prop · H103100 · 2014-04-09 00:00:00 — –öka investeringar i infrastruktur och forskning, samt –höja kvaliteten i utbildningssystemet. En förutsättning för regeringens arbete har genomgående varit att värna ordning och reda i de offentliga finanserna. Vikten av detta blev särskilt tydligt i samband med finanskrisen och 2009 och den efterföljande skuldkrisen då styrkan i de offentliga finanserna på allvar prövades. Regeringens prioriteringar för ett minskat utanförskap genom fler i arbete, förbättrat företagsklimat och god ordning i de offentliga finanserna har varit centrala för att säkra välfärdens kärnverksamhet som vård, skola och omsorg och ha utrymme att kunna göra satsningar för att värna sammanhållningen i samhället. Det kommer att ta tid att hantera krisens följdverkningar. Även om sysselsättningen stigit, trots krisen, är det nödvändigt att fortsätta Sweden2005 Article IV Consultation Concluding Statement 25, (2005). 2013/14:100 Bilaga 4 arbeta för att pressa ned arbetslösheten som annars riskerar att bita sig fast. Effekterna av strukturreformer går oftast att bedöma först på . Men i vissa fall är de tydliga, t.ex. när det gäller utvecklingen av arbetsutbudet, antalet sysselsatta, utanförskapet och offentliga finanser. Jämfört med 2006 var det över 250 000 fler sysselsatta 2013.2 Andelen av befolkningen i arbetsför ålder som finns på arbetsmarknaden (arbetskraftsdeltagandet) är trots en utdragen lågkonjunktur på sin högsta nivå sedan 1990- talskrisen. Sysselsättningsgraden (tillsammans med )och arbetskraftsdeltagandet är nu högst i EU.3 Utanförskapet har minskat med nästan 200 000 personer och har legat på sin lägsta nivå sedan före 1990-talskrisen.4 är också det enda land i EU som förväntas minska sin statsskuld mellan 2006 och 2014.5 I andra fall, t.ex. när det gäller arbetslösheten, väntas effekterna mer tydligt på lite när de kraftiga konjunktursvängningarna i spåren av finanskrisen klingat av. Dessutom tar det tid för vissa reformer, t.ex. på utbildningsområdet, att ge effekt. 2 Strukturreformer för fler i arbete En hög sysselsättning bidrar till högre välfärd genom att människors kompetens och vilja att arbeta tas tillvara på bästa sätt. Att ha ett jobb ger individen en egen inkomst, men också känslan av att vara behövd och att få vara del av en gemenskap. Om fler jobbar och färre är i utanförskap underlättar det den långsiktiga finansieringen av välfärden. I nedanstående avsnitt redogörs för de strukturreformer regeringen har genomfört för att öka utbudet av och efterfrågan på arbetskraft, stärka förutsättningar för anställningar genom utbildningssatsningar samt förbättra matchningen på arbetsmarknaden. 2.1Allvarliga strukturproblem på arbetsmarknaden Trots en stark konjunktur befann sig en femtedel av den arbetsföra befolkningen i någon form av utanförskap . Till stor del var dessa personer sjukskrivna eller hade sjuk- och aktivitetsersättning, tidigare s.k. förtidspension (se diagram 2.1). Trenden med ett kraftigt stigande antal sjukskrivna hade visserligen brutits , efter att ha nått den klart högsta nivån i något OECD-land6. I stället hade ökningstakten av antalet personer, mätt som helårsekvivalenter, med sjuk- och aktivitetsersättning tagit fart. När inflödet var som störst och 2005 beviljades över 70 000 personer , eller 200 , sjuk- och aktivitetsersättning7. hade antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning stigit till nära en halv miljon, vilket var högre än . Ökningen var kraftigast i åldersgruppen 35–, vilket innebar att kostnaderna förväntades vara fortsatt höga under lång tid.8 2Tredje kvartalet 2013 jämfört med tredje kvartalet 2006. Även vid en jämförelse av 2013 och 2006 på helårsbasis har antalet sysselsatta ökat med mer än 250 000. Källa: , . 3OECD, kvartal 4 2013. 4Mätt i termer av helårsekvivalenter. En helårsekvivalent motsvarar en person som försörjs av ett ersättningssystem . Exempelvis blir två personer som är sjukskrivna på halvtid tillsammans en helårsekvivalent. De ersättningar som ingår är sjuk- och rehabiliteringspenning, sjuk- och aktivitetsersättning, ekonomiskt bistånd, arbetslöshetsersättning och ersättning vid deltagande i Economic Survey of (2008). arbetsmarknadspolitiska program (aktivitetsstöd). 