prop · H10387 · 2014-02-18 00:00:00 — Filmen har spelats in på barnhem i olika delar av världen och kan användas i utbildningssammanhang dels för yrkesverksamma som möter adopterade barn och deras familjer, dels för föräldrarna själva. 3.9En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken Föräldrar är en viktig målgrupp i det förebyggande folkhälsoarbetet och för insatser för att bl.a. minska ungdomars alkoholkonsumtion. Forskning visar att föräldrar genom sin roll som gränssättare och vuxna förebilder har stora möjligheter att påverka sina barns alkoholdebut och framtida konsumtionsmönster. Många föräldrar efterfrågar mer stöd i den situationen. Ett ökat deltagande av föräldrar i det förebyggande arbetet är därför ett prioriterat mål i regeringens samlade strategi för alkohol-, narkotika, dopnings- och tobakspolitiken (prop. 2010/11:47), den s.k. ANDT-strategin, som sträcker sig fram . , f.d. , är nationellt för metoder och strategier inom folkhälsoområdet och har ansvaret på nationell nivå för att samla kunskap om droger och om preventionsmetoder. fördelar på regeringens uppdrag –2014 sammanlagt i utvecklingsmedel för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiska Syftet är att stimulera metodutveckling och spridning av väl dokumenterade förebyggande metoder samt information och utbildning. Det finns ett antal framgångsrika lokala och regionala arbetssätt där föräldrar erbjuds stöd i syfte att skjuta upp debuten och minska konsumtionen hos barnen. Särskilda ytterligare anslag för finansieringen av Alkohollinjen och Alkoholhjälpen samt skol- och drogvaneundersökningar (ESPAD och ) har handlagts separat utöver de 40 miljonerna i ANDT-utvecklingsmedel. () får statligt stöd för att samla och sprida kunskap om alkohol och andra droger. CAN driver också en interaktiv webbplats där både ungdomar, föräldrar och andra vuxna kan få svar på sina frågor. Information till blivande föräldrar om riskerna med ANDT har stärkts har initierat flera satsningar när det gäller ofödda och späda barn på ANDT-området. Bland annat genomförs en granskning av aktuell forskning om stöd till gravida och småbarnsföräldrar med missbruks- och beroendeproblematik samt en kartläggning av det stöd som finns för dessa föräldrar . Insatser för att utveckla arbetet inom mödra- och barnhälsovården samt förskola och skola ingår också i den satsning myndigheten leder för att utveckla stödet till familjer med missbruk, psykisk sjukdom eller funktionsnedsättning och som lever i familjer där våld förekommer, vilket beskrivs nedan på sidan 36 i det här avsnittet. har också inlett ett samarbete med bl.a. inom ramen för ett regeringsuppdrag om en fortbildningssatsning för elevhälsan, där barn som anhöriga utgör ett tema. Information till föräldrar om tonåringar och alkohol har stärkts Regeringens nationella informationssatsning Tänk om handlar om langning av alkohol till ungdomar och riktar sig primärt till föräldrar och andra vuxna. Satsningen pågår –2014. Föräldrar ges stöd i gränssättning och normer kring alkohol gentemot sina tonåringar. Syftet är att sprida kunskap till föräldrar om tonåringar och alkohol. Insatsen fokuserar på årets risktillfällen då många tonåringar dricker alkohol och då många dricker sig berusade. Risktillfällena är , skolavslutningar, festivaler, skolstart, , höstlov och nyår. I syfte att stödja föräldrar att tala med sina tonåringar om alkohol skickas boken ut ut till alla föräldrar det år då deras barn fyller . Tonårsparlören innehåller fakta, argument och tips utarbetade tillsammans med forskare, fältarbetare, läkare, psykologer, familjeterapeuter, föräldrar och tonåringar. Genom att stötta tonårsföräldrar att prata om alkohol tillsammans med sin tonåring kan tonåringen rustas att fatta egna kloka beslut vad gäller den egna alkoholkonsumtionen. Förhoppningen är att skjuta upp alkoholdebuten eftersom det då finns mindre risk för framtida missbruk och andra alkoholrelaterade problem. Tonårsparlören har