är att vakanserna har minskat.108 har endast tre nya avtal tecknats, som alla avser tilläggsavtal där de ursprungliga rekonstruktionsavtalen inte visat sig vara tillräckliga. Därutöver har ett avtal förlängts. Kommunernas efterfrågan på stöd är också svag: utöver de avtal som tecknats har en ansökan fått avslag. De kommuner vi har intervjuat har kunskap om stödet men tre av kommunerna bedömer att bostadsbolaget har för god ekonomi för att komma ifråga. Ytterligare en kommun konstaterar att det är svårt att få stöd. I samband med att en kommun tecknar ett omstruktureringsavtal förbinder sig kommunen till att vissa särskilt angivna fastigheter aldrig ska återföras till den reguljära bostadsmarknaden. Det gäller och inte enbart under den sjuåriga avtalstiden. Sbo har övertagit sådana fastigheter, och bolaget äger fastigheten uppstår inga problem eftersom den inte anses ha återförts till den reguljära bostadsmarknaden. säljs anses den dock ha återgått till den reguljära bostadsmarknaden, i strid med omstruktureringsavtalet mellan kommunen och . Än så länge har endast tre försäljningar genomförts men problemet kommer att kvarstå framöver. Omkring hälften av de kommuner som har svarat på enkät anser att de inte har en långsiktigt väl fungerande bostadsmarknad. Det gäller särskilt i kommunernas centralorter. En majoritet av kommunerna har inte heller ett utbud av bostäder för äldre som motsvarar efterfrågan i centralorten, där tillgången till samhällsservice, kommunikationer och butiker framförallt finns. Knappt hälften av kommunerna anser sig ha svårt att möta efterfrågan på bostäder för äldre. Av de kommuner som inte kan möta efterfrågan på sådana bostäder bedömer att de på egen hand kan finansiera nybyggnation; bedömer att de kan finansiera 108 Minnesanteckningar från intervju med , . BOSTÄDER FÖR ÄLDRE I AVFOLKNINGSORTER ombyggnation av befintliga bostäder. Hälften av kommunerna kan finansiera enstaka tillgänglighetsskapande åtgärder, som hiss eller ramp. Kommuner som har sökt investeringsstöd för att bygga trygghetsbostäder upplever generellt att stödet fungerat bra. Vissa kommuner anser dock att villkoren för investeringsstödet för trygghetsbostäder är alltför krävande i förhållande till stödets storlek, vilket har gjort att de avstått från att söka. De kommuner som har inlett ett samarbete med Sbo är överlag positiva. I de fall kommuner har haft kontakt med Sbo men inte inlett ett samarbete är den främsta anledningen ekonomisk: de finansiella villkoren anses innebära en alltför hög kostnad. Bolaget är dock förhållandevis okänt Det är osäkert om Sbo:s verksamhet i allmänhet eller dess finansieringsprincip är förenliga med statsstödsreglerna. De kommuner som har fått omstruktureringsstöd är huvudsakligen nöjda – hälften av de kommuner som har svarat uppger att stödet har fungerat bra eller mycket bra. Stödet är dock inte längre lika relevant eftersom antalet outhyrda lägenheter generellt har minskat och antalet ansökningar om stöd är få. Villkoren för omstruktureringsstödet leder till problem vid försäljning av fastigheter som Sbo har omvandlat. Vidare är det osäkert om omstruktureringsstödet är förenligt med statsstödsreglerna. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 5Rättsliga förutsättningar för svaga bostadsmarknader En del av granskning är att undersöka om regeringen har sett till att det finns rättsliga förutsättningar för kommuner med svaga bostadsmarknader att uppfylla sitt bostadsförsörjningsansvar. Med rättsliga förutsättningar menar vi ett tydligt och heltäckande regelverk. bostadsområdet handlar de rättsliga förutsättningarna i hög grad om regler för offentligt stöd. Statsstödsreglerna blir aktuella både när det gäller de statliga stödinsatserna och stöd som en kommun lämnar till ett kommunalt bostadsföretag. har låtit , docent i EUrätt, göra en analys av vilka rättsliga förutsättningar som regeringen har gett kommuner med svaga bostadsmarknader på bostadsområdet.109 Rättsutlåtandet har legat till grund för det här kapitlet. Utlåtandet i sin helhet finns att ladda ned från . 5.1EU:s statsstödsregler och bostadspolitiken EU:s reglering av offentligt stöd, de så kallade statsstödsreglerna, syftar till att skydda väl fungerande konkurrens på den inre marknaden. Reglerna gäller för alla former av offentligt stöd. Det innebär att också stöd med kommunala medel lyder under statsstödsreglerna. gör en skillnad mellan allmänna och enskilda intressen. I en renodlad marknadsekonomi förutsätts konkurrerande enskilda intressen leda till att allmänna intressen också uppfylls. När enskilda intressen inte leder till önskat resultat finns dock ett behov av någon form av statlig åtgärd. En medlemsstat kan hänvisa till begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse när det finns behov av att frångå marknadsekonomiska principer på en marknad, till exempel för att uppfylla ett övergripande