5 Kommissionens vinterprognos, 2014. Budgetprognos 2006:1 (). Diagram 2.1 Utveckling av utanförskapet –2013 Anm.: Antal personer mätt som helårsekvivalenter. Källor: , och egna beräkningar. Det växande utanförskapet hade många orsaker, men en viktig faktor var att det för många inte lönade sig tillräckligt att arbeta. Detta berodde på att drivkrafterna till arbete var för svaga till följd av alltför höga ersättningsnivåer i arbetslöshets- och sjukförsäkringarna kombinerat med höga inkomstskatter, särskilt för personer med låga eller medelstora inkomster. Personer med de lägsta inkomsterna mötte i många fall de högsta marginaleffekterna eftersom bidragen minskade om inkomsten ökade. Det medförde att många riskerade att fastna i fattigdomsfällor, det vill säga en situation med permanent låg levnadsstandard som kommer av att ersättningar från socialförsäkringssystemet utvecklas svagt i förhållande till löneinkomster. Detta i kombination med en ineffektiv arbetsmarknadspolitik hade inneburit att arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen hade utvecklats svagt trots god tillväxt och internationell högkonjunktur. Sysselsättningsproblemen var särskilt tydliga bland vissa grupper som unga, äldre, lågutbildade och personer med utländsk bakgrund. Bland annat hade ungdomsarbetslösheten stigit från 2006.9 Att bryta detta utanförskap genom att få fler i arbete och uppnå full sysselsättning var regeringens främsta mål när den tillträdde 2006. 2013/14:100 Bilaga 4 2.2Politikens inriktning för varaktigt högre sysselsättning För att öka den varaktiga sysselsättningen och minska utanförskapet har regeringen genomfört en kombination av åtgärder som stimulerar arbetsutbudet, ökar arbetskraftsefterfrågan och förbättrar matchningen mellan arbetssökande och lediga platser. Regeringen har dessutom vidtagit riktade åtgärder för att öka sysselsättningen framför allt i grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. inledde regeringen samtal med arbetsmarknadens parter. De har resulterat i en rad åtgärder som förbättrar förutsättningarna för t.ex. unga att etablera sig på arbetsmarknaden. Konjunkturen som avsnittet redogör för har skiftat kraftigt, vilket ställt krav på stabiliseringspolitiska åtgärder. Stabiliseringspolitiken under krisåren beskrivs mer utförligt i avsnitt 4.3. En politik för högre sysselsättning måste stimulera utbudet av arbetskraft. Utbudet säkrar en mer sysselsättningsfrämjande utveckling. Det finns inte en fast mängd arbetstillfällen i ekonomin, utan den beror på lång sikt av hur många människor som vill och kan arbeta.10 Enligt anpassar sig sysselsättningen nästan exakt proportionellt efter arbetskraften, dvs. om arbetskraften ökar med en procent, ökar sysselsättningen med en procent.11 För att arbetsutbudet snabbt ska omsättas i sysselsättning kan ytterligare åtgärder behövas. En politik där utbuds- och efterfrågeåtgärder kompletterar vararandra kan bidra till att den samlade effekten blir större än vad effekterna hade blivit av varje enskild åtgärd.12 Det finns 10Se t.ex. Layard m.fl. Unemployment. Macroeconomic performance and the labour market, 1991 samt fördjupningsrutan Arbetsutbudet bestämmer sysselsättningen i denna proposition. 11Långtidsutredningen (SOU 2011:11). 12Se t.ex. Coe och Snower, Policy Complementarities: Labour Market Reform, IMF Working Paper Nr 96/93, 1996 och Fitoussi, , Morro, Snower, och Solow Manifesto on Unemployment in the EU, del , vol 206, 1998. 2013/14:100 Bilaga 4 därför en poäng med reformprogram där man stimulerar efterfrågan på arbetskraft redan initialt för att säkerställa att det ökade utbudet av arbetskraft också omsätts i en stigande sysselsättning och lägre arbetslöshet. 