prop · H103100 · 2014-04-09 00:00:00 — Måttet kan anta värden mellan noll (maximal orörlighet) och ett (maximal rörlighet). HEK – Hushållens ekonomi HEK är en urvalsundersökning som genomförs i huvudsakligt syfte att ge en tydlig bild av den disponibla inkomstens fördelning bland olika hushåll samt för att belysa inkomststrukturen. HEK bygger på årliga tvärsnitt av befolkningen, vilket innebär att det inte är samma individer som studeras . Urvalet består av individer som är eller äldre bland samtliga hushåll och individer som var folkbokförda i landet under undersökningsåret. Både urvalspersonen och tillhörande hushållsmedlem- 78 För mer formaliserade metodbeskrivningar se och , Income Inequality Effects by Income, and Statistics 67(1), 1985 samt Dagum, A New Approach to the Decom- 79 Se Shorrocks, Income Inequality and Income Mobility, Journal of position of the Ratio, Empirical Economics 22(4), 1997. Economic Theory 19(2), 1978. mar ingår i undersökningen. Uppgifterna samlas in från deklarationsuppgifter, telefonintervjuer och olika administrativa register. Den senaste versionen av HEK avser 2012 och i urvalet ingår ca 40 000 individer fördelade på ca 17 000 hushåll. I bilagans redovisningar avgränsas populationen till s.k. helårsindivider/helårshushåll. Med detta avses individer/hushåll där samtliga vuxna var folkbokförda i både och undersökningsåret. HEK bygger på s.k. kosthushåll. Ett kosthushåll utgörs av alla personer som bor i samma bostad och har gemensam hushållning. I kosthushållet ingår t.ex. kvarboende ungdomar. Ett kosthushåll kan också bestå av flera generationer, syskon eller kompisar som bor tillsammans och har gemensam hushållning. Barn som bor lika mycket hos båda föräldrarna räknas till det hushåll där de är folkbokförda och ingår således endast i den ene förälderns hushåll.80 LINDA-databasen består av ett urval om av den svenska befolkningen. Till dessa urvalsindivider har eventuella hushållsmedlemmar adderats. Totalt omfattar urvalet ca 846 000 individer för . De individer som ingår i urvalet följs upp på en årlig basis varvid data samlas in från olika administrativa register avseende bl.a. inkomster, skatter, transfereringar och utbildning. Även information för förfluten tid samlas in. Databasen har alltså en longitudinell struktur där de ingående individerna kan observeras vid upprepade tillfällen. finns information –2012. Urvalsindivider som försvinner från databasen genom dödsfall eller emigration ersätts med nya individer på ett sätt som säkerställer att databasen är representativ i förhållande till den svenska befolkningen. ger med sitt stora urval och panelegenskaper en mycket hög statistisk säkerhet. Det bör dock noteras att det hushållsbegrepp som används i endast baseras på information från administrativa register och därmed skiljer sig från det som används i HEK- 80 Kosthushållet kan redovisas , varför många av de tidsserier som redovisas i propositionen har detta som startår. 2013/14:100 Bilaga 2 Som en konsekvens av detta betraktas i sammanboende par som inte är gifta eller har gemensamma barn som separata hushåll. På grund av att man i , till skillnad från i HEK, inte kan observera kosthushåll har i stället den s.k. PEL-skalan använts vid ekvivalering av hushållets disponibla inkomster. PEL-skalan utgår från antalet vuxna respektive barn i hushållet utan att ta hänsyn till relationen mellan hushållets vuxna.81 EU:s statistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU-SILC) är ett instrument som syftar till att samla in aktuella och jämförbara tvärsnitts- och longitudinella mikrodata för flera väsentliga välfärdsdimensioner, t.ex. inkomst, fattigdom, social utslagning och levnadsvillkor. Instrumentet är förankrat i det europeiska statistiksystemet. Social utslagning och uppgifter om boende samlas in på hushållsnivå medan uppgifter över arbetssituation, utbildningsnivå och hälsostatus erhålls på individnivå för personer . Inkomstuppgifterna är huvudsakligen på individnivå. För att