prop · H103115 · 2014-03-07 00:00:00 — Syftet med ombildningen var att ge samarbetet mellan EU och dess sydliga partnerländer en starkare politisk förankring. Utöver EU:s medlemsstater deltar , , , , , , , , , , , , och , , och har meddelat att de suspenderat medlemskapet i Detta samarbete, som ofta övergripande kallas EuroMed, har en på gemensamma värderingar om demokrati och mänskliga 2013/14:115 rättigheter och är ett forum där en politisk dialog kan föras mellan arabstaterna, EU, och . UfM har utsett nytt samordförandeskap där EU:s utrikestjänst representerar EU och partnerländerna. Sekretariatet i har under generalsekreteraren konsoliderat organisationen och drivit arbetet exempelvis med att identifiera projekt inom prioriterade områden, bl.a. solenergi, transport, stöd till företag, räddningstjänst och sociala frågor, högre utbildning samt vatten. Kontakter har utvecklats med möjliga finansiärer för dessa projekt. delegation till UfM:s parlamentariska församling besökte sekretariatet 2012. Ett stort antal expertmöten har hållits . Ministermöten har ägt rum om kvinnors roll i samhället, transport och energi och fler förutses äga rum . Kommissionen fortsätter sina ansträngningar att kunna avsluta förhandlingarna om ett frihandelsavtal (FTA) med samarbetsråd (GCC). GCC:s generalsekreterare besökte och ställde sig positiv till möjligheten att nå ett färdigförhandlat FTA. EU:s relation med GCC innefattar också samarbetsprojekt och dialog inom bl.a. områden som energi, klimat och utbildning. EU och GCC för en politisk dialog om regionala frågor av gemensamt intresse, inte minst om och . Den politiska dialogen omfattar även mänskliga rättigheter EEAS utökade sin närvaro i GCC med inrättandet av en EU- delegation i . Frågan om kärntekniska program har fortsatt att stå högt på EU:s dagordning. Under den höga representantens för utrikes- och säkerhetsfrågor ledning gjordes framsteg i förhandlingarna mellan och de s.k. E3+3 (, och samt , slöts en interimsöverenskommelse som innebär ett halvårslångt utvecklingsstopp för det kärntekniska programmet som i första hand och EU utfäster sig att inte införa nya sanktioner och i stället suspendera vissa sanktioner under Målet är att inom nå fram till en slutlig förhandlingslösning av den kärntekniska frågan. Till följd av väsentligt utökade sanktioner har handeln med minskat kraftigt särskilt . sanktionspolitik mot och förespråkat en fortsättning av de diplomatiska ansträngningarna att lösa frågorna kring kärntekniska har konsekvent förordat att sanktionspolitiken ska vila på rättssäker grund och inte störa legitim handel eller humanitära behov. EU har reagerat kraftfullt mot den försämrade situationen för de mänskliga rättigheterna i . införde EU nya riktade restriktiva mot ytterligare nio högt uppsatta iranska tjänstemän och individer som är ansvariga, eller har koppling till personer som är Skr. 2013/14:115 ansvariga, för genomförande av allvarliga kränkningar mot mänskliga Sanktionerna innebär frysning av eventuella tillgångar och reseförbud inom EU och omfattar 87 individer och en enhet. EU följer situationen för de mänskliga rättigheterna i noga och kommer kontinuerligt att se över listan över individer och enheter, dock senast . bristande respekt för de mänskliga rättigheterna har också uppmärksammats och kritiserats hårt av EU genom uttalanden av den höga representanten för utrikes- och säkerhetsfrågor. Genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan och (PSA) har fortsatt genom möten i sub-kommittéer om handel, energi och mänskliga rättigheter. Avtalet tillämpas provisoriskt till dess att samtliga medlemsstater ratificerat det. Avtalet är en del av EU:s långsiktiga målsättning att normalisera och fördjupa relationerna med . EU:s bistånd till har uppgått till . Kommissionen arbetar utifrån sitt landstrategidokument för perioden –13, ett dokument som samordnats med och . Kommissionens insatser uppgår till . EU:s gemensamma rättsstatsinsats EUJUST , med syfte att stödja reformer inom polis- och rättsväsendet och främja samarbetet mellan domstols-, polis- och kriminalvårdssektorn, avslutades . Den svåra situationen för minoriteter, bruket av dödsstraffet, situationen i fängelser m.m. i väcker stort engagemang i EU. Den höga representanten har gjort flera uttalanden om . EU har tagit upp den ökade tillämpningen av dödstraffet med irakiska företrädare. 