prop · H2031d26 · 2014-10-23 00:00:00 — Vid utformningen av förslaget ska utredaren sträva efter att utforma systemet så enkelt som möjligt för att bl.a. minimera den administrativa bördan för företag samt minska risken för oavsiktliga fel. Uppdraget ska redovisas senast . (dir. 2011:1) har sett över be- skattningen av bolag. Den har bl.a. haft i upp- drag att göra villkoren mer lika vid finansiering med eget kapital och med lån. Enligt uppdraget skulle kommittén bedöma om det är lämpligt att ta fram mer generellt utformade regler som begränsar ränteavdragen och som om möjligt kan ersätta de nuvarande ränteavdragsbegräns- ningsreglerna, undersöka om skattelättnader för eget kapital bör införas och lämna förslag. I uppdraget har ingått att ta fram förslag som breddar bolagsskattebasen för att bl.a. kunna sänka bolagsskattesatsen. slutbetänkande Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet (SOU 2014:40) överlämnades till Kommittén har lämnat två alternativa förslag för att åtgärda den skattemässiga olikbehandlingen mellan finansiering med eget kapital och lånat kapital. Som huvudförslag föreslås ett finansi- eringsavdrag och som alternativt förslag en s.k. EBIT-modell (Earnings Before Interest and Tax). Båda förslagen innebär att räntekostnader och andra finansiella kostnader får kvittas mot finansiella intäkter (inkl. ränteintäkter). Avse- ende finansieringsavdraget får inga avdrag för finansiella kostnader göras utöver kvittningen. Finansieringsavdraget föreslås uppgå till 25 pro- cent av företagets hela skattemässiga resultat. Det får göras oavsett om företaget har mot- svarande kostnader eller inte och är för företagen ekonomiskt likställt med en sänkning av bolags- skattesatsen . Avseende EBIT-modellen föreslår kommittén att avdrag för finansiella kostnader får göras med 20 pro- cent av företagets rörelseresultat (EBIT) sam- tidigt som bolagsskattesatsen sänks med 3,5 pro- centenheter. Kommittén föreslår att nuvarande ränteavdragsbegränsningsregler avskaffas om fi- nansieringsavdraget införs men behålls vid in- förande av en EBIT-modell. Betänkandet har skickats ut på remiss. Remisstiden går ut . Ambitionen är att det ska vara enkelt att göra rätt. Den företagsform som de flesta företagare först kommer i kontakt med är enskild firma. De skatterättsliga reglerna för enskilda näringsidkare uppfattas dock som onödigt krångliga. (dir. 2012:116) har haft i uppdrag att utvärdera de skatterättsliga reglerna för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag samt lämna förslag om hur dessa regler kan förenklas och förbättras. Utredningen lämnade sitt betänkande Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag (SOU 2014:68) . Utredningens huvudförslag innebär att en ny avsättningsmöjlighet, företagsfond, införs som ersätter reglerna om skogskonto, skogsskadekonto, upphovsmannakonto och expansionsfond. Utredningen bedömer att förslagen sammantaget kommer att leda till minskade administrativa bördor för företagen. tillsattes en utredning med uppdrag att analysera om det finns anledning till en ökad specialisering av skattemålshanteringen i domstol och ge förslag till en fortsatt utveckling 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 av förvaltningsprocessen (dir. 2013:49). God skattekompetens i domstolarna är av stor vikt för skattesystemets legitimitet och för förtroendet för skatteprocessen. Förslagen som utredaren ska lämna ska bl.a. syfta till att stärka rättssäkerheten ytterligare. Uppdraget ska redovisas senast . Utredningen om förbättrade möjligheter till förhandsbesked i skattefrågor (dir. 2013:80) har haft i uppdrag att göra en översyn av förhandsbeskedsinstitutet och att analysera om det finns behov av någon kompletterande form av bindande besked i förväg i skattefrågor i enskilda fall. Utredningen föreslår bland annat att möjligheten till förhandsbesked utökas till att gälla fler skatteområden och att det allmänna ombudet hos får utökade möjligheter att ansöka om förhandsbesked. Reglerna om