analysera fördelningseffekter av ändrade regler i välfärdssystemen använder regeringen mikrosimuleringsmodellen FASIT. Till grund för dessa beräkningar ligger HEK-databasen. Modellen tillåter undersökningar av hur disponibel inkomst m.m. påverkas av en ändring av reglerna för beräkning av olika skatter och, transfereringar. För en analys av år där utfallsdata ännu inte finns tillgängliga görs en framskrivning av de ekonomiska och demografiska förhållanden som väntas gälla för det aktuella året (se nedan). Det är även möjligt att undersöka hur en regeländring påverkar marginaleffekter och ersättningsgrader för hushållen. Effekterna kan undersökas för olika grupper (in- 81 PEL-skalan baseras på norm för ekonomiskt bistånd, kompletterad med en schablonmässig boendekostnad. Jämfört med SCB:s skala ger PEL-skalan något färre konsumtionsenheter i hushåll med barn och något fler i sambohushåll utan barn. För en utförligare beskrivning av PEL-skalan, se ekonomiska vårproposition (prop. 2009/10:100 bilaga 4). 2013/14:100 Bilaga 2 komstgrupper, hushållstyper etc.) eller aggregerat till samhällsnivå. På grund av eftersläpningen i inkomststatistiken krävs en framskrivning av HEK-data för att möjliggöra analyser av senare år. Framskrivningen görs i två steg. Först kalibreras datamaterialets urvalsvikter så att kända ändringar i befolkningsstrukturen och andra antalsuppgifter82 återspeglas. Genom kalibreringen justeras det antal individer som representeras av en viss individ i datamaterialet utan att individens övriga variabelvärden påverkas. För att justera vissa inkomstvariabler med avseende på den kända utvecklingen tillämpas sedan proportionell skalning. Detta görs bl.a. för löner, kapitalvinster och övriga kapitalinkomster. FASIT har huvudsakligen använts för statiska simuleringar vilket innebär att ingen hänsyn tagits till de eventuella beteendeändringar som uppstår till följd av att reglerna för skatte- och transfereringssystemen ändras. För att kunna göra simuleringar som beaktar långsiktiga arbetsutbudseffekter av regeländringar har en särskild arbetsutbudsmodell utvecklats.83 Modellen innehåller detaljerade regler för skatter och transfereringar, samt faktiska uppgifter om inkomster m.m. för ett representativt urval av befolkningen. Vidare innehåller den ett antal skattade ekvationer som beskriver dels individers preferenser för marknadsarbete, dels sannolikheter för övergångar från icke-arbete (arbetslöshet, långtidssjukskrivning eller sjuk- och aktivitetsersättning) till arbete när ersättningsgraden förändras. Mo- dellen beaktar också att olika typer av hushåll – ensamstående kvinnor, ensamstående kvinnor med barn, ensamstående män och sammanboende – kan antas ha olika preferenser för marknadsarbete. Vid simulering av olika regeländringar kommer t.ex. sänkt skatt att påverka nyttan av de möjliga kombinationer av fritid och konsumtion som hushållet kan välja emellan. 82Detta gäller antal utbetalade a-kassedagar, antal föräldrapenningdagar, antal individer i arbetsmarknadspolitiska program, antal sysselsatta i olika arbetsmarknadssektorer, antal sjukpenningdagar, antal individer med sjuk- och aktivitetsersättning, antal individer med inkomstgrundad ålderspension samt antal individer med garantipension. 83För en utförlig beskrivning av modellen, se rapporten av reformer på inkomstskatteområdet 2007–2009 (ekonomiska avdelning 2009:1). pulser till beteendeförändringar i form av förändrat arbetsutbud. Förändringen i arbetstid påverkar individens arbetsinkomst och transfereringar, vilket i sin tur påverkar den offentliga sektorns ekonomi, hushållets inkomst och inkomstfördelningen. Beräkning av välfärdstjänster 2011 FASIT används för att beräkna en stor del av de offentliga individuella tjänsterna och fördela dessa till individerna. De välfärdstjänster som omfattas finns inom områdena barnomsorg, utbildning, hälso- och sjukvård, socialt skydd och fritid och kultur. För flertalet av välfärdstjänsterna inom dessa områden finns det