spridits som bok och genom egen webbplats, . Därtill har studiecirklar och föräldramötesmaterial erbjudits inom ramen för projektet. är det , dotterbolag till , som är ansvarigt för utgivning och innehåll. och har varit ansvariga. Aktuella undersökningar av föräldrars attityder kring att bjuda på eller köpa ut alkohol till sina tonåringar visar att föräldrar är mer restriktiva . Stora resurser har satsats på att få barn och ungdomar att skjuta upp alkoholdebuten och på att engagera föräldrar till elever i högstadiet i detta arbete. Det har bland annat satsats på information och attitydsförändringsarbete kring alkoholens risker och skadeverkningar. Det är svårt att uttala sig om vilken eller vilka insatser som haft störst betydelse i förändringsprocessen. Två av de viktigare och större satsningarna på området är dock Tonårsparlören och Tänk Om. ger också ut materialet Tänk efter i vilket sällskap du berusar dig, där målgruppen är blivande föräldrar och föräldrar till små barn. Det finns också ett handledningsmaterial för barnhälsovården. Nationell satsning mot cannabis Den vanligaste drogen bland ungdomar är cannabis och inom ANDT- strategin genomför regeringen därför 2012–2014 en bred nationell satsning mot cannabis. Regeringens målsättning är att minska användandet och öka kunskapen om de negativa konsekvenserna av cannabismissbruk. Satsningen riktar sig till ungdomar, unga vuxna, föräldrar och personal som arbetar med ungdomar. Inom ramen för utvecklingsarbetet har de tre storstäderna , och utvecklat ett treårigt projekt, det s.k. Trestad 2, som syftar till att utveckla metoder som spänner över hela fältet från förebyggande metoder och tidiga insatser till stöd för att kunna bryta ett mer avancerat missbruk. Huvudmålgruppen är ungdomar . Insatser inriktas också till föräldrar med barn i tonåren. Till satsningen knyts forskare som både utvärderar det lokala arbetet i respektive stad och satsningen i sin helhet. är ett nationellt nätverk för olika yrkesgrupper som arbetar med cannabisbehandling. Nätverket genomför konferenser för kompetensförsörjning och erfarenhetsutbyte och vänder sig till personal inom socialtjänst, skola, hälso- och sjukvård, polis, kriminalvård och institutionsvård samt till ideella organisationer, förtroendevalda och föräldrar. Nätverket driver också Cannabishjälpen som är ett webbaserat stöd för dem som berörs av cannabismissbruk och dess effekter. Dit kan även föräldrar höra av sig för stöd, antingen vid eget eller vid barns missbruk. Dopingjouren vid driver med statligt stöd rådgivning till personer med dopningsproblem och deras anhöriga. Jouren innebär ett stöd till föräldrar som har barn med dopningsproblem eller som har problem för egen del. Rådgivningen sker både per telefon och via internet. I uppdraget, som är rikstäckande, ingår också att samla och sprida information kring dopningsproblemet. Stöd till familjer med missbruk, psykisk sjukdom eller funktionsnedsättning eller där våld förekommer Barn som lever med föräldrar med missbruk eller beroende kan ha en utsatt vardag som det finns risk för eget senare missbruk eller annan svår problematik. Regeringen anser att det är angeläget att tidigt upptäcka och stödja barnen. Av det skälet inledde regeringen en satsning på ett nationellt utvecklingsarbete av stöd till barn i familjer med missbruk, psykisk sjukdom, psykisk funktionsnedsättning eller i familjer där våld förekommer. Att stärka föräldrarna i deras roll som föräldrar är enligt regeringen en viktig del i det stödarbetet. Satsningen syftar till att utveckla fungerande strukturer, kompetensutveckla personal och stärka samverkan inom och mellan berörda verksamheter i kommuner och landsting. Satsningen rymmer insatser för att utveckla ett mer familjeorienterat arbetssätt inom missbruks- och beroendevården, och hälso- och sjukvården. Exempelvis pågår arbete för att utveckla mer familjeorienterade och samordnade utredningar, bedömningar och insatser för såväl barn som föräldrar