dokumentationsskyldighet vid internprissättning uppfattas som administrativt betungande för berörda företag. har därför fått i uppdrag att utvärdera regelverket och bedöma reglernas funktionalitet samt analysera möjligheten till förenklingar. ska avrapportera uppdraget . lämnade Utredningen om rättssäkerhet i skatteförfarandet sitt betänkande Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor i skatteförfarandet (SOU 2013:62). Utredningen föreslår bl.a. ett samordnat förfarande i domstol för att pröva en felaktighet eller passivitet i ett ärende om skatt i de fall felaktigheten eller passiviteten kan leda till både en administrativ sanktion och en straffrättslig påföljd. Utredningens betänkande bereds i . Miljölagstiftningen skapar förutsättningar och villkor för att etablera, driva och utveckla företag i ett flertal branscher samt karaktäriseras av en hög förändringstakt genom nytillkommande lagstiftning eller förändring av existerande regler. Det är därför viktigt med ett tydligt regelverk som är enkelt att tillämpa både för företag och myndigheter. och rådets direktiv /75/EU från om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) innebär att sex befintliga sektorsdirektiv som reglerar utsläpp från industriverksamhet och energiproduktion har förts samman till ett 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Cirka 1 000 anläggningar i omfattas av industriutsläppsdirektivet. trädde de ändringar i i kraft, som krävs för att genomföra direktivet (prop. 2012/13:35, bet. 2012/13:MJU5, rskr. 2012/13:101). beslutades det om en ny industriutsläppsförordning (2013:250), som trädde i kraft . De associationsrättsliga regelverken samt regler om insolvens och tvistelösning är liksom regelverken gällande ekonomisk redovisning och revision av stor betydelse för företagen. Det är därför viktigt att regelverken är ändamålsenliga, tydliga och enkla att tillämpa. överlämnade sitt betänkande F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare (2014:44). Utredaren lämnar bl.a. förslag på en särskild form av skuldsanering för företagare som har drivit näringsverksamhet på ett ansvarsfullt sätt med syfte att ge dessa överskuldsatta företagare en möjlighet till en andra chans. Förslaget innebär att riskerna med att driva företag minskar, vilket gynnar ett tillväxtfrämjande entreprenörskap. Många förmögenhetsrättsliga tvister som avser näringslivsförhållanden avgörs genom skiljeförfarande. En utredning har därför tillsatts i syfte att göra en översyn av lagen om skiljeförfarande (dir. 2014:16). Utredningen ska överväga olika åtgärder för att säkerställa att skiljeförfarande i kan fortsätta vara en effektiv och attraktiv tvistlösningsform för såväl svenska som utländska parter. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . antog regeringens propositionen Ny lag om näringsförbud (prop. 2013/14:215). Den nya lagen innebär bl.a. att den krets av personer som kan meddelas ett näringsförbud utökas till att omfatta alla som faktiskt utövar ledning över en verksamhet, oavsett i vilken associationsform verksamheten bedrivs. I den nya lagen finns också förslag som syftar till att effektivisera Kronofogde- myndighetens tillsyn över att meddelade näringsförbud följs. Det blir bl.a. obligatoriskt att den som har fått näringsförbud kallas till ett eller flera samtal där denne informeras om näringsförbudets innebörd och där kan få upplysningar om hur personen försörjer sig. Kallelse till sådant samtal kan förenas med vite. att, om det behövs för tillsynen, förelägga en tredje man att lämna uppgifter om ekonomiska mellanhavanden som denne haft med en person som har näringsförbud. Ett sådant föreläggande ska kunna förenas med vite utom när den som föreläggandet riktar sig till är närstående till personen som har näringsförbud. Det införs också en möjlighet för att göra oanmälda besök hos en person som har näringsförbud. Slutligen ersätts den gällande lagen om näringsförbud med en ny lag. Lagändringarna trädde i kraft . Konkurrens är ett viktigt