individuppgifter, dvs. en koppling mellan individ och tjänst med tillhörande subventionsbelopp. Av SCB:s dokumentation framgår i detalj hur beräkningarna görs. Nedan följer en kortfattad beskrivning. Barnomsorg: Beräkningarna för förskola och pedagogisk omsorg använder HEK-urvalets uppgifter på individnivå om hur många månader barnet har utnyttjat barnomsorg . Kostnaderna baseras på årskostnad för en individ exklusive avgiften på kommunnivå. Utbildning: Uppgifter på individnivå om omfattningen av deltagande i olika utbildningsformer och uppgifter om årskostnader används för att beräkna kostnad per studerande. Hälso- och sjukvård: Läkemedelskostnaden fördelas på hela befolkningen efter kön och åldersgrupp. kostnader för specialisttandvård fördelas jämnt över de personer som har fått tandvårdsbidrag av staten. Slutenvårdens kostnader fördelas efter hur kostnader fördelade sig på ålder och kön. Öp- penvårdsbesöken har fördelats efter ålder och kön baserat på uppgifter från HEK-inter- vjun och . Alla i respektive grupp får ett beräknat antal besök. Kostnad per besök beräknas genom att makrokostnaden divideras med uppräknat totalt antal besök. Socialt skydd: För äldreomsorgen har hemtjänsttagare i ordinärt respektive särskilt boende slumpats ut baserat fördelning efter kön och ålder i femårsintervall. Utifrån den totala kostnaden har en brukarkostnad beräknats dels för personer i ordinärt boende med hemtjänst, dels för personer i särskilt boende. Kostnadsuppgifterna hämtas från SCB:s statistikdatabas. Antalet färdtjänsttagare har fördelats på HEK så att det uppräknade antalet ska stämma 2013/14:100 Bilaga 2 överens med officiell statistik. Fördelningen sker utifrån uppgifter om antal resor per åldersgrupp och kön. För arbetsmarknadsutbildning finns kostnadsuppgifter och individuppgifter från Arbetsförmedlingen. Utifrån den totala kostnaden för åtgärden beräknas en dagkostnad för respektive utbildningsform. För individerna finns uppgift om antal dagar i åtgärden. Fritid och kultur: Kostnader för deltagande i olika fritidsföreningars verksamhet och besök på liveframträdande som teaterföreställning, konsert, operabalett- och dansföreställning har fördelats efter disponibel inkomst. Utökad inkomst: Beräkningen av hushållens utökade inkomst baseras på de värden av välfärdstjänster som beräknats av FASIT. Värdet av äldreomsorg och färdtjänst har dock fördelats på hushållen efter ålder och kön. Det innebär att äldreomsorg, färdtjänst och hälso- och sjukvård har fördelats försäkringsmässigt. Övriga välfärdstjänster har fördelats efter faktisk konsumtion. 2013/14:100 Bilaga 2 Tabell u.2 Nyckeltal 1991 och 1996–2012 Lönespridning (Decil9/Decil5) Lön (D5kvinnor/D5män) Kvinnors lön som andel av männens standardvägt (%) Andel ekonomiskt utsatta (%) - Låg ek. standard (absolut 60) - Låg ek. standard (relativ 60) - Mycket låg materiell standard Andel hushåll med ekonomiskt bistånd Andel (20–) som försörjs med olika sociala ersättningar (%) Marginaleffekt (%) Ersättningsgrad (%) - Sjuk- och aktivitetsersättning Lönespridning (Decil9/Decil5) Lön (D5kvinnor/D5män) Kvinnors lön som andel av männens standardvägt (%) Andel ekonomiskt utsatta (%) - Låg ek. standard (absolut 60) - Låg ek. standard (relativ 60) - Mycket låg materiell standard Andel hushåll med ekonomiskt bistånd Andel (20–) som försörjs med olika sociala ersättningar (%) Marginaleffekt (%) Ersättningsgrad (%) - Sjuk- och aktivitetsersättning Anm. 1: På grund av ändrade beräkningskonventioner för ersättningsgrader är serierna inte helt jämförbara med serierna 2006–2012. Se underbilagan för en beskrivning av hur ersättningsgraderna beräknas. Anm. 2: ingår inte längre introduktionsersättning i redovisningen av ekonomiskt bistånd, vilket i praktiken skapar ett brott i tidsserien för andel med ekonomiskt bistånd. Om andelen med ekonomiskt bistånd 2011 beräknas exklusive introduktionsersättning var andelen densamma som 2012. Källor: , och egna beräkningar. Tabell u.3 Reformer som beaktats vid beräkning