prop · H10390 · 2014-03-18 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2013/14:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Den nordiska modellen i en ny tid .................................................... Ordförandeskapsåret inom fackministrarnas områden...................... Det nordiska utrikespolitiska samarbetet ........................................ Nordiskt samarbete inom försvar och samhällets De självstyrande områdena .............................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Den nordiska modellen i en ny tid Regeringssamarbetet inom har under drygt fyrtio år bidragit till att öka samarbetet mellan de nordiska länderna. och det nordiska samarbetet är i dagens globala värld alltmer beroende av omvärlden och de förändringar som sker där. som en föregångsregion, i synnerhet inom områden som innovation, kreativitet, tillväxt och miljö. var ordförande för regeringssamarbetet i Nordiska Ordförandeskapet fokuserade på fem områden: utanförskap, konkurrenskraft, hållbarhet, demografi och i hade under sitt ordförandeskapsår ambitionen att föra det nordiska samarbetet närmare de enskilda medborgarna, riva gränshinder och hindra att nya uppstår. Den nordiska modellen i en ny tid var den rubrik som den valde för sitt Genom denna rubrik ville förmedla en övertygelse om att det finns ett nordiskt förhållningssätt som är användbart i en ny tid med nya utmaningar. ministermöten och drygt 100 andra möten, seminarier och konferenser förverkligade praktiskt taget alla de tankar och initiativ som togs med i programmet . hade som första ordförandeland möjlighet att utnyttja en prioriteringsbudget till större nordiska satsningar. prioriteringsbudgeten är att skapa större dynamik i det nordiska samarbetet och ge utrymme för innovativa satsningar som är nödvändiga för ett levande och väl fungerande nordiskt samarbete. Prioriteringsbudgeten resulterade i fyra prioriteringsprojekt , NordMin, nordiskt arbetsmarknadsmöte om unga, lärande på arbetsplats och inventering av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar. Vidare har det i samband med samarbetsministermötena genomförts tematiska visionsdiskussioner. diskussionerna har berört teman såsom organisation, institutioner och Liksom prioriteringsbudgeten är syftet med dessa diskussioner att bidra till att utveckla den politiska visionen i samarbetet. Med anledning av bl.a. de diskussioner som har förts mellan samarbetsministrarna har Nordiska ministerrådets generalsekreterare fått i uppdrag att modernisera och effektivisera det nordiska samarbetet inom ramen för ministerrådet. arbete kommer att presenteras . Arbetet med undanröjande av gränshinder fortsatte under ordförandeskap att vara ett högt prioriterat mål för det nordiska Samarbetsministrarna fattade under årets gång beslut om en handlingsplan för det nordiska gränshinderarbetet under perioden –2017. Nordiskt gränshinderforum har ersatts av I kommer ordförandeposten att följa ordförandeordningen för länderna i . underlättas genomslag för ordförandelandets prioriteringar i Ländernas representanter i kommer ha ansvar för att förankra gränshinderarbetet nationellt genom ett nära med fackministerier och myndigheter. 2013/14:90 kommer även att arbeta med regionala informationstjänster för gränspendlare. Det nordiska samarbetet bygger i hög grad på en kulturell värdegemenskap där kultursamarbetet är en av hörnstenarna. Det nordiska kultursamarbetet är också en plattform för att öka kännedomen om och intresset för de nordiska länderna i vår omvärld. Den nordiska på i blev en mycket synlig manifestation av . Nordic Cool hade drygt 200 000 besökare och 750 tillresta nordiska artister och konstnärer. Festivalen utgjorde ett gott exempel på intresset för i omvärlden. var ordförande i tom då tog över ordförandeskapet. har en arbetsgrupp för hållbar regional utveckling i inlett sitt arbete. De nordiska länderna har även samarbetat i för att öka