15.6.1EU:s ekonomiska samarbete med Vid toppmötet mellan och togs beslut om inrättandet av en gemensam högnivåarbetsgrupp för jobb och tillväxt med uppgift att identifiera och bedöma alternativ för en fördjupad ekonomisk relation. Högnivågruppens analyser resulterade i en rapport som publicerades i vilken gruppen rekommenderade parterna att lansera förhandlingar om ett ambitiöst och långtgående partnerskapsavtal (TTIP). Förhandlingarna lanserades snart därefter av president och Europeiska rådets ordförande. Det första förhandlingsmötet ägde rum den 8–i efter att båda parter fått sina förhandlingsmandat accepterade. Den andra rundan, som var planerad äga rum i den 7–, ställdes in till följd av att administration stängdes ned p.g.a. av att 2013/14:115 kongressen inte lyckats enas kring den amerikanska budgeten och ägde i stället rum den 11–. Förhandlingen om TTIP är den viktigaste regionala frihandelsförhandlingen som EU genomfört. Avtalet är tänkt bli mer omfattande och djupgående än något av de avtal som EU tidigare ingått. EU och svarar för av världshandeln. Ekonomiska analyser visar att ett ambitiöst TTIP kommer att ge en exportökning till med och en importökning med . 15.6.2 EU:s ekonomiska samarbete med Förhandlingarna mellan och om ett omfattande frihandelsavtal (CETA) har pågått . lyckades parternas enas kring en politisk principöverenskommelse. Vissa områden, t.ex. vissa delar av investeringskapitlet och vissa ursprungsregler, kräver ytterligare förhandlingar men dessa kommer inte att kunna ändra balansen i CETA. Parallellt med CETA-förhandlingen har en uppdatering gjorts av Ramavtal om handel och ekonomiskt samarbete, numera kallat Strategiskt Partnerskapsavtal. Denna förhandling är ännu inte avslutad. 15.7 EU:s samarbete med och Toppmöten mellan och och hålls som regel . Det senaste mötet hölls i mellan EU och den bildade regionala organisationen . Toppmötet fokuserade på att främja socialt och miljömässigt hållbara investeringar. 15.7.1 Regionala associerings- och frihandelsavtal EU arbetar med och för att utöka frihandeln mellan regionerna. mellan och (, , , , och ) och frihandelsavtalet mellan unionen och och ingicks 2010. antog avtalen och började den provisoriska tillämpningen av avtalen att gälla. EU:s medlemsstaters ratificeringsprocess har påbörjats. Inledande samtal pågår mellan och om ett frihandelsavtal. EU har ett frihandelsavtal med och ett associeringsavtal med . Båda avtalen fungerar väl och årliga konsultationer, där avtalen utvärderas, hålls. Såväl som har efterfrågat en uppdatering av avtalen. EU och den s.k. Sydliga gemensamma marknaden () har ett ramavtal för samarbete. förhandlingarna om ett djupare samarbete, ett associeringsavtal, mellan Skr. 2013/14:115 EU och och nio förhandlingsrundor har genomförts . Avsikten är att utbyta tullbud . Ett associeringsavtal mellan EU och skulle skapa ett av världens största frihandelsområden med över 700 miljoner människor. Utvecklingsinstrumentet (DCI) styr EU:s samarbete med både och , och för arton latinamerikanska mottagarländer gäller sjuåriga strategier –2013. Det finns även regionala och subregionala samarbetsprogram. De två övergripande prioriteringarna för EU:s bistånd till är att främja social sammanhållning och att stödja regional integration – ett område där EU kan dela med sig av sina erfarenheter. Fördjupad regional integration i är också en förutsättning för att frihandelsområden med EU ska kunna upprättas. En annan övergripande målsättning är att stödja mottagarländernas ansträngningar att uppnå millenniemålet om att halvera fattigdomen till 2015. Jämställdhetsfrågor samt demokrati och mänskliga rättigheter betonas också. har i bl.a. betonat vikten av nationellt ägarskap, komplementaritet och givarsamordning med betoning på lokal samordning. I linje med dessa tankar genomför EU nu gemensamprogrammering av biståndet också i några latinamerikanska länder. Europeiska utvecklingsfonden (EDF) samlar EU:s resurser för utvecklingssamarbete med , och . I ligger fokus på att förändra ensidigt beroende av råvaruexport genom att utveckla tjänstesektorerna samt förbättra integrationen i den globala ekonomin. Det regionala forumet CARIFORUM med 15 deltagande stater är dialogpart inom EU:s utvecklingssamarbete med . 