av politikens effekter xHöjt grundavdrag för pensionärer xFörstärkt bostadsbidrag för barnfamiljer xMinskad reducering av bostadstillägget för pensionärer med arbetsinkomst xSänkta egenavgifter för företagare xHöjt grundavdrag för pensionärer xHöjt bostadstillägg för ogifta pensionärer xHöjd grundnivå i föräldrapenningen xHöjt tilläggsbidrag för barn inom studiestödet xHöjt avdrag vid uthyrning av privatbostad xÄndrad beräkningsgrund för försörjningsstödet (del av arbetsinkomsten räknas inte in) xFörstärkt bostadsbidrag för unga utan barn (höjd andel av bostadskostnaden) xFörstärkt bostadsbidrag för barnfamiljer (höjt barntillägg och sänkt nedre gräns för bostadskostnad vid vilken bidrag betalas ut) xHöjt bostadstillägg (BTP) för pensionärer xHöjd gräns för skälig levnadsnivå för pensionärer med särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd xHöjt avdrag vid uthyrning av privatbostad xHöjd beloppsgräns för reseavdrag xHöjt grundavdrag för pensionärer xHöjt flerbarnstillägg inom barnbidraget xHöjt studiemedel fr.o.m. (lån) xHöjt avdrag vid uthyrning av privatbostad xHöjda studiemedel (lån och bidrag) xHöjt grundavdrag för pensionärer xHöjt bostadstillägg (BTP) för personer med sjuk- och aktivitetsersättning xSänkta egenavgifter för företagare xHöjt grundavdrag för pensionärer xHöjd norm inom särskilt bostadstillägg för pensionärer/äldreförsörjningsstödet xHöjd beloppsgräns för reseavdrag xArbetslöshetsavgift ersätter förhöjd finansieringsavgift xNedsatt sjukpenninggrundande inkomst (SGI) i sjukförsäkringen xNedsatt SGI i föräldraförsäkringen xSänkt ersättningsnivå till sjukfrånvaro xErsättning för deltidsarbetslöshet max för personer utan försörjningsansvar xBegränsad avdragsrätt för privat pensionssparande xSlopad rätt till skattereduktion för fackförenings- och A-kasseavgift xNedsatt SGI i sjukförsäkringen xNedsatt SGI i föräldraförsäkringen xNedsatt SGI i arbetslöshetsförsäkringen xSänkt tak i tillfällig föräldrapenning m.m. xSänkt tak i sjukförsäkringen xHöjd beloppsgräns för avdrag för övriga utgifter xHöjd beloppsgräns för reseavdrag xHöjt tak för hyra vid bostadstilägg (BTP) xSlopat studerandevillkor i arbetslöshetsförsäkringen xSlopad rätt till regionalt grundavdrag av socialavgifter xInförd egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen (förhöjd finansieringsavgift) xReducerad fastighetsskatt (begränsning av markvärde) Den offentliga sektorns investeringar och kapitalstock 2013/14:100 Bilaga 3 Den offentliga sektorns investeringar och kapitalstock Vilken investeringsvolym ..................................ger rätt nivå på kapitalstocken? Kapitalstocken behöver inte öka med BNP Effekten av enskilda investeringar beror på omständigheterna Nuläge med .....................................................................................tillbakablick En jämförelse av den offentliga sektorns investeringar och Offentliga infrastrukturinvesteringar i ett internationellt Transportpolitiken ...................................påverkar kapitalstockens utveckling Transportsystemet anpassas till dagens utmaningar Standarden återställs och kapaciteten ökar Regeringens nationella plan 2014–2025 2013/14:100 Bilaga 3 Diagram 2.1 Den offentliga realkapitalstocken och potentiell BNP ............................. Diagram 3.1 Den offentliga och privata sektorns investeringar................................... Diagram 3.2 Offentliga investeringar 1950–2013 som andel av BNP i löpande Diagram 3.3 Statliga investeringar 1950–2013 som andel av BNP i löpande priser .... Diagram 3.4 Kommunala investeringar 1950–2013 som andel av BNP i löpande Diagram 3.5 Bruttoinvesteringar, kapitalförslitning och nettoinvesteringar i järnvägar 1993–2013 som andel av BNP i löpande priser................................... Diagram 3.6 Bruttoinvesteringar, kapitalförslitning och nettoinvesteringar i vägar 1993–2013 som andel av BNP i löpande priser ................................................... Diagram 3.7 Kapitalstock i stat och kommunsektorn 