kunskapen om effekterna av havsförsurning och om biologisk mångfald. har också haft rollen som samordnare i det nordiska och nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet. Det nordiska ambassadsamarbetet finns på ett trettiotal orter runt om i världen och man ser nu på möjligheten att utöka till ytterligare ett antal platser i och . Detta bidrar till gemensam resursanvändning och ökad effektivitet samt en bredare nordisk diplomatisk närvaro och ökat nordiskt inflytande i vår omvärld. har arbetet med att utveckla och fördjupa det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet fortsatt. Ett exempel på detta samarbete är att och deltog i övningar tillsammans med i samband med Natos luftrumsövervakning över . Under det svenska samordningsåret av det nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet (NB8), lades särskild fokus vid Östliga partnerskapet, och energifrågor i regionen men även vid utvecklingen i , och . Den goda dialogen och samverkan med svenska delegation har varit omfattande under det svenska ordförandeskapet. genomfördes temasessionen i under , försvars- och säkerhetspolitik samt samhällssäkerhet. Den ordinarie sessionen ägde rum i dit sedvanligt bjöds in. hålls temasessionen i med temat naturresurser. är ordförande i och den ordinarie sessionen kommer således äga rum i . De nordiska statsministrarna utfärdade vid den Nordiska sessionen i en deklaration om att bekämpa gränshinder i . tillkännagavs upprättandet av ett Gränshinderråd, en utveckling av Nordiskt gränshinderforum, vars mandat utgick . utgör en viktig del i den handlingsplan för gränshinderarbetet åren 2014–2017 som beslutades av de nordiska En ambition i den nya formen för det nordiska gränshinderarbetet är att ge större utrymme för ordförandelandets politiska prioriteringar, bättre samordning med gränshinderarbetet i de olika ministerråden och ämbetsmannakommittéerna samt närmare anknytning till arbetet i ländernas regeringskanslier och förvaltningar. Den nya reviderade nordiska konventionen om social trygghet antogs Konventionen förväntas träda i kraft En av utgångspunkterna vid ändringarna i konventionen var ambitionen att lösa vissa gränshinder. Med konventionen som stöd har förhandlingar förts mellan och våra nordiska grannländer för att möjliggöra arbetspendlares rehabilitering i bosättningslandet. för social- och hälsofrågor (ÄK-S) beslutade om att genomföra en översyn av den nordiska konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster. att göras avseende hur konventionen förhåller sig till bl.a. , nationell lagstiftning i de nordiska länderna samt till vissa av de gränshinderfrågor som arbetsgruppen har arbetat med. Ministerråden för arbetsliv (MR-A) och social- och hälsofrågor (MR- S) arbetade vidare med att lösa några av de 35 gränshinder som identifierats av en expertgrupp. De nordiska konventionerna om social trygghet respektive socialt bistånd och sociala tjänster och EU:s moderniserade regelverk för samordning av social trygghet ger god grund för att lösa många av de identifierade gränshindren. för regionalpolitik fattade beslut om en ny treårig finansiering av de nordiska gränskommittéerna. Gränshinder utgör en viktig del i gränskommittéernas verksamhet. Inom ramen för strategin Kunskap för grön växt och välfärd, fastställd av för utbildning och forskning (MR-U), skedde ett arbete för att vidareutveckla gränslösa nordiska utbildnings-, forsknings- och yrkeskvalifikationer i är frågor som har behandlats. principbeslut fattades även om att Nordic ska bli ett Nordic är ett projekt som samlar det bästa från länderna via en koppling av universitetskurser från minst tre Därtill har det pågått en rad processer och aktiviteter inom det formella nordiska samarbetet inom forskningsinfrastruktur. Utländska fritidshusägare i har i många fall svårt att skaffa Ofta kräver företagen person- 2013/14:90 samordningsnummer. Regeringen har därför gett i uppdrag att se över