prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — Internationella utbyten och samarbeten är nödvändiga för utvecklingen av kulturlivet och för att ge kulturskapare möjligheter att nå ut till en vidare publik. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen bedömer att målen för medie- området sammantaget har uppfyllts bl.a. genom en väl fungerande oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst, ekonomiskt stöd till pressen samt den verksamhet som bedrivits av myndig- heter och institutioner på medieområdet till främjande av mångfald, tillgänglighet, skydd av barn, medie- och informationskunnighet samt öppenhet kring mediers roll och villkor i samhället. Det EU-harmoniserade regelverket för tv-sändningar och beställ-tv bidrar till mer lika konkurrensvillkor mellan de europeiska aktörerna. Regeringen bedömer att statens stöd till tros- samfunden bidrar till att främja den religiösa mångfalden och att statens stöd till trossamfund används i enlighet med målen för stödet. Unga kvinnor och unga män i har i många avseenden goda levnadsvillkor. Rapporter visar att unga kvinnors och unga mäns hälsa och sociala förhållanden generellt är goda, särskilt jämfört med andra länder. finns det stora utmaningar som möter unga kvinnor och unga män eller grupper av ungdomar. Exempel- vis är arbetslösheten bland unga betydligt högre än bland den övriga befolkningen. Egen försörj- ning är en central del av ungas livsvillkor. Möjligheten till egen försörjning påverkar indi- viders politiska självförtroende, benägenhet att rösta och intresse för inflytande. Unga kvinnors och unga mäns självupplevda psykiska ohälsa har ökat under som det inte har tagits fram någon systematisk kunskap som klargör hur ungdomar själva ser på sin psykiska ohälsa. I propositionen Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande (prop. 2013/14:191) ingår ett ungdomspolitiskt handlingsprogram med insat- ser inom områden som rör ungdomars infly- tande, egen försörjning och psykiska hälsa. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Politik för det civila samhället Det statliga stödet till det civila samhällets organisationer ligger på en jämn och hög nivå och utgör på så sätt en stabil grund för bidragsberättigade organisationer att bedriva sin verksamhet. Den höga andelen organisations- bidrag och liknande generella bidrag innebär goda förutsättningar för organisationerna att verka fritt och självständigt. har genomfört ett flertal dialoger och samråd med det civila samhällets organisationer. Dia- logen är omfattande. Tre exempel som särskilt kan lyftas fram är de dialoger som genomförts och lett fram till överenskommelserna mellan staten, idéburna organisationer och Kommuner och Landsting (SKL) på det sociala området respektive på integrationsområdet, samt en bred dialog på kulturområdet. Den nationella överenskommelsen har inspirerat lokala och regionala efterföljare. Anslaget för forskning om det civila samhället är relativt litet, men kan ändå betraktas som ett viktigt steg i riktning mot en samlad och ökad kunskap om det civila samhället. En viktig del i kunskapsutvecklingen är också SCB:s uppdrag att utveckla och förbättra statistiken om det civila samhället. En konkret fråga som organisationer har lyft fram i dialog var önskemålet om att tillsätta en statlig utredning för att genomlysa villkoren för det civila samhällets organisationer. beslutade den förra regeringen kommitté- direktiven Ett stärkt och självständigt civil- samhälle (dir. 2014:40). Svenskar motionerar mest i EU enligt Särskilda Eurobarometer 412 om idrott och fysisk aktivitet, som är unionens andra mätning av vuxnas motions- och idrottsvanor inom medlemsstaterna. av svenskarna uppger att de idrottar eller motionerar minst en gång . Genomsnittet för EU är . Undersökningen visar dock på stora socioekonomiska skillnader i deltagandet där det främst är arbetslösa som uppger att de sällan eller aldrig motionerar. ligger även i topp när det gäller