prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — -Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs . -Andel deltagare som uppnått lägst godkänt betyg på nationella slutprov. -Andel av lärarna i komvux, särvux och sfi som har högskoleexamen med pedagogisk inriktning. Indikatorerna ger inte en heltäckande bild av respektive verksamhet, men belyser de delar av måluppfyllelsen och resultaten som regeringen bedömer är centrala. Redovisningen av resultat inom utgiftsområdet är uppdelad på verk- samheter. I varje avsnitt redovisas i före- kommande fall indikatorer och övriga resultat. Regeringen avser att framöver även redovisa en indikator som visar komvuxelevers övergång till arbetslivet. saknas nationell sta- tistik som gör det möjligt att redovisa en sådan indikator. har i sitt reglerings- brev fått i uppdrag att föreslå hur information om hur vuxna etablerar sig på arbetsmarknaden efter yrkesinriktad vuxenut- bildning (yrkesvux), lärlingsutbilding för vuxna (lärlingsvux), komvux och sfi kan redovisas. I följande avsnitt redovisas resultat som avser . Anledningen till att redo- visningen, till skillnad från redovisningen när det gäller övriga skolformer, inte är uppdelad per läsår är att kommunernas vuxenutbildning sak- nar terminsuppdelning. Utbildning ska bedrivas . vuxenutbildning (komvux) Kommunerna ska tillhandahålla komvux på grundläggande nivå och ansvarar för att de som har rätt att delta i sådan utbildning och som önskar det får delta. Varje kommuninvånare som är bosatt i landet har rätt att delta i komvux på grundläggande nivå fr.o.m. det andra kalender- halvåret det år han eller hon fyller , om han eller hon saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Kommunerna ska även erbjuda komvux på gymnasial nivå och ska sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. En vuxen som är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå och som har examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan har rätt att delta i utbildningen för att uppnå grundläggande behörighet till högskolan. Indikator: antal heltidsstuderande Totalt fanns det ca 197 000 elever i komvux , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Det motsvarar av befolkningen i åldern 20–, vilket är jämförbart med 2012 då denna andel var . Av eleverna i komvux 2013 studerade 162 000 på gymnasial nivå och 34 000 på grundläggande nivå. Ökningen av antalet elever avser i huvudsak gymnasial nivå där antalet elever hade ökat med 7 000 sedan föregående år. Antalet elever som studerade på grundläggande nivå var i princip oförändrat. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.1 Elever i komvux 1994–2013 Diagram 5.3 Heltidsstuderande i komvux 2009–2013 En elev i komvux kan delta i flera kurser. Ett relevant mått på utbildningsvolym och genom- strömning är därför, utöver antalet elever, också antalet kursdeltagare. Totalt fanns det 739 400 kursdeltagare 2013. Antalet kursdeltagare hade 2013 minskat jämfört med föregående år. Diagram 5.2 Kursdeltagare i komvux, 1994–2013 Flertalet elever inom komvux studerar inte på heltid, vilket försvårar en jämförelse när det gäller utvecklingen . Därför omräknas här kursdeltagare till heltidsstuderande. Antalet heltidsstuderande uppgick till närmare 89 600. Det innebär att antalet heltidsstuderande ökademed 5 700, , jämfört med föregående år. Elever på gymnasial nivå utgjorde den större delen av ökningen då antalet heltids- studerande på gymnasial nivå hade ökat . Andelen utrikes födda elever i komvux har ökat något . var andelen utrikes födda i komvux , att jämföra med 2012 då motsvarande andel var och 2010 och 2011 då andelen var . Andelen utrikes födda var 2013 störst på den grundläggande nivån, . Inom komvux på gymnasial nivå var andelen utrikes födda . Fördelningen mellan kvinnor och män inom komvux var kvinnor respektive män. Elevernas medianålder var 2013, vilket är densamma som föregående . Högst medianålder, , hade eleverna på grundläggande