möjligheten för utländska fritidshusägare att få samordningsnummer. Mervärdesskattereglerna för överförande av arbetsmaskiner över den svensk-norska gränsen försvårar för entreprenörer att verka på den andra sidan av gränsen. Regeringen har i propositionen Förändrad hantering av mervärdesskatt vid import (prop. 2013/14:16) föreslagit ändringar av skatte-reglerna. Dessa förändringar förenklar överförandet av arbetsmaskiner till i de fall importören är registrerad för mervärdesskatt i . De nya reglerna träder i kraft . ändrades de svenska avdragsreglerna för utländska obligatoriska socialförsäkringsavgifter vid inkomstbeskattningen genom att kopplingen till utfört arbete slopades (prop. 2012/13:18 Vissa internationella socialavgiftsfrågor). Därigenom undanröjs ett gränshinder, t.ex. vid betalning till norsk folketrygd på sjukpenning. För att få ett så likartat regelverk som möjligt vid genomförande av EU:s nya kapitaltäckningsdirektiv arbetar de nordiska tillsynsmyndigheterna med att undersöka möjligheten att nå gemensamma förutsättningar när det gäller genomförandet av direktivet. Även rättsakten CSDR, Depository Regulation, som bl.a. rör kontoföring av finansiella instrument kan komma att dra fördel av ett nordiskt samråd eftersom det inom förekommer en modell för kontoföring som avviker från övriga EU. I propositionen demokrati (prop. 2013/14:5) uppmärksammades att den som arbetar i annat nordiskt land än bosättningslandet inte har rätt till tjänstledighet för kommunalt politiskt uppdrag. Ett arbete har inletts på det nordiska planet för att se över möjligheten att utsträcka de nationella reglerna på detta område till andra nordiska länder. De nordiska länderna tillhör den inre marknaden genom EU/EES där principerna om den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital gäller. Arbetet med handelshinder är en viktig del i främjandet och utvecklandet av den inre marknaden. som gått har ett initiativ tagits till ett samarbete mellan de nordiska länderna för att undanröja etableringskrav för e-handel i . Att ställa krav på etablering begränsar företags och konsumenters möjligheter att bedriva e-handel. Det finns en stor potential inom e-handel på den nordiska marknaden och genom initiativet kan vara en föregångsregion inom EU/EES. Det informella har ett center i varje EU/EES-land. Solvit hanterar ärenden där personer eller företag har upplevt begränsningar av en nationell myndighet i sin rätt att utöva den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital på den inre marknaden. har Solvit hanterat flertalet ärenden som berör hinder mellan de nordiska länderna. Merparten av dessa hänför sig till den fria rörligheten för personer. har ett nära samarbete med länder och organisationer i närområde. Samarbete sker bl.a. med , , , , nordvästra , Nordliga Dimensionens olika partnerskap, Östersjöstaternas råd, och . Ett särskilt nära samarbete sker mellan och de baltiska länderna och nordvästra . Under det svenska ordförandeskapsåret har nya riktlinjer för detta samarbete tagits fram. Riktlinjerna är gällande . samarbetar dessutom med Nordliga dimensionens partnerskap för folkhälsa och socialt välbefinnande (NDPHS) och har delfinansierat projekt i framför allt nordvästra och . Insatser riktas bl.a. mot att förebygga smittspridning av hiv/aids och tbc. Östersjöstaternas råd har för arbetet med sitt nyinrättade projektstödsfacilitet tillsatt en koordinator, som sitter i i . har också, tillsammans med Östersjöstaternas råd, tilldelats olika koordinerande funktioner i genomförandet av för . Sekretariatet för Nordliga dimensionens partnerskap för kultur (NDPC) har härbärgerats i Nordiska ministerrådets sekretariats lokaler i . återfinns NDPC:s sekretariat på Nordiska ministerrådets kontor i . för kultur deltog aktivt i bildandet av partnerskapet. Finansiering av utbyte inom ramen för det nordisk-baltiska mobilitetsprogrammet har fortsatt. Syftet är att främja och stärka