ideellt engagemang inom idrotten, där var fjärde person uppger att de arbetat ideellt inom idrottsrörelsen. Genomsnittet för medlemsstaterna ligger på . Trots att idrotten fortsätter att på bred front engagera människor i fysisk aktivitet och ideellt arbete ser vi en minskning i antalet deltagar- tillfällen inom barn- och ungdomsidrotten. Idrotten är öppen för alla men det finns fort- farande grupper som i mindre utsträckning del- tar inom idrotten. En orsak kan vara att avgif- terna för att delta har ökat. Regeringen väl- komnar att det inom idrottsrörelsen nu pågår ett aktivt arbete för att inkludera fler grupper i den idrottsliga gemenskapen. Andra utmaningar som idrottsrörelsen står inför är jämställdhet i beslutande organ och inom idrotten i stort, arbetet mot uppgjorda matcher och insatser mot dopning. Idrotts- rörelsen har även andra etiska frågor som måste synliggöras och hanteras. Trots att idrotts- rörelsen har utmaningar att fortsätta arbeta aktivt med är regeringens bedömning att idrotts- politikens mål i många delar är uppfyllda. Folkbildningen är med sin pedagogiska inrikt- ning och särart en viktig del av utbildnings- väsendet och en betydelsefull aktör för att höja kunskapsnivån i samhället. Folkhögskolans pedagogik, som i hög grad bygger på samtal och erfarenhetsutbyte i mindre studiegrupper, kan ge det stöd och den stimulans som många som inte har lyckats i det reguljära utbildningssystemet kan behöva. beslutade i enlighet med förslagen i propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). Genom beslut gäller nu ett särskilt mål för folkbildnings- politiken. Utöver detta mål har även beslutat om fyra syften för statens stöd till folkbildningen (se vidare avsnitt 16.4.1). Ett antal indikatorer har valts ut för att följa folk- bildningens utveckling och resultat i förhållande till dessa syften. Indikatorerna belyser folkhög- skolornas och studieförbundens omfattning och utbredning i landet och folkbildningens del- tagare med avseende på olika bakgrundsfaktorer. Vidare redovisas genom indikatorerna omfatt- ningen av utfärdade grundläggande behörigheter och intyg om avslutad eftergymnasial utbildning samt deltagandet i folkbildningens kulturella verksamheter (se även avsnitt 16.4.1). Spelmarknaden präglas av en ökad konkurrens med allt fler bolag som verkar i utan till- stånd samt med en mer omfattande marknads- föring. Regeringens bedömning är att det finns goda nationella möjligheter att bedriva en effektiv tillsyn och omfattande kontroller. Ett demokratiskt samhälle är ett samhälle där yttrandefriheten ständigt bevakas och främjas. Kulturell bildning och kulturellt deltagande är grundförutsättningar för att ständigt återerövra yttrandefriheten och upprätthålla demokratin. Alla människor ska därför ha rätt och möjlighet att utöva kultur i alla delar av landet. Ett levande och oberoende kulturliv är viktigt för välfärden och demokratin. Kulturen skänker upplevelser och stimulerar intellekt och skapar- kraft. Konstnärliga uttryck är en spegling av samhället och ger oss djupare förståelse för vår samtid och historia. Ett levande kulturliv tillhör grunden i ett socialt och ekologiskt hållbart sam- hälle. Regeringen sätter stor tilltro till värdet av att människor erbjuds möjligheter att utveckla sin skapande förmåga. Därför bör det finnas förut- sättningar för alla människor att utveckla sin kreativitet genom eget skapande. Detta kan för- verkligas genom regeringens prioriteringar vad gäller estetiska ämnen i skolan, kultur- och musikskolor, bibliotek, folkbildning och studie- förbund. Kulturen utgör en mötesplats som spänner över nationsgränser, samhällsåskådningar och generationer. Genom kulturen sker nya möten och relationer skapas. På kulturens arenor möts olika perspektiv som skapar förutsättningar för samförstånd, tillit och respekt. Kulturen är på så sätt ett forum för demokratisk utveckling För att ny konstnärlig mark ska brytas måste den konstnärliga friheten försvaras. Det innebär