i familjer med missbruk eller beroende. Regeringens satsning leds och samordnas av i samråd med och Kommuner och Landsting. Den pågår 2011–2014. stöder inom ramen för satsningen ett utvecklingsarbete på nivå för bättre samordning mellan missbruks- och beroendevården och barn- och ungdomsvård. kommuner och landsting stöttar utvecklingen på regional nivå genom utbildningsinsatser, kartläggningar m.m. bidrar till kunskapsutveckling på området genom att stödja särskilda satsningar som genomförs av kommuner, landsting och ideella organisationer i samarbete med forskare i syfte att utveckla och utvärdera stöd till dessa målgrupper. Regeringen och Kommuner och Landsting har genom överenskommelsen Kunskap till praktik utvidgat det nationella stödet för utveckling av missbruks- och beroendevården till att även omfatta ett stärkt barn- och föräldraperspektivet i vården. Regeringen finansierar utvecklingsarbetet med – 2014. Arbetet inriktas på insatser som stärker föräldraskapet. Utvecklingsarbetet innebär finansiering av processledare som kan stödja utvecklingsarbetet i länen och en fördjupningskurs som har tagits fram för personal inom missbruks- och beroendevården. En kartläggning har genomförts i varje län för att öka kunskapen om hur många barn och unga som berörs och vilket stöd föräldrarna får och vilket stöd de önskar liksom vilket stöd som erbjuds de barn och unga som berörs. Kartläggningen utgör underlag för att identifiera vad som behöver utvecklas. utvecklades ett samarbete mellan de regionala processledare som arbetar med att stärka barn- och föräldraperspektivet i missbruks- och beroendevården och de utvecklingsledare som arbetar med att utveckla den sociala barn- och ungdomsvården. Utvecklingsarbetet sker i enlighet med regeringens och Kommuner och Landstings årliga överenskommelse om stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet i . Det lokala utvecklingsarbetet syftar till att främja samverkan mellan missbruks- och beroendevården och den sociala barn- och ungdomsvården inom . Nästan femtio kommuner och ett stort antal län deltar i utvecklingsarbetet. Regeringen fortsätter att stödja arbetet , vilket beskrivs i avsnitt 4. Den generation som fötts sista årtionde fram till har inte upplevt en tillvaro utan digitala medier. Den genomsnittliga debutåldern för internetanvändning, dvs. den ålder då av barnen använder internet, är och av femtonåringarna använder mobilen för att koppla upp sig mot internet. Barns och ungas tillgång till medier innebär fantastiska nya möjligheter men också nya risker vilket ställer nya krav på föräldrarna. Barns och ungas medieanvändning Medielandskapet och medievanorna förändras ständigt och barn och unga exponeras ofta snabbt för nya medier. För att stärka dem som medieanvändare och skydda dem mot skadlig mediepåverkan arbetar för att öka barns och ungas medie- och informationskunnighet. I det arbetet krävs att föräldrar och andra vuxna har kunskap om den medievärld som är vardag för barn och unga samt har förståelse för risker och möjligheter som den digitala världen erbjuder barnet. arbetar för att ge information och vägledning om barns och ungas mediesituation till föräldrar och andra som arbetar med barn och unga. På hemsidan varvas grundläggande fakta med annan information i syfte att öka föräldrars förståelse för och kunskap om barns och ungas medieanvändning. Åldersgränser på bio som stöd för föräldrar avskaffades den obligatoriska förhandsgranskningen av film som ska visas offentligt, den s.k. vuxencensuren (prop. 2009/10:228). Statens ansvar för filmgranskningen förändrades därmed till att bli helt inriktad på att genom åldersgränser på bio skydda barn och unga från skadligt medieinnehåll. Utifrån en bedömning av om en film kan vara till skada för välbefinnandet för barn sätter olika åldersgränser: barntillåten, tillåten , från eller från . Åldersgränserna syftar till att skydda barn. Motiven till de beslutade åldersgränserna publiceras på och ger