allmännyttigt syfte i den nationella bostadspolitiken. Medlemsstaterna kan då göra ett undantag från EU:s förbud mot statligt stöd. Reglerna om tjänster av allmänt 109 Rättsutlåtande ang. offentligt stöd på svaga bostadsmarknader, Hettne, 2013. BOSTÄDER FÖR ÄLDRE I AVFOLKNINGSORTER ekonomiskt intresse är direkt tillämpliga och kräver ingen särskild lagstiftning i medlemsstaterna för att kunna tillämpas.110 Enligt måste medlemsstater som utgångspunkt föranmäla planerade stöd till Europeiska kommissionen. Det finns dock ett beloppsmässigt undantag från statsstödsreglerna, de så kallade de minimis reglerna.111 Om det ekonomiska bidraget inte överstiger per stödmottagare behöver stödet inte anmälas till kommissionen. Motsvarande belopp om det rör sig om stöd för utförandet av en allmännyttig tjänst är 500 000 euro.112 Därutöver finns särskilda så kallade gruppundantag från förbudet mot statligt stöd för vissa stödformer. Undantagen innebär att stöd inom ett antal områden är förenliga med undantagsbestämmelserna i och därmed inte är anmälningsskyldiga.113 Gruppundantag finns bland annat för avtal om gemensam forskning och tekniköverföring. Enligt rättsutlåtande är det dock tveksamt om man kan hävda att åtgärder i bostadsbeståndet är förenligt med något av dessa gruppundantag. 5.2Rättsliga förutsättningar för kommunernas bostadsförsörjning Alla kommuner är enligt bostadsförsörjningslagen (2000:1383) skyldiga att planera bostadsförsörjningen för att skapa förutsättningar för sina invånare att leva i goda bostäder. Utifrån det rättsutlåtande som har låtit göra saknas det dock tydliga rättsliga förutsättningar för kommunerna att bedriva en bostadspolitik som uppfyller målen i bostadsförsörjningslagen.114 Framförallt är det oklart om kommunerna kan utnyttja om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för att stödja bostadspolitiska åtgärder. 5.2.1Regeringen har beslutat att bostadsförsörjningen ska vara marknadsmässig Det behövs som framgått ingen särskild nationell lagstiftning för att EU:s medlemsländer ska kunna utnyttja reglerna om tjänster av allmänt ekonomiskt 110Eftersom reglerna bygger på en EU-förordning är de direkt tillämpbara, till skillnad från exempelvis ett EU-direktiv. 111Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är det dock en förutsättning att tjänsten som finansieras med offentliga medel har kvalificerats som tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. 112Rättsutlåtande ang. offentligt stöd på svaga bostadsmarknader, Hettne, 2013. 113Se även SOU 2008:38, EU, allmännyttan och hyrorna, s. 409, där det konstateras att den nuvarande ordningen för omstruktureringsstöd inte är förenlig med riktlinjerna. 114Rättsutlåtande ang. offentligt stöd på svaga bostadsmarknader, Hettne, 2013. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Reglerna är direkt tillämpliga för medlemsländerna. Regeringen har dock uttalat att bostadsförsörjningen varken generellt eller i delar bör definieras som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.115 Detta försvårar kommunernas möjligheter att bedriva en bostadspolitik som inte bygger på strikt marknadsmässiga villkor. Vid en genomgång av som utförts av bedömdes reglerna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse tillåta insatser för att främja bostadsförsörjningen.116 För att detta ska vara möjligt anser dock att det behövs övergripande bestämmelser på nationell nivå. Sådana bestämmelser skulle klargöra ramarna för vad som kan betraktas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på den svenska bostadsmarknaden. Regeringen är medveten om att det finns otydligheter i de rättsliga förutsättningarna. konstaterade regeringen att det var nödvändigt att undersöka hur stöd kan ges till bostadsföretag i kris på svaga bostadsmarknader på ett sätt som uppfyller de EUrättsliga reglerna.117 Det dröjde dock till innan regeringen tillsatte en utredning som bland annat ska se över de EUrättsliga förutsättningarna för bostadspolitik.118 Uppdraget ska redovisas . Regeringen har också kommenterat kommunernas möjligheter att använda regelverket för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på bostadsområdet.119 I propositionen om en ändrad bostadsförsörjningslag konstaterade regeringen att , däribland statsstödsreglerna, spelar en allt större roll för kommuner och landsting. Regeringen hänvisade dock till den pågående utredningen om kommunallagen som ska göra en samlad analys av hur kommunallagens regler förhåller sig till unionsrätten. Utredningen ska också överväga hur reglerna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse förhåller sig till regleringen av verksamhet.120 Slutbetänkandet från utredningen kommer . Regeringen ansåg att det fanns skäl att invänta både utredningen om EUrättsliga förutsättningar för bostadspolitik och utredningen av kommunallagen innan den tar ställning i frågan.121