2.2.2Sänkt skatt med tonvikt på låg- och medelinkomsttagare – Jobbskatteavdraget Den enskilt viktigaste reformen i regeringens arbete för ökad sysselsättning är jobbskatteavdraget. hade det högsta skattetrycket för låginkomsttagare bland de nordiska länderna och högre skattetryck än i de flesta andra OECD-länder.13 genomförde i och i skattesänkningar riktade mot låginkomsttagare i syfte att bryta en utveckling där drivkrafterna att gå från bidragsersättning in på arbetsmarknaden och egen lön var små. Dessa svaga drivkrafter hade orsakat vad som kan beskrivas som fattigdomsfällor med svag disponibelinkomstutveckling och svårigheter att förändra den egna ekonomin. Inriktningen var att motverka en utbredd arbetslöshet hos utsatta grupper, inte minst ensamstående föräldrar. Dessa reformer visade sig ge tydligt positiva effekter på sysselsättningen för berörda grupper14. Reformerna har tjänat som inspiration för utformningen av jobbskatteavdraget i . finns enligt någon form av jobbskatteavdrag i 18 länder, däribland , och USA.15 Diagram 2.2 Inkomstskatt som andel av inkomst i , genomsnittet för för en ensamstående person utan barn och med två tredjedelar av genomsnittlig inkomst 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Anm.: Inkomstskatt inkl. skattereduktioner men exkl. arbetsgivarens sociala avgifter. Jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt att arbeta, särskilt för låg- och medelinkomsttagare, vilket därmed ökar drivkrafterna att gå från utanförskap till arbete. Jobbskatteavdraget gör också att det blir mer lönsamt att gå från deltid till heltid för den som redan har ett arbete. För att stimulera äldre personer att stanna kvar i arbetslivet har ett större jobbskatteavdrag för personer införts. Jobbskatteavdraget infördes och har därefter förstärkts fyra gånger, . Det har med svag konjunktur i spåren av finans- och skuldkrisen medfört resurstillskott till hushållen vilket hållit efterfrågan uppe och därmed dämpat krisens inverkan på svensk ekonomi. Jobbskatteavdraget bedöms av på lång sikt öka sysselsättningen med ca 120 000 personer. , och gör likvärdiga effektbedömningar.16 Jobbskatteavdraget innebär störst procentuell skattesänkning för dem med låga inkomster (se tabell 2.1). Det är i detta segment som 13 Taxing wages 2011-2012 (). 14En kort sammanfattning av studier på det amerikanska jobbskatteavdraget (EITC) finns ekonomiska vårproposition prop. 2011/12:100 bilaga 5. 15 Tax Policy Studies no. 21 -Taxation and Employment (2011); Taxing wages 2011-2012 (2013). 16 Se t.ex. Finanspolitiska rådets , avsnitt 8.1 (2008), Finanspolitiska rådets rapport- Svensk finanspolitik 2013, tabell 7.1 (2013), Penningpolitisk rapport , sid 45- 51 (, 2012), Konjunkturläget , tabell 36 (, 2011). sysselsättningseffekterna förväntas vara som störst. Tabell 2.1 Jobbskatteavdrag vid olika månadslöner 2014 Ökning av nettoinkomst till följd av hela jobbskatte- avdraget (procent) Beräkningarna utgår från att övriga inkomster är och en kommunalskattesats på (vägt genomsnitt 2014). Källa: Egna beräkningar. Skillnaden i beskattning mellan och övriga har minskat betydligt , som mest vid låga inkomster. Diagram 2.2 visar inkomstskatt som andel av inkomsten för en person med två tredjedelar av genomsnittlig inkomst i jämfört med i genomsnitt. ligger fortfarande över genomsnittet i , även om skillnaden har minskat betydligt . Diagram 2.3 visar hur marginalskatten har sänkts vid olika månadsinkomster till följd av jobbskatteavdraget och höjningen av skiktgränsen för den statliga inkomstskatten. Diagram 2.3 Sänkta marginalskatter Marginalskatt vid olika månadsinkomster Marginalskatt vid gällande regler Marginalskatt nu gällande regler 2.2.3Förstärkt arbetslinje i socialförsäkringssystemen För att säkra att de sociala ersättningssystemen förblir system som ger tillfälliga ersättningar 2013/14:100 Bilaga 4 då människor t.ex. drabbas av arbetslöshet bör de präglas av en tydlig arbetslinje. Det innebär att det i systemen ska finnas tydliga drivkrafter och stöd att återvända till arbete. De ska motverka att människor är frånvarande från arbetskraften alltför länge eftersom