att konsten inte helt kan lämnas till marknadens villkor. Kulturpolitiken måste skapa förutsätt- ningar för konstnärlig frihet, så att utövande 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 konstnärer får möjlighet att oberoende skapa normbrytande, ifrågasättande och provocerande konst. Det konstnärliga innehållet ska dock inte styras genom politiska beslut. Det måste också finnas kultur och kulturella arenor som står fri från kommersiella intressen. har lyckats skapa förutsättningar för en god kreativ tillväxt genom att en kulturell infrastruktur gjorts tillgänglig. Kulturskolor, studieförbund och en väl utbyggd infrastruktur för digitalisering och it har i kombination med en aktiv kulturpolitik visat sig vara en god jordmån för det breda kulturutövandet, och i vissa fall har våra talanger utvecklats till exportsuccéer. Kulturella och kreativa näringar blir alltmer betydelsefulla och har genom en aktiv kulturpolitik lyckats ligga i utveck- lingens framkant. Möjligheten för alla att ägna sig åt skapande och kulturella verksamheter skapar förutsättningar för att en del människor kan utveckla sina förmågor till en mycket hög nivå. Bredd ger spets. För att lyckas skapa ett vitalt kulturliv är det viktigt att kulturskaparna kan arbeta under rimliga villkor. De offentliga trygghetssystemens utformning är en grundläggande del av de stat- liga insatserna. Regeringen tillför i denna pro- position ytterligare medel för att förstärka scenkonstallianserna. Satsningarna regeringen föreslår i denna proposition vad gäller kultur i miljonprogramsområden och Skapande skola bidrar till fler arbetstillfällen för kulturskapare. Frågan om scenkonstpensionerna måste komma till en lösning. Den konst vi njuter av vid institutionerna, har i de flesta fall en gång startat som ett initiativ från en enskild konstnär. Goda arbetsvillkor för de fria utövarna är därför en viktig jordmån för ett vitalt kulturliv. Kulturarvet är vårt gemensamma arv. Kultur- historiskt värdefulla byggnader, minnesmärken och andra miljöer, såväl i städer och tätorter som på landsbygden, bör bevaras och vårdas för fram- tiden. I jämförelse med 2014 föreslås i denna proposition en ökning av kulturbudgeten med , inklusive anslagens pris- och löneomräkning som uppgår till ca 41 mil- joner kronor. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 2.5 Kulturbudgetens utveckling –2015 Fria och självständiga medier med granskande journalistik och allsidig nyhetsförmedling är en förutsättning för en modern demokrati. För att ge förutsättningar för en fri åsiktsbildning, fritt utbyte av idéer och reella möjligheter att granska olika företeelser och verksamheter i samhället behövs en mångfald av medier av hög kvalitet. är medielandskapet under stark för- ändring vilket medför stora demokratiska utmaningar. För svensk dagspress var 2013 det ekonomiskt sämsta året i modern tid. Särskilt landsortspressen drabbas av neddragningar. Antalet lokalredaktioner blir allt färre. I det frag- menterade informationssamhället, där den lokala och regionala nyhetsbevakningen minskar sam- tidigt som det totala medieutbudet är större än någonsin, blir radio och tv i allmänhetens tjänst oumbärlig. Allmänheten har rätt till saklig och opartisk nyhetsförmedling och ett mångsidigt radio- och tv-utbud, tillgängligt för alla, som speglar hela landet och präglas av oberoende och stark integritet. väcks kritik om att den starka ställning som radio och tv i allmänhetens tjänst har på mediemarknaden innebär en snedvridning av konkurrensen. Regeringen anser att själva syftet med radio och tv i allmänhetens tjänst är att den ska erbjuda ett utbud av hög kvalitet. Med det följer oundvikligen en viss marknadspåverkan. Exempelvis kan kvaliteten i de kommersiella mediernas utbud höjas i konkurrensen med radio och tv i allmänhetens tjänst om tittarna. Det förändrade medielandskapet ställer nya och högre krav på allmänhetens förståelse för mediernas logik och funktionssätt. Det handlar om