samarbete, kunskapsutbyte samt nätverkande mellan offentliga förvaltningsstrukturer inom den nordisk-baltiska kretsen. påbörjades en diskussion om en förlängning av det nordiskbaltiska mobilitetsprogrammet för kultur. Den nordiska på i blev en utomordentligt synlig manifestation av i världen. Festivalen hade drygt 200 000 besökare och sammanlagt 750 tillresta nordiska konstnärer. En avgörande del av framgången tillskrivs det faktum att det var som stod för det konstnärliga urvalet och att de också tog ett starkt ägarskapsansvar. Till festivalen knöts dessutom seminarier och andra aktiviteter i syfte att illustrera och presentera den nordiska modellen och nordiska kärnvärden. Under Nordic Cool serverades middagar och andra måltider med utgångspunkt i programmet Ny Nordisk Mat. Förståelsen för hur som enhet uppfattas utifrån gavs en ny och värdefull dimension i mötet med en nordamerikansk publik. Nordic Cool synliggjorde i såväl kulturellt som politiskt perspektiv och gav en unik plattform för det nordiska samarbetet och dialogen med . Nordic Cool 2013 har också lett till utvecklade samarbetsformer och fortsatta nordiska samarbeten med andra kulturinstitutioner i . I samband med Nordic Cool hade de nordiska kulturministrarna möjlighet att direkt med diskutera ömsesidigt kulturutbyte samt problematiken med viseringar för nordiska konstnärer Inom ramen för nordiska ministerrådet för utbildning och forskning (MR-U) har sex globaliseringsprojekt varit aktuella . har bl.a. legat på att sprida resultat och erfarenheter från projekten. Topforskningsinitiativet inom klimat, energi och miljö (TFI) och initiativet om eScience fortsatte . TFI följdes upp, t.ex. i anslutning till satsningar på grön tillväxt. MR-U:s samarbete med närområdet består till stor del av programmet Nordplus är Nordiska ministerrådets utbildningsprogram och Nordplus består av fem delprogram som riktar sig till olika målgrupper från skola till högre utbildning. 000 människor får utbyte av programmet . arrangerades bl.a. ett kontaktseminarium i syfte att ge institutioner från utbildnings- och arbetsmarknadssektorn som avsåg söka medel från Nordplus möjlighet att finna samarbetsorganisationer. har två globaliseringsprojekt som för Arbetsliv haft ansvar för slutförts. Det rör sig dels om ett projekt om arbetskraftsmigration från till som bl.a. pekar på vilka nya mönster som migrationen från dessa länder har tagit –2011 (TemaNord 2013:570). globaliseringsprojektet handlar om nordiska tillväxtområden och analyserar i vilka sektorer nordiska företag med stor tillväxtpotential verkar, vad som karakteriserar dessa företags behov av arbetskraft samt vad som kan göras för att underlätta för dessa företag att rekrytera nödvändig kompetens (Nord 2013:570). kommunicerats ut i samband med olika möten, seminarier och Miljösamarbetet handlar i hög utsträckning om samverkan för att gemensamt driva på de internationella miljö- och klimatförhandlingarna. har ministrarna tagit en rad initiativ för att påverka miljöministrarna och nordiska näringslivsföreträdare i samband med att den internationella klimatpanelen IPPC presenterade sin delrapport i I samband med detta hade ministrarna också en diskussion med IPCC om informationsfrågor och beslut togs om en gemensam nordisk kampanj för att sprida och klargöra IPCC:s resultat för klimatförhandlingarna genom den nordiska arbetsgruppen för globala klimatförändringar (). Frågan om att begränsa subventioner till internationella investeringar i kol diskuterades på miljöministermötet i . En rapport togs också fram på samma tema. Vidare hölls en ministerdiskussion och en workshop om hur begreppet planetära gränser kan få ett större genomslag i FN:s arbete. Arbetet med att genomföra statsministrarnas globaliseringsinitiativ har fortsatt inom miljösektorns arbetsgrupper. I samband med det nordiska miljöministermötet i genomfördes på svenskt initiativ ett miljöministermöte mellan alla arktiska länders