risken att fastna i längre arbetslöshet då ökar. Drivkrafterna till arbete beror på ersättningsnivåerna i försäkringarna, men också på hur kraven på individen att söka och ta ett arbete utformas och tillämpas. Dessutom ska individen ges stöd för att komma tillbaka i arbete genom t.ex. matchningsåtgärder eller rehabilitering. För att öka drivkrafterna till arbete har därför arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring stärkts, bl.a. genom att ersättningsnivåerna numera trappas av med tiden i arbetslöshet och ersättningsdagarna förbrukas även när den arbetslöse deltar i arbetsmarknadspolitiska program och uppbär aktivitetsstöd. Drivkrafterna för att söka arbete hålls därmed uppe, som det omedelbara försäkringsskyddet vid friställningar kan förbli jämförelsevis högt. Arbetssökandet yrkesmässigt och geografiskt har också utvidgats för att förbättra utsikterna att snabbt komma tillbaka i arbete. Möjligheten till arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet har också begränsats. Dessa reformer bedöms förkorta arbetslöshetstiderna och därmed minska arbetslösheten på lång sikt. För att minska den höga och växande sjukfrånvaron som präglade första halvan av har regeringen även genomfört reformer inom sjukförsäkringen som syftar till att ge ökade förutsättningar att återvända till arbetsmarknaden och ett jobb. Den enskildes förmåga att arbeta måste tas tillvara och han eller hon måste ges förutsättningar att åter komma i arbete efter sjukfrånvaro. Reformerna syftar till att skapa drivkrafter till arbete som arbetsförmågan ska stärkas hos de sjukskrivna. –införandet av en rehabiliteringskedja med fasta tidsgränser för prövning av arbetsförmåga, –i normalfallet sjukpenning av sjukpenninggrundande inkomst (SGI) i högst och därefter sjukpenning av SGI i högst , 2013/14:100 Bilaga 4 –krav på stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan för rätt till sjukersättning, –sänkt ersättning genom att SGI multipliceras med faktorn 0,97, –generösare regler för återgång till arbete för personer med varaktig sjukersättning (steglös avräkning av sjukersättning mot arbetsinkomst), –satsning på medicinsk rehabilitering (den s.k. rehabiliteringsgarantin), –förstärkt samarbete mellan och Arbetsförmedlingen, –satsning på företagshälsovård och arbetsplatsnära stöd, och –försök med kompletterande rehabiliteringsaktörer för långtidssjukskrivna. 2.2.4En aktiv arbetsmarknadspolitik med ökat fokus på jobb Vidare har regeringen lagt om arbetsmarknadspolitiken. Syftet med de arbetsmarknadspolitiska insatserna är att öka sökaktiviteten och stärka individens anställningsbarhet genom åtgärder som arbetsmarknadsutbildning eller ny arbetslivserfarenhet via praktik eller lönesubventionerad anställning. Arbetsförmedlingen har givits ett tydligare uppdrag att fokusera på att stötta arbetssökande för att de ska kunna återvända till arbetsmarknaden och jobb. Antalet arbetsmarknadsprogram har minskats i syfte att förenkla stödet till de arbetslösa, t.ex. har friår och datortek avskaffats. I stor utsträckning riktas numera programmen till personer som står långt från arbetsmarknaden, dvs. de som varit arbetslösa . Genom införandet av Jobb- och utvecklingsgarantin och Jobbgarantin för unga riktas de arbetsmarknadspolitiska insatserna i stor utsträckning till de personer som varit arbetslösa och har svårast att hitta ett arbete. Även personer som löper hög risk för långtidsarbetslöshet kan emellertid redan i ett tidigt skede ges ändamålsenligt stöd. 2013/14:100 Bilaga 4 Tabell 2.2 Exempel på nedsättningar och stöd för att anställa olika personer med i bruttolön () <23 år, arbetslös> <23 år, arbetslös Äldre, mellan 65 åren, studerar SFI Anm.: Merkostnadsersättningar tillkommer i vissa fall. Eventuella ytterligare avgifter till följd av kollektivavtal är ej medräknade. För att få särskilt anställningsstöd krävs deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin mer än 6 månader, för att få nystartsjobb krävs att man varit arbetslös, sjukskriven eller anställd i eller om under . 