vägledning och stöd för föräldrarna att välja en lämplig film för sitt barn. En utredning är tillsatt (dir. 2013:77) som ska se över dagens system för att fastställa åldersgränser för film som visas offentligt. Utredningen väntas lämna sin redovisning . Stöd till föräldrar gällande sexuell exploatering av barn har regeringens uppdrag att ta fram särskild information som riktar sig till flickor och pojkar i syfte att förebygga att de blir utsatta för sexuell exploatering via internet och andra interaktiva medier. I uppdraget ingår även att ta fram information till föräldrar. Uppdraget ska redovisas . Internetbaserat stöd når fler föräldrar Internet kan på olika sätt göra det enklare att nå grupper som har en högre tröskel mot att nyttja föräldrastöd. Det kan handla om väl upp- byggda webbsidor med information om vilket föräldrastöd som erbjuds i Skr. 2013/14:87 kommunen, men också om internetbaserade föräldrakurser. jekt inom ramen för stimulansbidragssatsningen på föräldrastöd har tillsammans med forskare vid och utvecklat en internetbaserad föräldrakurs med sin huvudsakliga teoretiska grund i ACT, Acceptance and commitment theory, vilket är en modern form av kognitiv beteendeterapi. Forskarna pekar på att viljan att anmäla sig till denna form av preventiv insats är god bland föräldrar om de får kännedom om den. Kvinnor var i stor majoritet bland de som deltog. På webbplatsen kan föräldrakursen nås. 3.11Skydd och förebyggande av skador vårdas cirka 18 000 barn och unga i åldrarna 0–till följd av olycksfall. Några av de vanligaste olyckstyperna är fallolyckor, klämning, skärskador och stick samt förgiftningar. De vanligaste dödsolyckorna är bl.a. drunkning och trafikolyckor. Stöd till föräldrarna är en viktig aspekt av arbetet med att göra barns och ungas miljö säkrare och minska olyckorna. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, har i uppdrag att koordinera ett myndighetsgemensamt barnsäkerhetsarbete som sker genom . I rådet deltar elva myndigheter och organisationer. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap publicerade 2011 i samverkan med en handbok om barns och ungas säkerhet i hemmet, skolan, förskolan och , om barns och ungas säkerhet. På webbplatsen erbjuds föräldrar och andra vuxna kunskap och råd om hur olyckor och skador i hem- och fritidsmiljöer kan förebyggas. Det finns särskild information om barns och ungas säkerhet avsedd för föräldrar och andra personer som tar hand om barn i hemmet, t.ex. genom en lättillgänglig interaktiv film där föräldrar uppmärksammas på risker i hemmet. har tagit fram och spridit föräldrastödjande informationsmaterial om barnsäkerhet på en rad områden. Genom mödra- och barnhälsovården sprids foldern Säkra barn, trygga föräldrar till blivande och nyblivna föräldrar. Den togs fram 2009 och finns på elva språk. Verket har även tagit fram och spridit information om vad föräldrar bör beakta när det gäller barn och bad, cykelhjälmar, köp av utrustning och leksaker samt vid nyttjande av olika tjänster såsom lekland och äventyrsbad. smådelscylinder är ett hjälpmedel för föräldrar i syfte att förebygga kvävningsolyckor hos barn och den beställs i stor omfattning. finns en ny version av cylindern. Förutom via sin hemsida sprider kunskapen genom ett antal olika kanaler som är relevanta för föräldrar såsom hälso- och sjukvården, föräldratidningar och barn- och föräldramässor. Regeringen gav 2008 och 2009 Barnets rätt i samhället, , ekonomiskt stöd för att ta fram en interaktiv webbplats för råd och stöd till föräldrar och andra vuxna i frågor som rör barn och deras uppväxtvillkor. Webbplatsen lanserades 2009. Syftet med satsningen var att föräldrar snabbt skulle kunna få rådgivning och hjälp i olika pro- 2013/14:87 blemsituationer som rör barnet. Exempel på vanliga områden som byggts upp är familj, förskola och skola, tonår, alkohol, droger, internet och mobiltelefoner, mångkultur och migration samt kropp och själ. Webbplatsen har utvecklats till ett