miljöministrar. Dagordningen innehöll de miljöfrågor som stod i fokus under ordförandeskap i 2011– I slutsatserna från ministermötet lyfts bl.a. klimatförändringarna, Skr. 2013/14:90 havsförsurningen, biologisk mångfald och vikten av ökat miljöskydd i De arktiska miljöministrarna skickade också ett budskap till om betydelsen av att minska utsläppen av sot i . Under Arktiska rådets utrikesministermöte i beslutades att tillsätta en särskild grupp för att förhandla fram ett instrument i syfte att minska de arktiska ländernas utsläpp av kortlivade klimatpåverkande ämnen. tog initiativ till en strategidiskussion inom det nordiska miljöfinansieringsbolaget för att ämnesmässigt tydligare profilera verksamheten och skapa mer utrymme för aktiviteter på klimatområdet. arrangerade ett möte i med nordiska och baltiska miljöministrar, forskare och tjänstemän om klimatfrågor. 3Ordförandeskapsåret inom fackministrarnas områden Ett gott liv i ett hållbart Inom miljösektorn har två ordinarie ministermöten hållits, i och i . Dessutom har två andra aktiviteter med ministerdeltagande från de nordiska länderna genomförts: en i i dialog med näringslivet om IPCC och klimat och en i med de baltiska länderna om klimat. Ett flertal seminarier och workshops har anordnats inom miljöområdet och en större konferens om hållbar utveckling arrangerades i . Teman för konferensen var hållbar konsumtion, hållbara städer, hållbara transporter, hälsa och välfärd samt utbildning för hållbar utveckling. Det var den femte konferensen i en serie som startades i och sedan har arrangerats i olika nordiska städer. Vid konferensen presenterades den reviderade nordiska hållbarhetsstrategin Ett gott liv i ett hållbart . Strategin är den fjärde nordiska hållbarhetsstrategin. Ett projekt om kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar inleddes i syfte att få en gemensam utsläppsinventering av sot som också omfattar närområdet utanför . tog initiativ till en strategidiskussion inom det nordiska miljöfinansieringsbolaget för att ämnesmässigt tydligare profilera verksamheten och skapa mer utrymme för aktiviteter på klimatområdet. Under ordförandeskapet har deltagit i planeringen av en workshop om ekosystembaserad havsmiljöförvaltning i de nordiska havsområdena. har tagit initiativ till ett nordiskt samarbete inom pågående internationella processer kring IPBES (Intergovernmental Platform on Biodiversity and Ecosystem services). tog också initiativ till att det nordiska miljömärket Svanen skulle utreda frågan om miljömärkning inom finanssektorn. En revidering av Nordiska ministerrådets styrdokument för Svanen har dessutom inletts under svensk ledning. Under ordförandeskapet lyftes frågan om farliga ämnen i textilier samt om återanvändning och återvinning av textilier. Temat för ordförandeskapet inom för fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS) har varit Den moderna landsbygden. Ambitionen har varit att ligga i framkant, att fånga upp det nya, det innovativa samt att vidareutveckla idéer på tankestadiet. Detta har löpt som en röd tråd genom ordförandeskapet. Under detta tema arrangerades fyra sektors-konferenser. Konferenserna följdes av en utomstående konsult, en erfaren omvärldsanalytiker med god kunskap om landsbygdens förutsättningar och utmaningar, med uppgift att identifiera och analysera styrkor och svagheter och att visionärt se in . Resultatet av detta blev en spännande presentation och en rad delvis ganska provokativa frågor till de nordiska ministrarna på det årliga ministermötet som ägde rum i Åre. Under ledning av konsulten hade ministrarna en aktiv och engagerande diskussion som konkret resulterade i ett antal prioriteringar, som t.ex. att ta fram en handlingsplan mot antibiotikaresistens och att samarbeta för att främja ökat träbyggande. I samband med i , arrangerade MR-FJLS tillsammans med ämbetsmannakommittén för jämställdhet (ÄK-JÄM) ett välbesökt seminarium på den svenska ambassaden med