2.2.5Åtgärder för att öka efterfrågan på arbetskraft Forskningen visar att subventionerade anställningar är en effektiv åtgärd för att ge arbetslösa personer anställning och erfarenhet.17 För att stärka chansen till jobb för personer som varit utan arbete har regeringen därför infört nystartsjobb som sänker arbetsgivarens lönekostnader för de med långa arbetslöshetstider. Den i två steg sänkta arbetsgivaravgiften för unga underlättar ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Regeringen lämnade även förslag till om en mer fokuserad sänkning av avgifterna för dem under . Den slopade särskilda löneskatten för äldre bedöms på motsvarande sätt öka arbetsgivarnas intresse att behålla eller anställa äldre arbetskraft. För utrikes födda som fått uppehållstillstånd som flykting eller anhöriginvandrare finns dessutom i instegsjobb som syftar till att underlätta etableringen på arbetsmarknaden. För att få fler personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga i arbete har resurserna för bl.a. subventionerade anställningar riktade mot 17 Se t.ex. och effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt (IFAU 2011:7). denna grupp ökat. Effekterna på arbetsgivarnas faktiska lönekostnader för några av dessa stöd visas i tabell 2.2. En skattereduktion för hushållsarbete () infördes för att öka antalet anställda inom denna sektor och minska omfattningen av svartarbete. infördes ytterligare en skattereduktion för reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad (). Dessa två skattereduktioner är samordnade och benämns gemensamt husavdraget. Mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster sänktes 2012. Dessa åtgärder bedöms öka sysselsättningen i branscher som är viktiga för personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Genom åtgärderna blir nämligen tjänsterna billigare att köpa, vilket bedöms leda till ökad efterfrågan och därmed nya arbetstillfällen. Att tjänsterna blir billigare förväntas även medföra att svarta arbetstillfällen omvandlas till vita, vilket leder till att de som arbetar i branscherna får en ny trygghet genom bl.a. rätt till sociala förmåner. Åtgärden bedöms också bidra till att öka arbetsutbudet bland dem som köper tjänsterna. 2.2.6Åtgärder för att förbättra matchningen Arbetsförmedlingen har en mycket viktig roll i att stödja personer med svag förankring på arbetsmarknaden som har få egna jobbrelaterade nätverk och underlätta för de arbetsgivare som har svårt att hitta rätt arbetskraft. 2013/14:100 Bilaga 4 medlingen har sedan regeringen tillträdde 2006 fått ett tydligare uppdrag att förmedla jobb och utveckla sina arbetsgivarkontakter. och de 21 länsarbetsnämnderna har också blivit en sammanhållen myndighet för ökad effektivitet och mer likartad service för individen oavsett var i landet man bor. Regeringen har dessutom tillsatt en utredning för att se över Arbetsförmedlingens verksamhet och organisation, något som inte gjorts . Utredningen har fått ett brett uppdrag och ska utifrån de senaste årens reformer och förändringar på arbetsmarknaden analysera myndighetens förutsättningar att framgångsrikt genomföra uppdraget att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. 2.2.7Samverkan med arbetsmarknadens parter för fler i arbete – Yrkesintroduktion för unga Arbetsmarknadens utveckling påverkas i hög grad av politikens utformning, men också av överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter. inleddes samtal mellan regeringen och arbetsmarknadens parter om åtgärder som kan leda till en varaktigt högre sysselsättning och lägre jämviktsarbetslöshet, de s.k. trepartssamtalen. Samtalen har främst varit inriktade på att göra stabiliseringspolitiken mer träffsäker genom ett system för korttidsarbete i privat sektor under en djup lågkonjunktur (en sådan lagstiftning finns nu på plats), omställningsavtal mellan PTK och Svenskt näringsliv som rör kompetensutveckling, omställningsstöd och turordningsregler samt yrkesintroduktionsavtal för ungdomar. Ungdomsarbetslösheten