nivå. Medianåldern för eleverna på gymnasial nivå var . Av samtliga elever i komvux 2013 var under . På grundläggande res- pektive gymnasial nivå var andelen elever respektive . Komvux får endast bedrivas med kommun eller landsting som huvudman. Däremot finns möjligheten för kommuner och landsting att lägga ut hela eller delar av utbildningen på entreprenad hos enskilda utbildningsanordnare. studerade av kurs- deltagarna hos en annan anordnare än en kommun eller ett landsting, vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Andelen upphandlad verksamhet har ökat med . Inom komvux på grundläggande nivå läste eleverna i genomsnitt 2,4 kurser 2013 och inom komvux på gymnasial nivå 4,1 kurser. Liksom var kursen Svenska som andraspråk, som lästes av av kursdeltagarna, den vanligaste kursen på grundläggande nivå följd av engelska som drygt var femte kursdeltagare läste. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Inom komvux på gymnasial nivå var orien- teringskursen den vanligaste kursen och lästes av följd av kurserna Psykologi 1 respektive Hälsopedagogik. Indikator: andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs Av samtliga kursdeltagare på grundläggande nivå 2013 avslutade sin kurs, medan fortsatte sina studier . Diagram 5.4 Andel kursdeltagare som slutfört, avbrutit respektive fortsatt en kurs inom komvux 2009–2013 Slutfört Avbrutit Fortsätter Slutfört Andelen kursdeltagare på grundläggande nivå som avbröt sin kurs uppgick , vilket är en något lägre andel än före- gående år. Andelen avbrott skiljde sig mycket mellan olika kurser (34,i svenska jämfört i svenska som andraspråk). Av kursdeltagarna på gymnasial nivå avbröt sin kurs 2013, en något lägre andel än 2012. Totalt slutförde sin kurs 2013, medan fortsatte . Andelen avbrott bland utrikes födda var 2013 marginellt högre än bland studerande födda i , jämfört . Kursdeltagare födda utomlands slutförde utbildningen i något högre grad än kursdeltagare födda i , respektive . Indikator: andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg Av de kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå som 2013 fick kursbetyg enligt ämnesplaner som tillämpas fr.o.m. fick lägst betyget E. Av de kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå som 2013 fick kursbetyg enligt kursplaner som gäller för kurser som påbörjats före fick lägst betyget Godkänt. Ingen betygs- statistik publiceras när det gäller komvux på grundläggande nivå. Som framgår av diagram 5.5 har skillnaden i resultat minskat mellan kvinnor och män . Diagram 5.5 Andel kursdeltagare som slutfört en kurs i komvux på gymnasial nivå med lägst godkänt betyg, 2009– 2013 samlar in uppgifter om slutbetyg från gym- nasial vuxenutbildning inom komvux. fick drygt 3 600 elever ett slutbetyg från gymnasial vuxenutbildning. Det innebär att av eleverna som studerade inom gymnasial vuxenutbildning fick ett slut- betyg . Tre fjärdedelar av eleverna som tog ut ett slutbetyg var födda i . Särskild utbildning för vuxna (särvux) Kommunerna ska tillhandahålla särvux på grundläggande nivå och ansvarar för att de som har rätt att delta i sådan utbildning och som önskar det får delta. En vuxen person med utvecklingsstörning som är bosatt i landet har rätt att delta i särvux på grundläggande nivå fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller , om han eller hon saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge och har förutsättningar att tillgodogöra sig ut- bildningen. Kommunerna ska även erbjuda särvux på gymnasial nivå och ska sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Indikator: antal elever Totalt studerade 4 299 elever i särvux , vilket var 271 elever färre än föregående år. Antalet elever i särvux fortsätter således att minska (se Diagram 5.6). Av eleverna var kvinnor och män. Inom särvux på träningsskolenivå var männen i majoritet – män jämfört kvinnor – som det var fler kvinnor än män som deltog i särvux på gymnasial nivå (kvinnor och män). Motsvarande