15.7.3EU:s relation med några viktiga latinamerikanska länder och EU inrättade 2007 en fördjupad relation i form av ett strategiskt partnerskap. Den gemensamma handlingsplanen fortsatte att genomföras . Partnerskapet omfattar bl.a. politiska och ekonomiska frågor, handelsfrågor, klimatförändringar och hållbar utveckling, mänskliga rättigheter, utbildning och vetenskap samt kulturella frågor. EU:s övergripande mål är att stödja ansträngningar att nå fred. –2013 har EU avsatt , varav den största delen till stöd för fred och stärkande av rättsstatliga funktioner, inklusive narkotikabekämpning. EU har varit en aktiv partner i genomförandet av de nationella fredsavtalen . –2013 uppgår kommissionens bistånd till till , med fokus på social sammanhållning och offentlig säkerhet, ekonomisk tillväxt och regional integrering. inleddes EU:s interna diskussion om ett mandat för förhandlingar om ett bilateralt avtal mellan och . EU:s gemensamma ståndpunkt om kommer att gälla tills vidare. och EU samarbetar inom flera områden som säkerhet, mänskliga rättigheter, miljö och klimat, social sammanhållning, vetenskap och teknik, utbildning och kultur. –2013 uppgår kommissionens utvecklingsstöd till , och detta fokuserar på social sammanhållning och ekonomisk konkurrenskraft. och har starka band och ett nära partnerskap som växer och utvecklas. EU deltog i 50-årsfirandet av unionen och ett gemensamt arbete inför nästa års EU-Afrika-toppmöte har inletts. EU har fördjupade relationer med och och ett nära samarbete med AU, där EU bl.a. bidrar till hanteringen av konflikter och kriser på den afrikanska kontinenten. 15.8.1EU-Afrika-partnerskapet och Afrikanska unionen Genomförandet av den gemensamma EU-Afrikastrategin inklusive handlingsplanen för perioden –2013 har fortsatt . har en reflektionsprocess fortsatt avseende strukturer och arbetsmetoder, i syfte att effektivisera och öka resultatorienteringen i partnerskapet. Partnerskapet spänner över ett brett antal områden och omfattar såväl fred och säkerhet som samarbete inom områden som energi, handel, infrastruktur, klimatförändringar och mänskliga rättigheter. Fred och säkerhet, liksom stödet till Afrikanska unionens (AU) institutions- och kapacitetsstärkande, utgör prioriteringar i samarbetet med AU. EU:s utrikestjänst och EU-delegationen i spelar en allt viktigare roll i dialogen. EU:s ambassadörer i kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (KUSP) träffar regelbundet . Nästa toppmöte mellan och äger rum 2014. I har EU särskilt följt demokratiutvecklingen, situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna samt den humanitära situationen i landet. Den politiska utvecklingen med ny premiärminister och lokalval har också varit i fokus. Dialogen med den etiopiska regeringen har fortsatt om mänskliga rättigheter och demokrati och samarbetet om fred och säkerhet i regionen. Såväl kommissionens ordförande som Europeiska rådets ordförande har haft möten med premiärministern. EU fortsatte att genom dialog och påverkansarbete driva på för att gränstvisten mellan och fortsatt skulle uppmärksammas, och att gränskommissionens beslut ska genomföras. EU har följt den ekonomiska och politiska utvecklingen i nära. Den höga representanten gjorde å EU:s vägnar ett, återkommande, uttalande med krav på att de fängslade journalisterna och politikerna omgående släpps. Den europeisk-eritreanska medborgaren omnämns specifikt i EU-uttalandet. EU krävde i uttalandet att regeringen i villkorslöst försätter dessa fångar på fri fot, offentliggör var de befinner sig och ger dem möjlighet att få kontakt med sina familjer och juridiska ombud, om inte annat av humanitära skäl. EU tog inom ramen för den politiska dialogen med upp fall. EU ställde sig också bakom den resolution om som antogs av för mänskliga rättigheter . Med resolutionen förlängdes mandatet för den särskilda rapportören för mänskliga rättigheter i , som presenterade sin första rapport . har utbetalningar av en begränsad volym från till gjorts. intensifierades arbetet för den nya somaliska regeringen. Det internationella samfundets starka stöd till fortsatte, bl.a. genom den internationella högnivåkonferens i som EU tillsammans med den somaliska regeringen stod värd för. Vid mötet antogs en gemensam överenskommelse om