förmåga att hitta och tillgodogöra sig information och att analysera innehållet i denna, förmåga att använda medier för kommunikation samt att skapa medialt innehåll. Medie- och informationskunnighet är en viktig del av en demokratisk medvetenhet och kompetens, sär- skilt när det gäller barn och unga. Regeringen avser att återkomma med förslag på det mediepolitiska området. Trossamfunden erbjuder en möjlighet för män- niskor att ge uttryck för andliga och existentiella behov och frågeställningar. Trossamfunden kan genom sin verksamhet bidra till kunskap, för- ståelse och respekt för olika trosinriktningar. Social oro och förtroendekriser kan komma att bli än viktigare områden för preventiv krishantering när globala intressekonflikter får sociala konsekvenser även i vårt land. Att ge människor som invandrar till möjlig- heten att finna en trygghet här genom sin kultur och religion har betydelse för integrationen. I det mångreligiösa är kunskap, förståelse och samverkan nödvändiga för att människor av olika tro ska kunna leva tillsammans. Religions-, samvets- och tankefriheten är cen- trala i ett öppet samhälle och finns uttryckt i internationella konventioner men även i den svenska grundlagen. Det är viktigt att vi slår vakt om dessa friheter i såväl som i vår omvärld. har flera fall av skadegörelse av religiösa lokaler rapporterats. Det är oacceptabelt och ska med all kraft mot- verkas. Händelser då människor på grund av sin religiösa tro ofredats har också uppmärksammats vilket föranleder verkningsfulla politiska åt- gärder. I bör det vara en självklarhet att var och en fritt kan gå till sin religiösa samlings- lokal utan att vara rädd för att möta en lokal som skadegjorts. På samma sätt är det en självklarhet att var och en i samhället ska kunna bära religiösa symboler utan att behöva ta emot glåpord eller utstå andra typer av våldshandlingar. I ett fritt och öppet samhälle är det allas vårt ansvar att motverka denna typ av agerande. I samband med större olyckor och kriser i samhället blir kyrkor och sjukhuskyrkor natur- liga samlingspunkter och stöd för många. Den andliga vården inom sjukvården, traditionellt kallad sjukhuskyrkan, är en viktig resurs så väl för sjukhusen som för den enskilde. Det övergripande syftet med statens stöd till trossamfund är att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva långsiktig religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och social omsorg m.m. Genom samverkan och dialog mellan stöd till trossamfund (SST) och tros- samfunden behandlas angelägna frågeställningar kring bl.a. värderingar, respekt, tolerans och demokrati. SST har en viktig roll i att vara expert i allmänna religions- och trossamfundsfrågor. Regeringen avser att ge SST ett fortsatt uppdrag att stimulera ett arbete med demokrati, demo- kratiska värderingar och att motverka antidemo- kratiska yttringar. Regeringen har fortlöpande dialog med tros- samfunden genom ett särskilt råd, Regeringens råd för kontakt med trossamfunden, som består av representanter från staten och samfunden. Ungdomspolitiken är sektorsövergripande och behandlar ungdomars villkor inom områden som utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid. Regeringen påbörjar ett reformarbete för bättre och mer jämlik utbildning, minskad arbetslöshet och ökad jäm- ställdhet och som möter utmaningarna inom miljöområdet. Regeringen kommer att ha ett starkt fokus på att stärka ungas situation i samhället. Det sker inte minst genom viktiga utbildningsreformer som syftar till att alla ungdomar ska kunna fullfölja en gymnasie- utbildning och åtgärder för att minska antalet ekonomiskt inaktiva unga, t.ex. unga som varken arbetar eller studerar. Många unga riskerar att inte komma in på arbetsmarknaden och att fastna i arbetslöshet. Den höga ungdomsarbetslösheten är en av regeringens högst prioriterade arbetsmarknads- politiska utmaningar. Det är av central betydelse för ett samhälle att unga kan etablera sig och därmed bidra på