andelar inom särvux på grundsärskolenivå var kvinnor och män. Diagram 5.6 Elever i särvux ht 2009–ht 2013 Grundsärskolenivå Motsvarande träningsskola Gymnasiesärskolenivå Grundsärskolenivå Gymnasiesärskolenivå Grundsärskolenivå Motsvarande träningsskola Gymnasiesärskolenivå Grundsärskolenivå Motsvarande träningsskola Gymnasiesärskolenivå 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet elever per undervisningsgrupp /14 varierade kraftigt mellan kommunerna, från 1 elev till 11 elever. Medianvärdet var 2,9, vilket innebär en liten minskning i förhållande till föregående läsår. Medelåldern i särvux var . Statsbidrag för studier inom särvux kan lämnas till deltagarna av Specialpedagogiska skol- myndigheten. Statsbidrag lämnades med till 183 personer, vilket var en kraftig ökning jämfört med då fördelades till 152 personer. Av de 183 personerna som fick bidrag 2013 var kvinnor och män. Ökningen har enligt Special- pedagogiska skolmyndigheten två förklaringar. Det huvudsakliga skälet anges vara att det har startats nya yrkesinriktade utbildningar för mål- gruppen. I dessa utbildningar ingår praktik på arbetsplatser och vissa teoretiska inslag. Fler elever inom särvux studerar nu fler timmar än tidigare, vilket resulterar i att högre bidragsbelopp betalas ut . Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Utbildningen syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Dessutom syftar utbildningen till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande färdig- heter i att läsa och skriva möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Läs- och skrivinlärningen får ske på elevens modersmål eller annat språk. Varje kommun är skyldig att se till att sfi erbjuds de personer som har rätt att delta i utbildningen. Huvudmannen ska verka för att sfi kan kombin- eras med exempelvis arbetslivsorientering, prak- tik eller annan utbildning. Indikator: antal elever Antalet elever i sfi har ökat kraftigt under 2000- talet. uppgick elevantalet till 113 613 elever, vilket är det högsta antalet elever i sfi någonsin och en ökning jämfört med föregående år. Antalet elever har mer än fördubblats . var drygt 43 000 elever nybörjare i sfi. Då en elev kan läsa flera kurser var det totala antalet kursdeltagare i sfi drygt 150 400. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Andelen kvinnor var och andelen män . Diagram 5.7 Elever totalt, nybörjare respektive kursdeltagare 2009–2013 Indikator: andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs Utbildningen är kursutformad och består av tre olika studievägar som riktar sig till personer med olika studiebakgrund och förutsättningar. vänder sig i första hand till personer med mycket kort studiebakgrund och studieväg 3 till dem med större studievana. Trots att en elev kan avsluta sfi efter respektive kurs eller studieväg är intentionen att alla elever ska ges möjlighet att studera t.o.m. kurs D, som är den högsta kursen. Uppgifter om betyg finns för drygt 52 000 kursdeltagare 2013. Av dessa fick lägst betyget E. Resultaten skiljer sig dock åt mellan de olika kurserna. Högst andel kurs- deltagare med betygen A eller B fanns på den lägsta kursen på varje studieväg – kurserna 1A, 2B och 3C. Av kursdeltagarna avbröt studierna antogs fortsätta utbild- ningen. Av kvinnorna hade avbrutit studierna och av männen . Elever med längre utbildningsbakgrund avbröt studierna i högre grad än de med färre antal år i utbildning. Flest avbrott stod de elever som studerande på studieväg 3, kurs C för. Där avbröt av eleverna sina studier. Diagram 5.8 Andel kursdeltagare som slutfört, avbrutit respektive fortsatt studier i sfi 2009–2013 Slutfört Avbrutit Fortsätter Slutfört Fortsätter Slutfört Avbrutit Fortsätter Indikator: andel deltagare som uppnått lägst godkänt betyg på nationella slutprov Majoriteten av kursdeltagarna som deltog i ett nationellt slutprov i sfi 2013 gjorde provet i en kurs som påbörjades enligt den reviderade kursplan som tillämpas