har ökat under 2000- talet (se diagram 2.12). Även om de allra flesta ungdomar lyckas etablera sig på arbetsmarknaden har regeringen vidtagit åtgärder för att etableringen ska förenklas och påskyndas. Inom ramen för trepartssamtalen för regeringen samtal med arbetsmarknadens parter på branschnivå om s.k. yrkesintroduktionsavtal. Yrkesintroduktionsavtal är ett samlingsnamn för branschspecifika avtal om anställningar för unga som saknar relevant yrkeslivserfarenhet eller är arbetslösa, där en del av tiden används för handledning eller utbildning. Regeringen bedömer att yrkesintroduktionsavtal kan få stor betydelse för att underlätta arbetsmarknadsinträdet för unga och har till följd av samtalen infört ett ekonomiskt stöd till arbetsgivarna för anställningar inom ramen för dessa avtal. Stödet, som utgörs av en lönesubvention och ett ekonomiskt handledarstöd, bedöms öka efterfrågan på unga. Den utbildning eller handledning som kommer med anställningen förväntas bidra till att öka individens produktivitet. fanns yrkesintroduktionsavtal, utformade så att de berättigar till statligt stöd, på nästan en fjärdedel av arbetsmarknaden. 2.2.8Mer kunskap i skolan En god utbildning är central för att ge alla elever en bra grund att stå på, förbereda dem för arbetsmarknadens krav, och för att värna den sociala sammanhållningen. Kunskap för samhället framåt och stärker förutsättningar att hävda sig i den internationella konkurrensen. Arbetslöshetsrisker är nära kopplat till brister i utbildningen och produktiviteten i samhället beror i stor utsträckning på förvärvade och tillämpade kunskaper. Att öka kvaliteten i skolan och säkra att tillräcklig kunskap kommer alla elever till del förbättrar förutsättningarna för jobb på framför allt två sätt. För det första minskar det risken för enskilda att fastna i utanförskap, för det andra ökar det arbetskraftens produktivitet och därmed svenska företags konkurrenskraft. Trots skolans betydelse och den generellt sett höga utbildningsnivån i har skolresultaten fallit . I internationella jämförelser från mitten av 1990- talet18 presterade svenska elever i senare årskurser mycket bra, men därefter har resultaten försämrats, särskilt inom matematik och naturvetenskapliga ämnen. I PISA-undersökning, som genomförs , har de svenska 15-åringarnas resultat i läsförståelse, matematik och 18 Trends in International Mathematical and Science Study (TIMSS) 1995. Se även Progress in International Reading Literacy Study (PIRLS) 2001, 2006 och 2011; Trends in International Mathematical and Science Study (TIMSS) 2003, 2007 och 2011; Programme for International Student () 2000, 2003, 2006, 2009 och 2012. naturvetenskap stadigt sjunkit och ligger nu under OECD-genomsnittet.19 Många elever lämnar utan att vara behöriga till gymnasieskolans nationella program20 och avhoppen från gymnasieskolan är omfattande.21 har regeringen gjort förstärkningar av skolpolitiken som syftar till att återigen sätta fokus på kunskap i skolan för att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten. Regeringens övergripande arbete för mer kunskap i skolan har fokuserat på främst tre områden: –förstärka läraryrkets status och lärarnas och rektorernas kompetens, –säkra en hög kunskapsnivå för alla elever, och –stärka kopplingen mellan gymnasieskolan och arbetslivet. Det tar tid att genomföra skolreformer. Flera av de mest omfattande förstärkningarna av skolan började gälla först . De elever som deltog i PISA-undersökningen 2012 var den sista årskullen som inte har omfattats av regeringens stora skolreformer.22 En genomgång av forskningen visar att läraren och lärarens agerande i klassrummet är en av de viktigaste faktorerna för elevers kunskapsutveckling.23 Att läraryrkets status och attraktionskraft har fallit i är därför allvarligt. För att stärka läraryrkets status och attraktionskraft har det införts karriärtjänster som gör att särskilt skickliga 19PISA 2012 Results: What Students Know and Can Do – Student in Mathematics, Reading and Science (Volume I), (2013)