1980–2013 som andel av BNP i fasta priser ........................................................................................................... Diagram 3.8 Statlig och kapitalstock 1980–2013 i fasta priser i relation Diagram 3.9 Kapitalstocken av järnvägar och vägar 1993–2013 som andel av BNP i fasta priser ........................................................................................................... Diagram 3.10 Kapitalstocken av järnvägar och vägar 1993–2013 i relation till BNP i fasta priser och befolkning ................................................................................. Diagram 3.11 Gods- och persontrafik 1970–2010 ........................................................ Diagram 3.12 Järnvägsnät och vägnät i relation till befolkningen................................ Diagram 3.13 Utveckling av infrastrukturinvesteringar i järnvägar i olika länder i EU 1993–2011 som andel av BNP i löpande priser .......................................... Diagram 3.14 Utveckling av infrastrukturinvesteringar i vägar i olika länder i EU 1995–2011 som andel av BNP i löpande priser ................................................... Diagram 3.15 Utbyggnad av elektrifierade järnvägslinjer, två spår eller mer 1990–2011.............................................................................................................. Diagram 3.16 Utbyggnad av motorväg 1990–2011 ....................................................... Diagram 4.1 Utgifter och prognoser för drift och underhåll i järnvägssystemet........ Diagram 4.2 Anslag för väg- och banhållning samt medfinansiering som andel av BNP i löpande pris................................................................................................ –I denna bilaga beskrivs den offentliga kapitalstocken och investeringar i densamma med fokus på transportinfrastruktur. Syftet är att redovisa hur den offentliga sektorns investeringar och kapitalstock har utvecklats . I bilagan redogörs också för förändringar som regeringen bedömer har betydelse för transportinfrastrukturens utveckling. –Forskningen ger inget entydigt svar på frågan om vad som är en optimal nivå på de offentliga investeringarna. Det finns argument både för och emot att den offentliga kapitalstocken ska växa i takt med BNP. Under vissa perioder kan det vara motiverat att kapitalstocken ökar snabbare än BNP, under andra perioder bör den öka långsammare än BNP. –Sammantaget finns det inte några tecken på att nuvarande överskottsmål har bidragit till allt för låga offentliga investeringar eller en urholkad offentlig realkapitalstock. –Enskilda investeringar ger olika effekter beroende på omständigheterna och bör prioriteras med hjälp av samhällsekonomisk analys. –De offentliga investeringarna har ökat som andel av BNP efter att de minskat kontinuerligt . motsvarade investeringarna av BNP. Det är framför allt kommunsektorn som har gjort stora investeringar . –En stor andel av statens investeringsutgifter går till infrastruktur, främst i form av investeringar i järnvägar och vägar. Även kommunsektorn finansierar investeringar i vägar. De offentliga investeringarna i både järnvägar och vägar har trendmässigt ökat . Järnvägsinvesteringarna har ökat i snabbare takt än väginvesteringarna. –Trafikvolymerna på järnväg och väg har ökat . Sedan slutet av 1990- talet har framför allt persontrafiken på järnväg och godstrafiken på väg ökat i en betydligt snabbare takt . 