fr.o.m. . Det var 11 600 kursdeltagare som deltog i B- provet, 17 700 som deltog i C-provet och 15 300 som deltog i D-provet. Resultaten på proven skiljer sig åt mellan de olika kurserna. Bäst resultat fick kursdeltagarna som deltog i prov efter kurs B. Där var det som fick lägst betyget E i sammanvägt provbetyg. På C- och D-provet var motsvarande andelar . En procent av kursdeltagarna fick det högsta betyget, A, i kurs D. Kvinnor och män presterade i stort sett likvärdigt på de nationella slutproven. Diagram 5.9 Andel elever med lägst provbetyget E på nationella slutprov i sfi i kurs B, C och D 2013 Eftersom varje elev börjar studierna på sin individuella språkliga nivå varierar elevernas studietid kraftigt. För att bedöma resultaten i sfi följs därför en grupp elever . Av ca 38 615 nybörjare 2011 hade fått lägst godkänt betyg på någon kurs , dvs. Av dessa hade fått lägst godkänt betyg på den högsta nivån, dvs. studieväg 3, kurs D. Diagram 5.10 Elever som började i sfi 2011 , andel med lägst godkänt betyg fördelat på fullföljd högsta kurs och tidigare utbildningslängd Totalt av dem som började sin utbildning i svenska på kurs D 2011 avslutade kursen med lägst godkänt betyg. Av dem som började på kurs A hade avslutat någon kurs med lägst godkänt betyg 2013 och av dessa hade även uppnått målen för kurs D. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Av alla kvinnor som började i sfi 2011 fick lägst godkänt betyg på kurs D. Mot- svarande andel för männen var . Riktvärdet för undervisningens omfattning är . Riktvärdet får överskridas eller underskridas beroende på hur mycket undervisning eleverna behöver för att uppnå de kunskapskrav som anges i kursplanen. Det genomsnittliga antalet elevtimmar för de elever som var nybörjare, dvs. påbörjade sina studier i sfi 2011, och som avlutat kurs D med godkänt resultat var . Det tog eleverna från starten att avsluta kurs D. Jämfört med nybörjarna 2010 hade nybörjarna 2011 i genomsnitt läst mindre, och behövde mindre tid för att klara kurs D. För de elever som började sin utbildning på kurs A och som fått lägst betyget E eller betyget Godkänt på kurs D gick det mellan start- och slutdatum och för de elever som började på kurs D . Elevers betyg i sfi bildar underlag för utbetalning av den s.k. sfi-bonusen som kan lämnas till vissa elever. Fram till kunde en elev som uppnått lägst godkänt betyg på kurs B på studieväg 1, kurs C på studieväg 2 eller kurs D på studieväg 3 får en bonus om maximalt . ersatte kommunerna med för utbetalda bonusbelopp och administrativa kostnader. Detta är mer än och mer än 2011. Totalt utbetalades bonus till 7 676 personer, vilket är en ökning jämfört med . Av de personer som beviljades bonus 2013 fick 3 883 bonus för den högsta nivån (studieväg 3 kurs D). Den totala kostnaden för komvux uppgick till . Det innebär att kostnaden för komvux har ökat jämfört med . Kostnaden per heltids- studerande uppgick till . Denna kostnad har därmed minskat jämfört med föregående år. Den totala kostnaden för särvux uppgick till , vilken är en minskning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till 52 400, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 vilket är en ökning jämfört med föregående år. Den totala kostnaden för sfi uppgick till 2013, vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Kostnaden per heltidsstuderande var , vilket innebär en ökning jämfört med . I komvux tjänstgjorde totalt 4 944 lärare eller 2 600 omräknat till heltidstjänster. Jämfört med har det totala antalet tjänstgörande lärare minskat medan antalet heltidstjänster har varit . Av de tjänstgörande lärarna var kvinnor och män. Lärare i omvård- nadsämnen var den största lärarkategorin i komvux (547 lärare), följd av lärare i matematik (357) och lärare i svenska (260). Antalet tjänstgörande lärare i särvux var, omräknat till heltidstjänster, 244 . Av de tjänstgörande lärarna (omräknat till heltidstjänster) var kvinnor och män. I sfi tjänstgjorde ca 2 