medel för att nå de näringspolitiska målen Konkurrens är en av flera viktiga förutsättningar för skapandet av ett innovativt företagsklimat. Konkurrens utgör en drivkraft för företagen att vara effektiva och förbättra utbudet av produkter och tjänster. En effektiv konkurrens kommer konsumenterna till del genom ökade valmöjligheter, högre kvalitet på produkter och lägre priser. I ett längre perspektiv är en av konkurrenspolitikens viktigaste uppgifter att skapa förutsättningar för nya företag och verksamheter att utmana befintliga företag, särskilt på marknader med ett fåtal företag. Väl fungerande konkurrens skapar förutsättningar för företagen att investera i forskning och utveckling av nya produkter och tjänster. Genom att svenska företag utsätts för konkurrens och tvingas till effektivisering och utveckling ökar företagens förutsättningar att hävda sig på en global marknad. En väl utformad konkurrenspolitik skapar grund för en hållbar ekonomisk tillväxt och ökat välstånd, såväl inom som inom EU. I vissa fall kan det vara aktuellt att införa särskilda sektorsspecifika regleringar för att öka möjligheterna till marknadstillträde. Av betydelse för konkurrens och väl fungerande marknader är därmed även sektorsmyndigheternas tillsyn över befintliga sektorsregleringar. Arbetet med konkurrensområdet bedrivs inom tre områden; moderna konkurrensregler, en effektiv konkurrensmyndighet och väl fungerande marknader. Moderna och effektiva regelverk är viktiga förutsättningar för att undanröja hinder för en effektiv konkurrens och för att få till stånd väl fungerande marknader. Konkurrenslagstiftningen är av central betydelse för att uppnå detta. En övervägande del av konkurrens- lagstiftningen utgör en anpassning till motsvarande regler inom . Det är eftersträvansvärt att det råder likhet i materiellt hänseende mellan nationella och EU-rättsliga konkurrensregler. Det underlättar och minskar kostnaderna för företag som ska etablera sig på olika geografiska marknader eller konkurrera över gränserna. För att undanröja konkurrensbegränsningar och avhålla företag från att överträda konkurrensreglerna måste reglerna vara utformade så att såväl myndighetens förfarande som domstolsprocesserna kan bedrivas snabbt, effektivt och rättssäkert. Det måste också finnas tillräckliga sanktionsmöjligheter och möjlighet för skadelidande att få ersättning för sina skador. beslutade om propositionen Förbättrad konkurrenstillsyn (prop. 2013/14:135). Härigenom infördes en möjlighet för att ge ett företag som avslöjar en kartell anstånd med att lämna de uppgifter som krävs för att få slippa konkurrensskadeavgift (kölapp). Ett kölappssystem gör det enklare för företag att anmäla kartellsamarbeten som det ger bättre möjligheter att ingripa. ska också tillfälligt få stoppa de löptider som gäller för utredningar av företagskoncentrationer (stoppa klockan). Lagändringarna trädde i kraft . presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till direktiv om skadeståndstalan vid konkurrensöverträdelser. Förslaget syftade till att säkerställa att alla som drabbats av överträdelser till följd av konkurrensreglerna kan få full kompensation för uppkomna skador. Det syftade också till att optimera samspelet mellan konkurrensmyndigheternas tillämpning av konkurrensreglerna i anslutning till skadeståndstalan i nationella domstolar. Förslaget har förhandlats och antog det förslag som förhandlats fram mellan parlamentet, Europeiska kommissionen och Europeiska unionens råd. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Förslaget har skickats till Europeiska unionens råd för slutligt beslut. Regeringen kommer att utreda hur direktivet ska genomföras i svensk rätt. Regeringen avser att låta utreda utökad beslutanderätt för med anledning av den planerade reformen av handläggningen i domstol av de konkurrensrättsliga målen inom domstolsväsendet, se promemorian Patent- och marknadsdomstol (Ds 2014:2) samt avsnitt 3.4.2 under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Europeiska kommissionen fattade beslut om en ny förordning om tillämpningen av artikel 101.3 i fördraget på grupper av avtal om tekniköverföring. Som en följd av detta fattade beslut om propositionen Konkurrensbegränsande avtal om tekniköverföring - anpassning till nya EU-regler (prop. 2013/14:221) om hur lagen (2008:586) om gruppundantag för konkurrensbegränsande avtal om tekniköverföring bör anpassas till Europeiska kommissionens nya gruppundantagsförordning. De nya bestämmelserna trädde i kraft . En effektiv konkurrensmyndighet är en förutsättning för konkurrensreglernas genomslag. är tillsynsmyndighet inom konkurrens- och upphandlingsområdet och ska verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna samt en effektiv offentlig upphandling till nytta för det allmänna och marknadens aktörer. ska därutöver uppmärksamma hinder mot en effektiv konkurrens, lämna förslag till regelreformering och följa upp utvecklingen på konkurrens- och upphandlingsområdet. , då upphandlingsstödet vid Aktiebolaget inordnades, är även ansvarigt för ett samordnat upphandlingsstöd. inordnades upphandlingsstödet vid Verket för innovationssystem () i verksamhet och inordnades upphandlingsstödet vid Kammarkollegiet i . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 återrapporterat till regeringen om arbetet med att bygga upp ett samlat upphandlingsstöd, senast , dnr 543/2014. En ny organisation för upphandlingsstöd bildas dit nuvarande upphandlingsstöd i flyttas. Se även avsnitt 6 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. har resurserna inom konkurrensområdet inriktats främst på lagtillämpning, särskilt kartellbekämpning. Prioriterat har även varit att tillämpa regeln om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i konkurrenslagen (2008:579) och att ingripa mot privata och offentliga aktörer som missbrukar sin dominerande ställning på marknaden. har särskilda insatser gjorts inom sektorerna bygg, finansiella tjänster, grossisttjänster till låssmeder och detaljhandelsmarknaden för drivmedel. Inom upphandlingsområdet har tillsynsverksamhet med inriktning på otillåtna direktupphandlingar prioriterats. Åtgärder för att öka förutsättningarna för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar har också varit i fokus. tog emot närmare 1 100 tips och klagomål från företag och konsumenter. Drygt 500 av dessa rörde offentlig upphandling, 70 rörde konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet och 25 rörde valfrihetssystem. fattade 103 beslut med tillämpning av konkurrenslagen (2008:579) eller artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget . Av dessa rörde 45 beslut företagskoncentrationer och tre tillsynsbeslut konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. De ärenden om offentlig säljverksamhet som beslutades har i genomsnitt tagit att handlägga och den beräknade kostnaden per ärende har legat på . har redovisat en uppföljning av tillämpningen av bestämmelsen om offentlig säljverksamhet införande . Myndigheten kan konstatera att den hanterat ett betydande antal ärenden inom detta område. I cirka 15 av de ärenden som har utretts har offentliga aktörer uppgett att de avsett att ändra en ifrågasatt verksamhet eller ett ifrågasatt förfarande. har framfört att de identifierat följande problem i samband med handläggningen av dessa ärenden; bristande särredovisning av konkurrensutsatt verksamhet och lång handläggningstid innan förbud meddelas (skrivelse 2013-11- 15, dnr 617/2013). har avslutat 89 ärenden enligt upphandlingslagarna. I sin tillsyn enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) fattade verket tre beslut. Det genomsnittliga antalet timmar per ärende uppgick till 543 och kostnaden per ärende till . Flera konkurrenslagsärenden har åtgärdats genom att parterna har ändrat sitt beteende eller undanröjt konkurrensproblemet under ärendets handläggning. i konkurrens- och upphandlingsärenden – , har det meddelats flera domar i ärenden som initierats hos , framför allt inom området