medverkan av landsbygdsminister . Seminariets tema var tillväxt och utveckling mot bakgrund av bl.a. MR-FJLS:s program Ny Nordisk Mat, liksom arbetet med genetiska resurser och växtförädling. Vidare har huvudfokus på temat den moderna landsbygden varit dess näringspolitiska betydelse. Här finns en stor potential för grön tillväxt, för bättre hälsa och för en livskvalité som är ett av de nordiska samhällenas kännetecken. En modern landsbygd kräver nya lokalt baserade men globalt anpassade lösningar där entreprenörer finner nya vägar för att utveckla sina egna företag och därmed den lokala ekonomin. En konferens om lokal kapitalförsörjning har genomförts för att utbyta erfarenheter och idéer för hur man lokalt på privat nivå kan samverka för att finansiera företag med nya idéer. För att utveckla sin konkurrenskraft behöver företagen tillgång till kapital. Den finansiella sektorn har i många fall svårt att tillhandahålla finansiella medel för landsbygdens små och medelstora företag. Ett konkret resultat av konferensen är en verktygslåda med nya finansiella instrument som kan underlätta mötet mellan sparare och entreprenörer för en starkare kapitalförsörjning till landsbygden. Vid en konferens om moderna matvanor i diskuterades måltiden i ett brett perspektiv med fokus på folkhälsa, miljöpåverkan och etik. Syftet var att lyfta fram frågor om hur vi kan möta moderna människors behov av matglädje, bra mat och bra matvanor . Ett ökande matsvinn är delvis en följd av våra matvanor, av dagligvaruhandelns hantering av livsmedel och av att konsumenter slänger 1/3 av fullt ätbar mat. Arbetet med att minska matavfall har prioriterats av flera sektorer inom det nordiska samarbetet. har ett treårigt nordiskt arbete inletts för att bl.a. få fram enhetliga definitioner och enhetlig mätmetodik som ökar förutsättningarna för att beräkna ekonomiska och miljömässiga konsekvenser av matsvinn. En sådan enhetlighet skulle förbättra möjligheterna att göra jämförelser med andra länder om matsvinn och avfallshantering. Kartläggningar av svinnet i de olika leden i livsmedelskedjan, informationsinsatser och spridning av goda exempel på åtgärder ingår också i denna satsning. De nordiska näringsrekommendationerna har vidareutvecklats från de föregående som baserades på aktuell vetenskap och forskning. har även fysisk aktivitet och sambandet mellan konsumtion och risken för att utveckla sjukdomar tagits med. En konferens om dricksvatten och hälsa i resulterade i en behovsbeskrivning av forskning, utveckling och om samarbete mellan de nordiska och baltiska länderna. Sambandet mellan djurs och människors hälsa med tanke på antibiotikaresistens har vidareutvecklats och fördjupats. Det förebyggande hälsoarbetet inom vård och djurhållning utgör grunden till att förhindra resistensutveckling eftersom friska individer och djur inte behöver någon antibiotika. Hållbart nyttjande av skogen Skogen, skogsnäringen och dess värdekedja är centrala element för välståndet i . Dessutom främjar skogsmiljön hälsa och välbefinnande genom friluftsliv samt skapar tillväxt genom turism. Vidare är skogen viktig för bevarande av biologisk mångfald samt processer kopplade till klimat och vattenkvalitet (ekosystemtjänster). Det nordiska skogssamarbetet fokuserar på att främja ett hållbart nyttjande av skogen och en hållbar utveckling av skogsbruket och dess värdekedja. En ordförandeskapskonferens med modernt träbyggande som tema hölls i : Conference on Modern Industrial – on a path towards a biobased economy. Syftet med konferensen var att lyfta fram skogens roll i en modern biobaserad samhällsekonomi och att förmedla kunskap och inspirera entreprenörer runt skog och trä, där träbyggande är en väsentlig del både regionalt (nordiskt) och lokalt. Under konferensen konstaterades att det finns fortsatt (möjlighet till) samarbete om träbyggande i relation till klimat, energi, hållbart byggande, marknadsutveckling, regelverk och utbildning.