900 lärare , vilket motsvarade drygt 2 400 heltidstjänster. Jämfört med är det fråga om en ökning med ca 100 lärare respektive 200 heltids- tjänster. Indikator: andel av lärarna i komvux, särvux och sfi som har högskoleexamen med pedagogisk inriktning Andelen lärare i komvux (omräknad till heltidstjänster) med högskoleexamen med pedagogisk inriktning var , vilket är en ökning med 1,9 procent- enheter jämfört med . Av lärarna i komvux anställda i kommun eller landsting hade en högskoleexamen med ped- agogisk inriktning. För de som var anställda av annan utbildningsanordnare saknas uppgifter . Av de kvinnliga lärarna anställda i kommun eller landsting hade en högskoleexamen med pedagogisk inriktning. Motsvarande andel för manliga lärare var (se Diagram 5.11). Av lärarna i särvux hade en högskoleexamen med pedagogisk inriktning, en minskning med 0,6 procent- enheter jämfört med men en ökning jämfört med (se Diagram 5.11). Andelen lärare i sfi (omräknad till heltidstjänster) med högskoleexamen med pedagogisk inriktning var i sfi anordnad av kommuner och hos andra utbildningsanordnare. Av alla lärare i sfi hade en högskoleexamen med pedagogisk inriktning, en ökning jämfört med . Liksom tidigare är andelen kvinnliga lärare med högskoleexamen med pedagogisk inriktning större än motsvarande andel manliga lärare , (se Diagram 5.11). Diagram 5.11 Andel lärare (heltidstjänster) med högskoleexamen med pedagogisk inriktning i komvux, särvux och sfi 2009/10–2013/14 deltar i Programme for the International Assessment of Adult Competencies (PIAAC) som inrättades 2008. PIAAC mäter den vuxna befolkningens kunskaper, kompetens och allmänna färdigheter inom områdena läs- förståelse, matematik och problemlösning. presenterades resultaten för de 23 länder som deltog i den första omgången och de visar att står sig väl i internationell jämförelse. är ett av fyra länder som, tillsammans med , och , ligger över OECD-genomsnittet inom alla tre kunskapsområdena. hälften av alla vuxna i upp till de tre översta av de fem nivåerna för läsfärdighet och när det gäller räknefärdighet. I är andelarna . Inom problemlösning ligger i topp och av svenskarna presterade på en god nivå när det gäller problemlösningsförmåga. Dessutom klarade nio av tio vuxna av att genomföra övningarna med hjälp av dator. Det är det högsta resultatet bland samtliga deltagande länder. Resultaten visar att de nordiska länderna och har varit mer framgångsrika i att skapa en miljö där de flesta vuxna har erfarenhet av datorer. I samtliga länder varierar de vuxnas resultat i hög grad. hör till de länder som uppvisar de största skillnaderna mellan låg- och hög- presterande tillsammans med bl.a. , , och . Trots att hamnar högt upp i den internationella jäm- förelsen är det en ganska stor andel av den svenska befolkningen som har låga färdigheter inom alla tre kunskapsområdena. Även om resultatet är bättre jämfört med OECD-genom- snittet har fortfarande en av sju vuxna svenskar låga kunskaper när det gäller läsning och räkning och mer än var fjärde person ligger under kun- skapsnivå 1 i problemlösningsförmåga (den lägsta nivån). av länderna uppnådde män något högre genomsnittlig poäng i läsfärdigheter än kvinnor. När man jämför räknefärdigheter är männens försprång större. uppvisar samma trend. Skillnaderna i är dock små mellan kvinnor och män när det gäller läs- färdigheter medan män har högre genomsnittliga poäng än kvinnor i räknefärdigheter. Undersökningen visar att länder som har högt deltagande i organiserad vuxenutbildning uppnår högre resultat i läs- och räknefärdigheter. är ett av de länder som erbjuder vuxenutbildning i stor utsträckning och som även lyckas erbjuda vuxenutbildning till de som ligger på de lägsta nivåerna. Komvux på grundläggande nivå överlämnade sitt betänkande vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20). Utifrån utredningens förslag har 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fått i uppdrag att ta fram ett