välbesökt diskussionsforum med ett flertal inslag där föräldrar också stöder varandra genom att dela med sig av egna erfarenheter. Den som behöver individuellt stöd kan ringa vuxentelefon. drivs webbplatsen inom ramen för ordinarie stödverksamhet. Att tillvarata och stödja civila samhällets erfarenhet, kunskap och kompetens är viktigt när gäller att stödja föräldrar. Många föräldrar föredrar att kontakta en ideell organisation för stöd, vilket gör webbsidan till ett viktigt komplement till det stöd som det offentliga erbjuder. gav regeringen fortsatt stöd i syfte att ytterligare utveckla stödverksamhetens tillgänglighet genom hemsidan och i sociala medier. Att rusta barn och unga och deras föräldrar att hantera konsument- och privatekonomiska frågor är angeläget för att de ska kunna hushålla med sina resurser och agera ansvarsfullt och tillvarata sina rättigheter och skyldigheter på i många fall komplexa marknader. Föräldrar är ofta viktiga förebilder för barnet och föräldrarnas förhållningssätt och agerande i konsument- och privatekonomiska frågor är betydelsefullt för barnets eget förhållningssätt och agerande. För att kunna utgöra en sådan förebild och för att kunna stödja barnet är det viktigt att föräldrar har tillgång till kunskap. Politiken på det konsument- och privatekonomiska området har i flera fall barn och ungdomar som särskild målgrupp. Föräldrar är därmed en indirekt målgrupp och i vissa fall en direkt målgrupp i många av insatserna. står i flertalet fall som genomförare och är tillsynsmyndighet för konsumentskyddet avseende barn och unga inom ramen för konsumentpolitiken. Arbetet sker i vissa fall i egen regi och i andra fall i samverkan med andra myndigheter. har tagit fram både förebyggande föräldrastödjande information och stöd och information och stöd när svårigheter uppstått, såsom överskuldsättning. Föräldrarna erbjuds genom enkla verktyg och informationsmaterial stöd i att göra budget- och kostnadsberäkningar. Det finns även information om hushållsekonomi ur ett familjeperspektiv med teman såsom barns och ungdomars ekonomi, fickpeng, kostnader förknippade med att ha barn, försäkringar och flytta hemifrån. Utöver det finns information i frågor som rör barns internetanvändning och barns köp via s.k. mobiltelefonappar. Föräldrastödsinformationen sprids genom webbplatser, konsumentvägledare, budget- och skuldrådgivare, skolan, barnhälsovården, föräldratidningar och barn- och föräldramässor. Ett område inom konsumentpolitiken som har utvecklats är motverkandet av skuldsättning bland omyndiga. har exempelvis arbetat med att förhindra föreningar och näringsidkare att skicka fakturor till barn i samband med fritidsaktiviteter m.m. En del i arbetet handlar om att föräldrarna ska få bättre kännedom om att barnet . 2013/14:87 faktiskt fått fakturor och på så vis bidra till att föräldrar kan stödja barnet i att lösa situationen. bedriver arbetet tillsammans med Kronofogden och . 4 Satsning på stärkt stöd i föräldraskapet Målet för regeringens föräldrastödspolitik är att alla föräldrar med barn ska erbjudas universellt stöd i föräldraskapet under barnets hela uppväxt, dvs. att alla föräldrar ska erbjudas samma möjlighet till stöd och hjälp, även innan större svårigheter uppstått. Regeringens föräldrastödspolitik omfattar även riktade föräldrastödjande insatser, dvs. stöd i situationer då svårigheter av olika slag redan uppstått eller där barn eller förälder har behov av ett särskilt anpassat stöd. Regeringen har under innevarande och föregående mandatperiod genomfört en rad insatser i syfte att utveckla och förbättra det universella och riktade stödet till föräldrar. Ett intensivt kunskaps- och metodutvecklingsarbete har genomförts tillsammans med insatser i syfte att tillgängliggöra kunskap för huvudmän och andra aktörer. En samlad bild visar att regeringens satsningar gett goda resultat men att fortsatta åtgärder är angelägna vilket presenteras nedan, där regeringen lyfter ett antal insatser och