2013/14:100 Bilaga 3 har bidragit till att det framför allt i storstadsområdena finns kapacitetsproblem i järnvägs- och vägnätet, vilket påverkar såväl godstransporter som regionpendling och andra persontransporter. –Räknat per invånare har relativt stora järnvägs- och vägnät jämfört med andra europeiska länder. har gjort större kapacitetshöjande åtgärder i järnvägsnätet än många andra europeiska länder. har också investerat mycket i vägnätet, men där ligger investeringarna på en mer genomsnittlig nivå. –Regeringen har genomfört en rad åtgärder för att effektivisera transportpolitiken och anpassa den till dagens behov och utmaningar. Myndighets- och bolagsstrukturen har bl.a. anpassats i syfte att nå ökad effektivitet och kvalitet och ansvarsfördelningen mellan sektorns aktörer har förtydligats. –har efter förslag från regeringen beslutat om en stor ökning av anslagsmedlen till transportinfrastruktur. De åtgärder som dessa medel ska omsättas i prioriteras utifrån vilka insatser som bedöms ge störst effekt i termer av tillväxt och välfärd i hela landet. Den offentliga sektorns investeringar och kapitalstock1 är av stor betydelse för samhällets välfärd och utveckling. Den offentliga sektorn är beroende av realkapital som sjukhus, skolor, elnät och transportinfrastruktur för att kunna producera välfärdstjänster som vård, skola och omsorg. Om kapitalstocken urholkas, dvs. om kapitalet slits utan att ersättas eller om det minskar i förhållande till behoven, finns det risk 1 Kapitalstocken utgörs av det totala värdet av allt realkapital i samhället, dvs. alla fastigheter, vägar, järnvägar etc. Kapitalstocken vidmakthålls genom underhåll och ökar genom nettoinvesteringar (investeringar med avdrag för kapitalförslitning). 2013/14:100 Bilaga 3 för att den offentliga sektorns förmåga att tillhandahålla välfärdstjänster påverkas negativt. Även den privata sektorn är beroende av offentliga investeringar. En väl fungerande transportinfrastruktur är t.ex. en nödvändighet för att skapa och upprätthålla god tillgänglighet som underlättar utbytet av arbetskraft, varor och tjänster. En urholkning av den offentliga kapitalstocken kan därför bromsa tillväxten även i den privata sektorn. Denna bilaga syftar till att redovisa den offentliga sektorns investeringar och kapitalstock, dels över tiden, dels i ett internationellt perspektiv. Ett särskilt fokus ligger på transportinfrastruktur och då särskilt på järnvägs- och väginfrastruktur. I bilagan beskrivs också vad forskningen ger för vägledning om vad som är en optimal nivå på den offentliga sektorns investeringar och kapitalstock, liksom om sambanden mellan transportinfrastruktur och tillväxt. Därefter beskrivs de förändringar som har genomförts för att förbättra transportsektorns funktionssätt och slutligen presenteras de planerade infrastruktursatsningar som regeringen bedömer har betydelse för transportinfrastrukturens utveckling framöver. 2Vilken investeringsvolym ger rätt nivå på kapitalstocken? De offentliga investeringarna bör öka i en väl avvägd takt. Investeringsvolymen bör inte vara för liten eftersom det urholkar kapitalstocken, vilket i sin tur kan innebära lägre tillväxt och välfärd. Investeringsvolymen bör inte heller vara för stor eftersom en ökning av de offentliga investeringarna förutsätter antingen skattehöjningar, som bl.a. kan leda till negativa effekter på t.ex. arbetsutbudet, eller att andra mer samhällsekonomiskt lönsamma åtgärder inte genomförs. Också det innebär lägre tillväxt och välfärd. Trots att det finns flera teorier och empiriska modeller för att bedöma effekterna av offentliga investeringar ger de inga klara policyslutsatser om vad som är en optimal investeringsnivå eller en optimal kapitalstock. Det gäller såväl för landets samlade investeringar som för de delar som den offentliga sektorn står för. 2.1Kapitalstocken behöver inte öka med BNP Det hävdas ibland att belastningen på det offentliga realkapitalet ökar i takt med aktiviteten i ekonomin och att den offentliga kapitalstocken därför bör växa i takt med BNP, dvs. att kapitalstockens andel av BNP bör vara över tiden. Urbanisering och snabbt förändrade transport- och resmönster framförs ibland som skäl för att kapitalstocken i vissa perioder och regioner bör öka fortare än BNP. Ett exempel är den ökande belastningen på tillväxtregionerna. Det finns även argument för att den offentliga kapitalstocken bör växa i en långsammare takt än BNP. Ett sådant argument är att både ökningar av producerad volym och rena kvalitetsförbättringar ger BNP-tillväxt.