informationsmaterial om användningen av orienteringskurser inom vuxenutbildningen. Syftet med materialet är att förtydliga hur orienteringskurser kan användas för att anpassa utbildningen efter den enskildes behov och förutsättningar. ska även ta fram stödmaterial som behandlar frågan om stöd inom vuxenutbildningen för att klargöra elevers rättigheter och kommuners skyldigheter. Upp- dragen ska redovisas respektive . lämnade betänkandet Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individ- anpassning (SOU 2013:76) . Utredningen lämnade förslag i alla de delar som uppdraget omfattade. Yrkesvux, lärlingsvux och utbildning för arbetslösa ungdomar inleddes satsningen på yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) och satsningen på lärlingsutbildning inom vuxenutbildningen (lärlingsvux) inleddes . redovisade regeringens uppdrag om att följa upp satsningarna på yrkesvux och lärlingsvux. Av redovisningen framgår att studerade ca 33 450 elever inom ramen för yrkesvux. De vanligaste kurserna inom yrkesvuxsatsningen var kurser inom områdena vård och omsorg följda av kurser inom handel och administration. omfattar satsningen ca 12 400 årsplatser. deltog ca 1 950 kvinnor och ca 1 300 män i utbildning inom lärlingsvux. omfattar satsningen ca 4 000 årsplatser. Vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–har möjlighet att studera inom komvux och på folkhögskola med den högre bidragsnivån inom studiemedlen. Ungdomarna ska bl.a. vara inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb‐ och utvecklingsgarantin och sakna fullständig grundskole‐ eller gymnasieskoleutbildning. redovisade sitt regeringsuppdrag att fördela medel till berörda kommuner (dnr U2014/2917/GV). Enligt Statens skolverks redovisning beviljades ca 2 150 av de aktuella eleverna den högre bidragsnivån inom studiemedlen . beviljades ca 2 500 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 elever det högre bidraget. Könsfördelningen var jämn, det var fråga om lika många kvinnor som män. Studie om kvalitet inom vuxenutbildningen Stiftelsen har efter ansökan beviljats medel för att genomföra en studie om kvalitet inom vuxenutbildningen (U2013/6402/GV). Studien genomförs av Nationellt för livslångt lärande (Encell) vid högskolan. Regeringen har tidigare påtalat att tillsyn, uppföljning och utvärdering av kommunernas vuxenutbildning behöver utvecklas. Studien kan ge värdefulla insikter om hur kommunerna arbetar med kvalitetsmål och måluppfyllelse och om hur kvalitetsarbete ligger till grund för planering av vuxenutbildningen. beslutade i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) om ett tillfälligt statsbidrag för kvalitetshöjande insatser inom sfi. Satsningen omfattar och beräknas omfatta lika mycket 2015. Enligt förordningen (2012:993) om statsbidrag för utbildning i svenska för in- vandrare får bidraget lämnas till anordnare av sfi eller motsvarande utbildning för insatser som bidrar till höjd kvalitet och ökad flexibilitet i utbildningen samt ökad individanpassning av utbildningen. inkom totalt 221 ansökningar varav 142 beviljades. Beviljade medel har använts i verksamheter med totalt drygt 49 000 elever. Medel har beviljats och betalats ut för insatser av olika karaktär. Det är t.ex. fråga om insatser som fokuserar på validering, individuella studieplaner och kartläggning för att bättre möta varje individ. Det kan även vara fråga om insatser för en mer flexibel studieorganisation med ett varierat och utökat utbildningsutbud, insatser som gör utbildningen mer flexibel och individanpassad genom anpassad teknik samt satsningar på modersmål och annat stöd för att öka elevernas förståelse och deras inflytande över sina studier. EU-agendan för vuxnas lärande beslutade utbildnings- ministrarna i EU en resolution om en förnyad agenda för vuxnas lärande. Regeringen har gett i uppdrag att vara representant i arbetet med att genomföra agendan. På finns även en av regeringen utsedd nationell koordinator för agendan.