offentlig säljverksamhet. ändrade tingsrättens dom i enlighet med yrkande och förbjöd ett förfarande som rörde tillträde för ett privat konkurrerande företag till ett kommunalt övningsområde (, MD 2014:1). meddelade en dom som förbjöd en kommun att sälja mark- och anläggningstjänster till andra kunder än den egna kommunen (, mål nr T 911-12). Under samma månad biföll inte talan mot en kommun som erbjöd gym- och spatjänster (mål nr T 16810-12). De två senare domarna är överklagade till . Inom upphandlingsområdet har ett drygt trettiotal domar rörande upphandlingsskadeavgift meddelats . I merparten av fallen har talan bifallits. var part i totalt 36 mål i domstol , varav åtta avsåg överträdelser av konkurrenslagen och 24 avsåg upphandlingsskadeavgift. Tre mål som rörde tillämpningen av regeln om offentlig säljverksamhet låg i domstol. Totalt lämnade in 26 ansökningar till domstol mellan som rör överträdelse av upphandlingslagstiftningen. I flertalet fall har talan helt eller delvis bifallits. fick i regleringsbrevet i uppdrag att göra en översyn av konkurrensen i samt lämna förslag till konkurrensfrämjande åtgärder. redovisade sin rapport i (rapport 2013:10) se vidare under rubriken ”Öppna- och väl fungerande marknader”. utarbetade också rapporter som rörde osund konkurrens i offentlig upphandling – om lagöverträdelser som konkurrensmedel (rapport 2013:6), konkurrensen på den finansiella tjänstemarknaden (rapport 2013:4) och valfrihetssystem inom arbetsförmedlingen respektive (rapport : 7 och 2013:8). har fortsatt att informera om anbudskarteller och om osund konkurrens. arbetar för att underlätta för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar bl.a. genom det myndighetsnätverk som finns inom detta område. har utarbetat och lanserat en interaktiv vägledning där företag som planerar ett samarbete vid anbudslämning i en upphandling kan testa om det är möjligt utan att överträda konkurrensreglerna. deltar i lagstiftningsarbete och handläggning av ärenden. deltar också i samarbete och informationsutbyte med europeiska konkurrensmyndigheter inom Network (ECN), myndigheter inom det europeiska () och i erfarenhetsutbyten med andra konkurrens- myndigheter. bidrar också till den internationella utvecklingen inom området genom deltagande i diskussioner och styrgruppsarbete inom 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 () och Network (ICN). Intressenternas syn på verksamhet genomförde en undersökning bland verkets intressenter. En majoritet inom samtliga intressentgrupper anser att aktivt motverkar allvarliga överträdelser av konkurrenslagstiftningen samt ger företag och myndigheter vägledning för sitt handlande i frågor som rör konkurrens. Vid en sammanvägd bedömning anser , jämfört 2012, att de har ett stort eller mycket stort förtroende för . Andelen med stort förtroende är störst hos affärsjurister och lägst hos mindre företag. På fråga om prioritering bland sina ärenden uppger , jämfört föregående år, att de tycker att det är bra att verket har en prioriteringspolicy som publiceras öppet. I fråga om ärendehantering gav ett positivt gav ett positivt helhetsomdöme från . En överväldigande majoritet uppger sig känna till lagen om offentlig upphandling. Intressenternas kännedom om att det är som ansvarar för tillsynen av lagen om offentlig upphandling har ökat. Andelen som har kännedom om detta ligger dock fortfarande i samtliga intressentgrupper förutom hos affärsjuristerna. Kännedomen är lägst bland mindre företag. Till är ett råd för forskningsfrågor knutet. Rådet har till uppgift att stimulera forskning på konkurrens- och upphandlingsområdet samt att tillföra verket sådana resultat från utvecklingen främst inom de ekonomiska och juridiska vetenskaperna som kan ha betydelse för verksamheten. Inom området för uppdragsforskning publicerades fem rapporter, bl.a. om den nordiska elmarknaden, försäljning av drivmedel och om upphandling av it-system. Det särskilda anslaget för konkurrensforskning som uppgick 