arbetsmarknaden och växa till självständiga individer och samhällsmedborgare. Regeringen är övertygad om att framgång i kampen mot ungdomsarbetslösheten förutsätter bred mobilisering och samverkan. För att få fler ungdomar i arbete och för att stärka ungas kompetens inför regeringen stegvis en 90-dagarsgaranti där det sätts en bortre gräns för hur länge en ung person ska kunna vara arbetslös, innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till jobb eller en utbildning. Denna bortre gräns ska successivt kortas . Garantin ska omfatta alla arbetslösa 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ungdomar, även de med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Som en viktig del av 90-dagarsgarantin införs traineejobb samt utbildningskontrakt för unga arbetslösa som inte fullföljt sin gymnasieutbildning. I förhållande till den övergripande politiska inriktningen att bekämpa ungdomsarbetslös- heten bidrar ungdomspolitiken specifikt med kunskaper om ungas villkor, bland annat vad gäller gruppen unga som varken arbetar eller studerar. Dessutom bidrar ungdomspolitiken med underlag för ökad samverkan för insatser som rör unga. fattade beslut i enlighet med förslagen i propositionen Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Därigenom har ett nytt mål för ungdoms- politiken fastställts. Målet är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Målet gäller för alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan . Regeringen avser att överväga att se över det nya målet för ungdomspolitiken. Det krävs investeringar i utbildning för att ge människor i alla åldersgrupper den kompetens som behövs på dagens och framtidens arbets- marknad. Regeringen föreslår därför att ett nytt och stadigvarande kunskapslyft med permanenta utbildningsplatser införs. Platserna föreslås omfatta högskoleutbildning, utbildning inom och folkhögskolan samt både allmänna ämnen och yrkesämnen inom kom- munal vuxenutbildning (komvux). I ovan nämnda proposition ingår ett handlings- program med insatser inom områdena ungas inflytande, psykiska hälsa och egen försörjning. Dessutom tydliggörs att uppföljningssystemet bör utvecklas genom bl.a. en databas om ungas levnadsvillkor. Ungas och ungdomsorganisatio- nernas perspektiv i uppföljningen kommer att stärkas. I handlingsprogrammet ingår en omfattande satsning på unga kvinnors och mäns inflytande i samhället. Flera uppdrag har lämnats till Myn- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 digheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor inom detta område. Som ett led i handlingsprogrammet har myn- digheten bl.a. i uppdrag att stärka kunskapen om barn- och ungdomsperspektiv och dialog med barn och ungdomar i lokalt arbete. Myndigheten kommer dessutom att fördela stöd till kommuner och landsting som arbetar på innovativa sätt med att stärka ungas inflytande. Unga är en underrepresenterad grupp bland förtroendevalda. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har fått i uppdrag att arbeta med stöd för unga politiker i syfte att fler unga kvinnor och unga män ska ta på sig uppdrag som förtroendevalda och motverka att unga politiker väljer att lämna sina uppdrag . Det är av stor betydelse för barn- och ung- domsorganisationer, liksom för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, att få en ökad förutsägbarhet i medelstilldelningen så att verksamheten kan planeras och bedrivas effektivt. Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällesfrågor bör kunna besluta om bidrag . Regeringen föreslår därför ett beställningsbemyndigande för att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ska kunna besluta om bidrag till barn- och ungdoms- organisationer som medför behov av framtida anslag. Detta innebär i praktiken att myndig- heten kan fatta beslut om bidrag till barn- och ungdomsorganisationer inför kommande budgetår. Regeringen prioriterar unga kvinnors och unga mäns psykiska hälsa. Det är vanligare att unga kvinnor upplever psykiska besvär än att unga män gör det. Det är också vanligare att unga hbtq-personer har sämre psykisk hälsa jämfört med övriga unga i befolkningen. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor genomför en jämställdhetssatsning med fokus på att främja unga kvinnors och unga mäns psykiska hälsa, trygghet och välbefinnande. Myndigheten har även i uppdrag att beskriva och föreslå modeller för hur samhällets stöd till unga med psykisk ohälsa och som varken arbetar eller studerar kan organiseras. Utformning av samverkan mellan olika aktörer för att förbättra stödet för dessa unga är prioriterat. Området ungdomars egen försörjning omfattar frågor om ungas utbildning, arbete, ekonomiska situation och boende. En gymnasieutbildning är inträdesbiljetten till arbetsmarknaden och till egen försörjning för ungdomar. Situationen för unga i åldern 15–som varken arbetar eller studerar ska därför förbättras. Som ett första steg förtydligas det så kallade informations- ansvaret för icke skolpliktiga ungdomar och benämns i stället aktivitetsansvar för ungdomar (prop. 2013/13:191). Ansvaret innebär att kom- munerna har i uppgift att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga individuella åtgärder. Åtgärderna ska i första hand motivera till utbild- ning. Kommunerna ska föra ett register över de ungdomar som omfattas av aktivitetsansvaret för ungdomar. Insatserna för dessa ungdomar ska dokumenteras på lämpligt sätt. Lagändringarna träder i kraft . Åtgärder kom- mer även att genomföras för att förbättra regis- ter och statistikuppföljning inom ramen för det kommunala aktivitetsansvaret. Med anledning av förslagets effekter på kom- munernas verksamhet föreslår regeringen att kommunernas verksamhet tillförs . Regeringen avser vidare att erbjuda kommunerna att tillsammans med Arbetsförmedlingen ta aktiv del i genom- förandet av den tidigare beskrivna 90-dagars- garantin för arbetslösa ungdomar (se utg.omr. 14, avsnitt 4.5). Ett nytt integrerat utbildnings-, ungdoms- och idrottsprogram, Erasmus+, har lanserats inom EU 2014. Programmet har ersatt bl.a. EU- programmet Ung och Aktiv i . Det nya integrerade programmet innebär att möjlig- heterna till samarbete avseende utbildning, yrkesutbildning, idrott och ungdomsfrågor har stärkts. Erasmus+ innebär möjligheter för drygt fyra miljoner ungdomar, studenter och vuxna att studera, praktisera eller arbeta som volontärer i och utanför EU. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har i uppdrag att fungera som nationellt kontor för ungdomsdelarna i programmet. Vid genom- förande av programmet bör myndigheten foku- sera på unga kvinnor och unga män som står långt från arbetsmarknad och utbildning. Ungdomspolitiken ska vara utformad så att unga kvinnor och unga män ges samma möjligheter och förutsättningar i samhället. Som framgått ovan fokuserar arbetet inom ungdomspolitiken på områdena unga kvinnors och unga mäns inflytande, egen försörjning och psykiska hälsa. Rapporter från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor visar att flickor och pojkar, unga kvinnor och unga män, begränsas i sam- hället på grund av rådande brist på jämställdhet. Det är därför angeläget att unga omfattas av jämställdhetsinsatser och involveras i jämställd- hetsarbete. Genom att indikatorerna i upp- följningen av ungdomspolitiken utvecklas skapas bättre underlag för analyser av unga kvinnors och unga mäns villkor när det gäller bl.a. inflytande, egen försörjning och psykisk hälsa. Detta gör att de jämställdhetsutmaningar som finns på dessa områden tydligare går att identifiera och följa upp. Det ungdomspers- pektiv, som ska genomsyra all politik som berör gruppen unga kvinnor och män, betonar att unga ska betraktas som en mångfald av individer. Statistiskt underlag ska presenteras, kommen- teras och analyseras efter kön och ålder. Där så är möjligt ska även andra bakgrundsfaktorer beaktas. Strategisk myndighet för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck