prop · H103100 · 2014-04-09 00:00:00 — Betyg införs i årskurs 4 och 5 Regeringen har infört flera viktiga reformer för att komma tillrätta med bristerna i kunskapsuppföljningen i skolan. får t.ex. alla elever betyg i årskurs 6. Regeringen bedömer att det är nödvändigt att ytterligare förbättra uppföljningen av elevernas kunskaper i mellanstadiet för att snabbt kunna sätta in rätt stöd och stimulans så att fler elever når kunskapskraven. Betyg ger tydlig information till elever och föräldrar om hur det går i skolan och sätter fokus på kunskapsresultaten hos skolledningen och lärare. Svenska elever får fortfarande betyg relativt sent. Många länder i ger betyg redan i lågstadiet. Mot denna bakgrund avser regeringen att införa betyg i alla årskurser i mellanstadiet. 9Med klassrumsklimat avses framför allt graden av oordning i klassrummet och i vilken mån eleverna lyssnar uppmärksamt på sina lärare. 10Attityder till skolan 2012 (2013). Avsikten är att betyg i årskurs 4 och 5 ska ges första gången /17, dvs. Utgångspunkten är att betygen i årskurs 4 och 5 ska ges en gång per läsår i stället för en gång per termin och skickas hem till föräldrarna. I och med att betyg kommer att ges i hela mellanstadiet så avser regeringen att ta bort kravet på att upprätta individuella utvecklingsplaner med skriftliga omdömen i dessa årskurser. Utveckla den gymnasiala yrkesutbildningen Regeringen bedömer att dimensioneringen, utbudet och innehållet i den gymnasiala yrkesutbildningen behöver ses över och har därför beslutat om tilläggsdirektiv (dir. 2014:50) till utredningen av gymnasieskolans teknikprogram (dir. 2013:122). Syftet med översynen är bl.a. att öka den gymnasiala yrkesutbildningens attraktionskraft, underlätta ungdomars övergång till arbetsmarknaden och stärka gymnasieskolans bidrag till den nationella kompetensförsörjningen. Utredningen ska också se över hur branschernas och arbetsgivarnas inflytande och ansvar för den gymnasiala lärlingsutbildningen kan utvecklas. Utbyggd lärarutbildning och fortbildning Bristen på utbildade lärare och förskollärare är stor och inom vissa områden, som matematik, kemi, fysik och teknik samt specialpedagogik, är rekryteringsläget fortsatt bekymmersamt. Därtill innebär en tioårig grundskola och ett lågstadielyft ytterligare ökat behov av lärare i det som är förskoleklass och årskurs 1–3. Fler platser på förskollärar- och lärarutbildningen Regeringen avser att successivt utöka antalet platser på förskollärarutbildningen, grundlärarutbildningen med inriktning mot årskurserna F– 3, ämneslärarutbildningar med inriktning mot matematik, naturorienterande ämnen och teknik samt speciallärarutbildningen. Regeringens bedömning är att ökningen kan börja ske 2014. avser regeringen föreslå att medel tillförs för att öka antalet platser inom dessa utbildningar. Totalt motsvarar satsningen ytterligare ca 2 500 nybörjarplatser . Utbildningarna byggs ut successivt . Dessutom avser regeringen föreslå att resurserna utökas till kompletterande pedagogisk utbildning för personer med tillräckliga ämneskunskaper i matematik och naturvetenskap . uppgår satsningen totalt till ca , vilket motsvarar ca 9 000 helårsstudenter. Den akuta bristen på lärare inom vissa ämnen fordrar unika åtgärder. För att locka fler att välja och fullfölja utbildningar som leder till speciallärarexamen, specialpedagogexamen eller ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik avser regeringen att införa en skattefri examenspremie för studenter som tar examen . För en ämneslärarexamen ska examenspremien uppgå till per ovan nämnda ämne som läraren blir behörig i. Taket för premien är per student. Premien för en speciallärarexamen eller specialpedagogexamen ska uppgå till . Möjligheten till premie omfattar studenter som påbörjat studierna fr.o.m. . För studenter som läser kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) samt utbildning till speciallärare och specialpedagoger ska studierna ha påbörjats , för studenter som antagits till utbildning på halvfart, och , för studenter som antagits till utbildning på helfart. Den totala kostnaden för denna satsning uppgår sammantaget till ca 2015–2018. Internationella undersökningar visar att svenska elevers läsförmåga har försämrats under 2000- talet. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att lärare inom svenskämnet ska ges fortbildning inom läs- och skrivutveckling, det s.k. Läslyftet. Regeringen bedömer nu att fler lärare bör kunna delta i Läslyftet och avser föreslå att ytterligare avsätts till satsningen –2018. Stärk rektorernas ansvar och pedagogiska ledarskap Rektorernas ledarskap är centralt för att förbättra skolans resultat och för att skapa ökad likvärdighet samt effektivitet i skolan. Regeringen anser att det är angeläget att stärka rektorernas ledarskap i arbetet med att förbättra skolans resultat. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning med uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder för att stärka rektorers ansvar, befogenheter och pedagogiska ledarskap. Vidare ska utredningen kartlägga rektorernas arbetssituation och pröva hur rektorernas administrativa arbete kan minskas. Det svenska studiestödssystemet är ett av världens mest generösa. Regeringen har initierat flera höjningar av studiemedlen. För att ytterligare förbättra studenternas möjligheter att fokusera på sina studier, och därmed även öka genomströmningen, avser regeringen att föreslå en höjning av studielånet så att studiemedlen blir ca högre per studiemånad. Den permanenta utgiftsökningen bedöms uppgå till ca . Hög sysselsättning är viktig för ekonomiskt välstånd. Sysselsättningspolitikens viktigaste uppgift är att nå full sysselsättning, med fokus på minskat utanförskap. som sysselsättningen ökar har utanförskapet minskat. Antalet personer som får ersättningar från olika trygghetssystem, mätt som antalet helårsekvivalenter, har minskat med uppemot 200 000 och bedöms fortsatt att minska (se diagram 2.5).11 Detta främst till följd av färre personer med aktivitets- och sjukersättning (se fördjupningsrutan Sjukfrånvarons utveckling). 11 En helårsekvivalent motsvarar en person som försörjs av ett ersättningssystem . Exempelvis blir två personer som är sjukskrivna på halvtid tillsammans en helårsekvivalent. De ersättningar som ingår är sjuk- och rehabiliteringspenning, sjuk- och aktivitetsersättning, ekonomiskt bistånd, arbetslöshetsersättning och ersättning vid deltagande i arbetsmarknadspolitiska program (aktivitetsstöd). Diagram 2.5 Utanförskap 1970–2018 Anm.: Antal personer som får ersättning från vissa trygghetssystem, mätt som Källor: , och egna beräkningar. Regeringens politik för en högre sysselsättning har omfattat åtgärder som både stimulerar utbudet av och efterfrågan på arbetskraft och som säkerställer att matchningen på arbetsmarknaden fungerar väl. Tonvikten har legat på åtgärder som stärker arbetsutbudet. Erfarenheten visar nämligen att det är arbetsutbudet som på lång sikt bestämmer sysselsättningen (se fördjupningsrutan Arbetsutbudet bestämmer sysselsättningen i avsnitt 10). Centrala frågor på arbetsmarknaden regleras i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter, t.ex. löner och anställningsvillkor. Regeringen har därför tillsammans med arbetsmarknadens parter ett gemensamt ansvar för arbetsmarknadens funktionssätt. pågår s.k. trepartssamtal mellan regeringen och arbetsmarknadens parter om åtgärder som kan öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Svensk arbetsmarknad är förhållandevis stark Den svenska arbetsmarknaden har givet den utdragna lågkonjunkturen utvecklats förhållandevis starkt. Regeringens politik har bidragit till att nivåerna på arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden är höga. har antalet sysselsatta ökat med över 250 000 och antalet personer i arbetskraften har ökat ännu mer.12 Arbetskraftsdeltagandet har upprätthållits under lågkonjunkturen och är nu högre än högkonjunkturåren 2001 och 2007. Sysselsättningsgraden, dvs. antalet sysselsatta i förhållande till befolkningen i arbetsför ålder, var, för gruppen 15–, ungefär oförändrad . Det beror till stor del på en förändrad befolkningssammansättning, med en ökande andel äldre och utrikes födda som dämpar sysselsättningsgradens utveckling. Vad gäller gruppen 20–har sysselsättningsgraden ökat med sedan krisen var som djupast 2009 och har ökat med (se diagram 2.6). Diagram 2.6 Sysselsättningsgrad 2001–2018 år (vänster axel) år (höger axel) Källor: och egna beräkningar. Den svenska arbetsmarknaden är stark även i en internationell jämförelse. har tillsammans med högst sysselsättningsgrad i EU (se diagram 2.7).13 Till exempel är sysselsättningsgraden fjärde kvartalet 2013 högre än i och högre än genomsnittet i EU. har även klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än de flesta andra länder i EU, där sysselsättningsgraden minskat mer . 13 Det gäller även om sysselsättningsgraden alternativt mäts i åldersintervallet 20–. Diagram 2.7 Sysselsättningsgrad, internationell jämförelse Procent av befolkningen, 15–74 år Anm.: EU-15 exklusive . Anm.: * Avser 2013 kvartal 3. Den starka utvecklingen på arbetsmarknaden har berört breda grupper. har arbetskraftsdeltagandet, sysselsättningsgraden och antalet personer i arbete som andel av befolkningen ökat i alla åldersgrupper utom bland . Särskilt stark har utvecklingen varit bland äldre. Även bland utrikes födda har arbetskraftsdeltagandet, sysselsättningsgraden och antalet personer i arbete som andel av befolkningen ökat. Den utdragna lågkonjunkturen, i kombination med att fler söker sig till arbetsmarknaden, har bidragit till att arbetslösheten ligger på en förhållandevis hög nivå, 2013, och till att arbetslöshetstiderna har förlängts. Arbetslösheten är dock lägre än i många andra länder i EU. I de flesta EU-länder är också långtidsarbetslösheten betydligt högre än i och har också ökat mer sedan krisen inleddes (se diagram 2.8). I EU är det bara som har lika låg långtidsarbetslöshet som . Sysselsättningsgraden i är dock lägre än i , i synnerhet bland kvinnor. Diagram 2.8 Långtidsarbetslöshet, internationell jämförelse Procent av arbetskraften, 15–74 år Anm.: EU-15 exklusive . Långtidsarbetslöshet definieras som arbetslösa längre än som andel av arbetskraften. lägre än 2006. Sysselsättningsgraden 20–64 och 15–bedöms öka med respektive . En allt större andel av de arbetslösa kommer att bestå av grupper med svag förankring på arbetsmarknaden eftersom det är personer som står nära arbetsmarknaden som får arbete först. För att jobbchanserna påtagligt ska öka för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden behövs i allmänhet en relativt stark konjunktur. Politiken behöver därför inriktas på att påskynda och stärka möjligheterna för personer med svag förankring på arbetsmarknaden att få arbete. En tillfälligt hög arbetslöshet behöver i sig 2.4.2 En politik för full sysselsättning inte vara problematisk, om den beror på att fler För att nå målet om full sysselsättning har söker sig till arbetsmarknaden. regeringen genomfört åtgärder som stärker träder in på arbetsmarknaden har nämligen arbetsutbudet, ökar efterfrågan på arbetskraft generellt sett betydligt större chanser att få ett och förbättrar matchningen på arbetsmarknaden. arbete än personer som står utanför Tyngdpunkten har legat på åtgärder som stärker Den viktigaste åtgärden är konjunkturen är däremot mer bekymmersam, då arbetslösheten riskerar fastna på höga nivåer förstärkts vid fyra tillfällen. framför allt till följd av att stärker drivkrafterna till arbete och ökar därmed hårdast av lågkonjunkturen är de som redan före finanskrisen hade en svag förankring på Effekterna bedöms dock ha varit starkare arbetsmarknaden och de som träder in på arbetsmarknaden under krisen. effekterna av denna bedöms därför ännu inte ha uppkommit i någon större utsträckning. arbetsförmåga, personer födda utanför Jobbskatteavdraget bedöms på lång sikt öka samt personer med ofullständig gymnasie- arbetskraftsdeltagandet med ca 90 000 personer, öka sysselsättningen med ca 120 000 personer kommer att öka snabbare än arbetskraften de bedöms ha slagit igenom 2018. Arbetslösheten bedöms därmed minska men, För att utbudsreformer, som ökar återhämtningen kommer att gå långsamt, drivkrafterna till arbete och rustar människor för framför allt till följd av en svag utveckling av den jobb, så snabbt som möjligt ska leda till ökad sysselsättning är det nödvändigt med krisens utbrott, bedöms konjunkturläget ha kompletterande efterfrågestimulerande åtgärder. Då bedöms arbetslösheten ha Det är särskilt viktigt när lönestrukturen är sammanpressad, när antalet arbetssökande med enligt den äldre definitionen svag förankring på arbetsmarknaden blir fler och som sysselsättningsgraden för 15–har ökat efterfrågan är låg. till och sysselsättningsgraden för 20– lönekostnader kan göra att det tar innan en person med låg eller osäker produktivitet får ett passande jobberbjudande. Den höga arbetslösheten är en av de mest angelägna utmaningarna för politiken. Särskilt viktigt är att motverka långtidsarbetslöshet och höja sysselsättningen i grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. Det handlar om åtgärder inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken som ökar individens anställningsbarhet till rådande lönestruktur, åtgärder som ökar jobbchanserna genom att minska företagens lönekostnader och åtgärder som förbättrar matchningen. Det är viktigt att insatser för att pressa ner arbetslösheten inte leder till ökat utanförskap. Underlätta arbetsmarknadsinträdet för unga Antalet unga som är arbetslösa ökade . Uppgången har framför allt drivits av att fler heltidsstuderande söker arbete. För att förstå ungdomsarbetslöshetens karaktär och omfattning är det viktigt att se till gruppens sammansättning. Bland de arbetslösa unga är nära hälften heltidsstuderande, varav många i gymnasieskolan. Även om det är angeläget att ta tillvara alla människors arbetsutbud kan heltidsstuderande som också söker hel- eller deltidsarbete inte betraktas som ett allvarligt samhällsekonomiskt problem. Snarare är det tvärtom önskvärt att så många som möjligt i denna åldersgrupp går i och fullföljer en gymnasieutbildning. Arbetslösheten faller kraftigt med ökad ålder i åldersgruppen 15–. I gruppen 25–var arbetslösheten 2013 (se diagram 2.9). Diagram 2.9 Arbetslöshet och sysselsättningsgrad fördelat på ålder 2013 Unga har generellt goda chanser att få ett arbete jämfört med andra vilket medför att de allra flesta unga har relativt korta arbetslöshetsperioder. Några få korta perioder av arbetslöshet för ungdomar kan därmed ses som ett uttryck för deras etablering på arbetsmarknaden. Trots att långtidsarbetslösheten bland unga har ökat sedan finanskrisens utbrott är den fortfarande låg, både jämfört med de flesta andra åldersgrupperna och i förhållande till andra länder. Ett mått som kompletterar ungdomsarbetslösheten är andelen inaktiva ungdomar, dvs. unga som varken arbetar, studerar eller deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Andelen inaktiva unga har minskat (se diagram 2.10). var det av de unga som varken arbetade eller studerade, vilket är i nivå med och långt under genomsnittet för EU. Vissa unga har dock stora problem på arbetsmarknaden. Den största risken för långtidsarbetslöshet och framtida arbetsmarknadsrelaterade problem finns hos unga som har ofullständig gymnasieutbildning, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Diagram 2.10 Unga som varken arbetar eller studerar (NEET) Procent av befolkningen, 15–24 år Anm.: Andel unga av befolkningen 15Ñ24 år, som varken arbetar, studerar eller går ett arbetsmarknadspolitiskt program. Det finns brister i utbildningssystemet och en svag koppling mellan skola och arbetsliv. Regeringen har inlett ett omfattande reformarbete och avser att genomföra ytterligare åtgärder (se avsnitt 2.3) som syftar till att höja kunskapsnivån i den svenska skolan. För vissa unga försenas etableringen på arbetsmarknaden, eftersom de inte har tillräckliga kvalifikationer för att det ska vara lönsamt att anställa dem till rådande ingångslöner. Svårigheter för arbetsgivare att bedöma ungas produktivitet och avsaknad av jobbrelaterade nätverk försvårar arbetsmarknadsinträdet ytterligare. De allra flesta unga lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetslösheten minskar relativt snabbt med stigande ålder, som sysselsättningsgraden ökar (se diagram 2.9). Inte desto mindre finns det ett behov av att förenkla och påskynda etableringen på arbetsmarknaden. I ett land som med relativt höga lönekostnader för ungdomar är det därför välmotiverat med skattenedsättningar som träffar breda ungdomsgrupper i syfte att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Åtgärder har vidtagits för att höja ungas kompetens och för att öka efterfrågan på unga Genomgripande reformer har genomförts inom utbildningssystemet i syfte att stärka de ungas kompetens, göra dem mer anställningsbara och för att minska glappet mellan skola och arbetsliv. Regeringen bedömer dock att mer behöver göras och nya reformer inom utbildningssystemet presenteras i denna proposition (se avsnitt 2.3.3). Regeringen har också genomfört flera åtgärder som syftar till att öka efterfrågan på unga, t.ex. de sänkta socialavgifterna för unga och den sänkta mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster. Regeringen bedömer att de sänkta socialavgifterna för unga och den sänkta mervärdesskatten ökar sysselsättningen på lång sikt med 16 500 respektive 3 500 personer.14 För unga som blir arbetslösa har regeringen infört jobbgarantin för ungdomar, i syfte att unga antingen ska få jobb eller söka sig till det reguljära utbildningssystemet. För ungdomar som av särskilda skäl bedöms stå långt från arbetsmarknaden finns möjlighet till programinsatser i arbetslöshet. Drivkrafterna till utbildning har stärkts. Till exempel finns en möjlighet för ungdomar som varit arbetslösa mer än att slutföra sin gymnasieutbildning med ett högre studiebidrag i studiemedlen. Yrkesintroduktionsavtal en ny väg in på arbetsmarknaden Inom ramen för trepartssamtalen för regeringen samtal med arbetsmarknadens parter på branschnivå om s.k. yrkesintroduktionsavtal (se även avsnitt 10). Yrkesintroduktionsavtal bygger normalt sett på principen att personer som saknar relevant erfarenhet i yrket får handledning eller utbildning under en del av arbetstiden. Regeringen bedömer att yrkesintroduktionsavtal kan få stor betydelse för att underlätta arbetsmarknadsinträdet för unga och har till följd av samtalen infört ett ekonomiskt stöd till arbetsgivarna för anställningar inom ramen för dessa avtal. För att kvalificera för stöd ska lönen uppgå till av den lön som gäller för en anställning utan utbildning eller handledning. 14 , och Tillväxtanalys har fått i uppdrag att utvärdera effekterna av den sänkta mervärdesskatten. Kortsiktiga effekter har utvärderats och är i linje med regeringens bedömning. bedömer även att det är sannolikt att reformen har en positiv effekt på den varaktiga sysselsättningen, men långsiktiga effekter redovisas först . Effektbedömningen av den sänkta socialavgiften inkluderar de föreslagna justeringar som förelagts . av arbetstiden ska bestå av handledning eller utbildning. Stödet, som utgörs av en kreditering på skattekontot motsvarande en ordinarie arbetsgivaravgift och ett ekonomiskt handledarstöd, bedöms öka efterfrågan på unga. Den utbildning eller handledning som kommer med anställningen förväntas bidra till att öka individens produktivitet. Regeringen välkomnar att avtal om yrkesintroduktionsavtal har tecknats mellan parterna inom metallindustrin och den kemiska industrin, vård och omsorg, handeln, fastighetsbranschen, sågverksindustrin samt trä- och möbelindustrin. Regeringen välkomnar också att samtal förs om att teckna yrkesintroduktionsavtal inom andra områden. fanns yrkesintroduktionsavtal, utformade så att de berättigar till statligt stöd, på nästan en fjärdedel av arbetsmarknaden. Eftersom stödet endast är tillgängligt för de som har kollektivavtal har det notifierats till Europeiska kommissionen. Regeringen har till kommissionen initialt notifierat stödet för yrkesintroduktionsanställningar för en treårsperiod. omfattas endast arbetsgivare som är bundna av kollektivavtal. kan komma att förlängas innan icke kollektivavtalsbundna arbetsgivare inkluderas. I samtalen om yrkesintroduktionsavtal har parterna betonat vikten av handledning, utbildning och lärande av god kvalitet. Parterna har efterfrågat stöd för sitt gemensamma arbete med att utveckla ett väl fungerande lärande på arbetsplatserna. Det kan bl.a. handla om framtagande av kompetensprofiler, valideringsmodeller och kriterier för samt certifiering av handledarutbildningar. Det kan även handla om certifiering av aktörer som kan bistå arbetsgivarna med utformning av utbildningsplaner och uppföljning av lärandet. Regeringen har avsatt resurser för detta ändamål – 2018 och detta stöd prövas nu mot . Parterna kommer, så fort statsstödsfrågan är hanterad, att gemensamt kunna söka statsbidrag för sådana utvecklingsinsatser som nämns ovan. Regeringen avser också tillsätta en delegation för lärande på arbetsplatserna, bestående av representanter för arbetsmarknadens parter. Delegationen ska sprida information och kunskap om hur ett väl fungerande lärande på arbetsplatserna kan utformas och bistå de partsorganisationer som önskar hjälp i sitt utvecklingsarbete. Att bygga upp ett system för yrkesintroduktion i är ett långsiktigt arbete. Regeringen kommer att noga följa genomförandet och reformen kommer att utvärderas av flera myndigheter. Stärka utrikes föddas möjligheter på arbetsmarknaden har utrikes födda på många och avgörande sätt bidragit positivt till samhällets utveckling i form av bl.a. kompetens, mångfald och därmed högre tillväxt. Utrikes födda har dock generellt en svårare arbetsmarknadssituation än inrikes födda. Särskilt bekymmersam är situationen för de som är födda utanför . Denna grupp har en betydligt högre arbetslöshet än inrikes födda (se diagagram 2.11). står utrikes födda för en övervägande del av de senare årens sysselsättningsökning. ökade sysselsättningen med över 250 000 personer, varav över två tredjedelar var utrikes födda.15 Diagram 2.11 Arbetslöshet fördelat på födelseregion Procent av arbetskraften 15–74 år Födda i (ej ) Anm.: Säsongsrensad statestik. Orsakerna till att utrikes födda har svag förankring på arbetsmarknaden kan vara individuella förutsättningar, såsom utbildning, språkkunskaper och tillgång till jobbrelaterade nätverk. Problemen kan också handla om bristande incitament att träda in på arbetsmarknaden. Avkastningen på högre utbildning är förhållandevis svag för vissa utrikes födda, t.ex. är sysselsättningsgraden för högutbildade nyanlända inte högre än för gymnasieutbildade. Det betyder också att många utrikes födda är överkvalificerade för de jobb de har. Detta indikerar att arbetsgivare har svårigheter att bedöma personens kompetens och produktivitet, men också att det förekommer diskriminering på arbetsmarknaden. Åtgärder har vidtagits för att bemöta de särskilda svårigheter som utrikes födda möter För att underlätta etableringen för utrikes födda på arbetsmarknaden har regeringen genomfört den s.k. etableringsreformen. Instegsjobb har införts som syftar till att öka arbetsgivares efterfrågan på utrikes födda genom att erbjuda en betydande subvention av lönekostnaden. Vidare har reformer gjorts för att stärka de utrikes föddas kompetens, t.ex. fler platser i kompletterande högskoleutbildningar. Särskilda satsningar har också gjorts för att stärka ett antal socioekonomiskt svaga områden, t.ex. har regeringen satsat särskilda stimulansmedel till vissa kommuner för att stärka områden med stort utanförskap. Insatser har också gjorts för att öka tryggheten, bl.a. i form av ett särskilt uppdrag till polisen att delta i det utvecklingsarbetet. Fortsatt stärka de utrikes föddas kompetens En viktig del i det fortsatta arbetet för att stärka utrikes föddas möjligheter på arbetsmarknaden är att höja deras kompetens.