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 till fördelades på tre nya projekt inom konkurrensområdet, ett nytt projekt inom upphandlingsområdet samt på 14 pågående projekt. De nya forskningsprojekten rörde områdena hälsa och äldreomsorg, simulering av företagskoncentrationer, anordnandet av en nordisk konferens i industriell ekonomi samt en studie i upphandling, marknad och markexploatering. Öppna och väl fungerande marknader En förutsättning för väl fungerande marknader är, utöver en modern konkurrenslagstiftning och en effektiv konkurrenstillsyn, att det inte finns onödiga hinder för att träda in och ut på olika marknader. Det är också viktigt med likvärdiga villkor mellan privata och offentliga aktörer. Ytterligare en förutsättning är att konsumenterna gör välgrundade val mellan olika leverantörers erbjudanden. Att den offentliga upphandlingen fungerar väl är också en viktig förutsättning för väl fungerande marknader inom de områden där offentliga aktörer köper varor och tjänster. publicerades Tillväxtanalys rapport över länders regelverk och institutioner - hur internationella jämförelser kan användas och tolkas (2013:07). I rapporten hänvisas till att förutsättningarna för entreprenörskap och växande företag i är bland de bästa i världen. har genomfört flera tillväxtfrämjande strukturreformer , exempelvis avreglerat finans- och kapitalmarknaderna, sänkt och avskaffat skatter samt öppnat upp marknader för inhemsk konkurrens och internationell handel. Detta har, enligt rapporten, betalat sig i form av en högre ekonomisk tillväxt och en stabilare ekonomi jämfört med flertalet . Översyn av konkurrensen i redovisade i rapporten i (Rapport 2013:10) regeringsuppdraget att granska vissa marknader för att kartlägga brister i konkurrensen och föreslå åtgärder till förbättringar. granskade särskilt byggmarknaden, marknaden för tandvård, marknaden för drivmedel, valfrihetssystem och konkurrens på marknader där både privata och offentliga aktörer är verksamma. lämnade ett antal förslag i anslutning till de analyserade marknaderna. tillsattes utredningen tandvårdsreform (dir. 2014:28) som ska se över den tandvårdsreform som infördes . Ett flertal av de förslag som fört fram i sin rapport i omfattas av de områden som utredaren ska analysera. Uppdraget ska redovisas . beslutade om ändringar i kommunallagen (1991:900). Ändringarna syftar till att förbättra kommuners och landstings uppföljning och kontroll av privata utförare och öka allmänhetens insyn i privata utförares verksamhet (prop. 2013/14:118). gavs tilläggsdirektiv till utredningen om en kommunallag för framtiden (dir. 2013:100). Utredningen har fått i uppdrag att bland annat analysera och vid behov lämna förslag om hur kommunallagen kan göras mer konkurrensneutral mellan olika utförare av verksamhet. Utredningen ska även analysera och vid behov lämna förslag på hur den kommunala revisionen ytterligare kan förstärkas. Se även avsnitt 2.5.7 under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. (2010:900) kan bidra till att uppnå en effektiv konkurrens på bygg- och bostadsmarknaden. Det har därför utretts hur regelverket fungerar och hur det kan förenklas, tydliggöras och effektiviseras. fattade beslut om propositionen En enklare planprocess (prop. 2013/14:126). Ändringarna i syftande till en förenklad planprocess som kan främja konkurrensen då fler mindre företag kan förväntas delta i byggprojekt där detaljplan behöver upprättas. En kommun som avser att ingå s.k. exploateringsavtal med en byggherre eller fastighetsägare blir också skyldig att anta riktlinjer för sådana avtal. Att processen kring och innehållet i exploateringsavtalen blir mera öppen kan främja konkurrensen. Kommunernas markanvisning i anslutning till planprocessen är också av betydelse för en effektiv konkurrens. I propositionen En enklare planprocess föreslås även en helt ny lag om riktlinjer för kommunala markanvisningar. Lagen innebär att en kommun ska anta riktlinjer för markanvisningar om kommunen genomför sådana.