områden som är särskilt viktiga för det fortsatta arbetet. De knyter an till de tre delområdena i föräldrastödsstrategin om förbättrad samverkan, fler arenor och mötesplatser för föräldrar samt att stödgivandet bör utgå från bästa tillgängliga kunskap. De insatser som regeringen initierar och genomför inom föräldrastödspolitiken följs upp och redovisas till i budgetpropositionen. Regeringen uttrycker i Strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232) att en av de grundläggande förutsättningarna för att stärka barnets rättigheter är att föräldrar ska få kunskap om barnets rättigheter och erbjudas stöd i föräldraskapet. Föräldrastödsperspektivet kan ses som en förstärkning av barnrättsperspektivet. Insatserna som görs för att stödja föräldrar i föräldraskapet syftar till att ge positiva effekter på barnet och stärka barnets rättigheter. Föräldrastödpolitiken är i likhet med barnrättspolitiken sektorsövergripande och kräver insatser på alla områden där föräldrastöd berörs. Genomförandet av föräldrastödsstrategin är ett långsiktigt åtagande: strategin har inget slutdatum utan ett långsiktigt mål om att alla föräldrar ska erbjudas stöd under barnets uppväxt har satts upp. Utgångspunkten i regeringens fortsatta föräldrastödspolitik är därför ett brett och samlat stöd som omfattar universellt och riktat stöd till föräldrar i alla relevanta samhällssektorer. Regeringen har satsat för att utveckla och sprida arbetet med föräldrastöd i landet och få bättre kunskap om hur ett effektivt stöd till föräldrar kan bedrivas. Det är viktigt att den kunskapsbas som byggts upp förvaltas, att utvecklingen fortsätter att följas och att arbetsformer för 2013/14:87 stödet vidareutvecklas. Det är också viktigt att arbetet kan vidareutvecklas och samordnas på alla samhällsnivåer. Det är enligt regeringen angeläget med en offentlig förvaltning som är innovativ, samverkande, rättssäker och effektiv samt har en väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet. Genom tidiga, samordnade och breda föräldrastödjande insatser med god tillgänglighet och kvalitet kan samhället bidra till att färre svårigheter av olika slag uppstår . Ett sådant arbetssätt leder till samhällelig resurseffektivitet och minskat mänskligt lidande. Om universella föräldrastödjande insatser försummas, nås inte alla grupper av barn som senare kan komma att utveckla ohälsa eller få andra svårigheter. Det är svårt att förutsäga vilka barn som i ett senare skede kommer att utveckla problem. Det är också svårt och mycket resurskrävande att i efterhand rätta till det som gått snett under uppväxten. Det universella stödet till föräldrar är förknippat med relativt låga kostnader. Det är därmed angeläget att fortsätta insatserna med att utveckla och förbättra det universella stödet till föräldrar genom t.ex. stöd till förbättrad regional och lokal samverkan, vilket presenteras nedan. Föräldrars behov av stöd skiftar under barnets uppväxt beroende på barnets skiftande behov och ålder och familjens livsomständigheter. Även föräldrar som befinner sig i en situation där svårigheter redan uppstått eller som har särskilda behov i familjen, behöver enligt regeringen få stöd i föräldraskapet. För att föräldrar ska erbjudas rätt stöd krävs dessutom att universellt och riktat stöd samordnas och betraktas i ett sammanhang. Det möjliggör hänvisning från ett universellt till ett mer riktat stöd vid behov. För att säkerställa att föräldrastödet har avsedd effekt, dvs. att öka andelen barn som har goda relationer med föräldrarna och att öka barnens möjligheter till trygga uppväxtvillkor, är det viktigt att föräldrastödet i olika verksamheter utgår från bästa tillgängliga kunskap, liksom att effekterna av de insatser som genomförs följs upp och utvärderas. Värdegrunden i stödet bör baseras på och det jämställda föräldraskapet. Samverkan och stöd ska förbättras Det är viktigt att det finns goda lokala och regionala förutsättningar att genomföra föräldrastödspolitiken.