ansvarstagande och prioriteringar i uppbyggnaden av , i enlighet med den så kallade New Deal-processen, dit EU utlovade ett stöd om . EU intog också en mycket aktiv roll i de förberedande processerna inför konferensen. har rådet antagit slutsatser om . I slutsatserna betonas bl.a. vikten av somaliskt ägarskap och internationell givarsamordning. EU är en central aktör i , bl.a. genom EU:s särskilda representant för och genom deltagande i den internationella kärngruppen för . EU är även en av de tre största finansiärerna av AU:s fredsbevarande styrka, AMISOM, vars trupper är en förutsättning för stabiliteten i stora delar av landet. Därtill genomför EU GSFP- 2013/14:115 insatserna EU NAVFOR för att bemöta problematiken med sjöröveri och skydda matsändningar från samt EUTM för utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor. har den kapacitetsbyggande insatsen EUCAP påbörjat sitt arbete, med syfte att förstärka kustbevakningsförmågan i regionen. Den politiska utvecklingen och sjöröveriproblemet utanför har fortsatt behandlats i rådets arbetsgrupper. bidrog personellt både till EUTM och EU NAVFOR . EU följer situationen i nära och fortsätter verka för fred och försoning i landet samt för att utestående frågor i fredsavtalet med ska lösas. EU har varit tydlig när det gäller skyldighet att samarbeta med den () och följa de häktningsbeslut som utfärdats av domstolen. EU utgör den största biståndsgivaren till . EU:s särskilda representant för och Sydsudan (EUSR), har överlämnat ansvaret för de två länderna till EU:s särskilda representant för . EU har fortsatt vapenembargo mot och reserestriktioner samt frysning av tillgångar för personer som motverkar fredsprocessen. När det gäller samarbetet och dialogen under , och det gemensamma EU-biståndet under den europeiska utvecklingsfonden (), har fortsatt avstått från att ratificera det reviderade , delvis på grund av dess skrivningar om straffrihet och stöd till ICC. omfattas därför inte av . EU följer situationen i Sydsudan nära och fortsätter verka för fred och försoning i landet samt för att utestående frågor i fredsavtalet med ska lösas. EU:s särskilda representant för och Sydsudan (EUSR) har överlämnat ansvaret för de två länderna till EU:s särskilda representant för . EU:s civila krishanteringsinsats till stöd för säkerhet vid Juba flygplats (EU AVSEC Sydsudan) har fortsatt och kommer att avslutas . EU:s insats har samarbetat nära med FN-insatsen UNMISS. EU utgör den största biståndsgivaren till Sydsudan och medlemsstaternas bistånd samordnas genom s.k. gemensamprogrammering. Sydsudan har valt att inte ansluta sig till . EU genomförde ett politiskt dialogmöte med , där EU företräddes av den irländske handelsministern. Den höga representanten har i uttalanden fördömt rebellrörelsen attacker mot civila. EU införde restriktiva åtgärder i form av reserestriktioner och frysning av tillgångar för vissa personer och entiteter, däribland företag, som ansågs hota fred, säkerhet och stabilitet i , till följd av statskuppen . Genom rådsbeslut förlängde EU dessa åtgärder mot till . EU genomförde en gemensam resa tillsammans med AU, FN, ECOWAS, CPLP och OIF för att utvärdera situationen i landet. De allmänna val som skulle genomförts har skjutits upp till . EU väntas fortsätta sitt engagemang i landet , exempelvis genom en valobservatörsinsats. Efter begäran från president inledde en militär insats, Serval, mot de väpnade islamistiska grupperna som ockuperade norra , med logistiskt stöd från flera västländer. EU påskyndade etableringen av utbildningsinsats till försvarsmakt, EUTM , och den afrikanskledda insatsen i , Afisma, utgrupperades tidigare än planerat. Afisma fick sitt mandat från säkerhetsrådet genom resolution (2012). pressades de väpnade islamistiska grupperna tillbaka, och kontrollen över städerna i norr återtogs. Processen mot återgång till konstitutionell ordning, efter statskuppen , tog flera viktiga steg framåt. EU kunde därmed häva suspenderingen av sitt utvecklingssamarbete med . organiserades en givarkonferens för i , gemensamt ledd av , EU och , med över hundra deltagande delegationer. övertog FN, genom sin insats Minusma, Afismas uppgifter. och hölls presidentval i , och hölls parlamentsval. Rådet för utrikes frågor har diskuterat utvecklingen i kontinuerligt . EU har utsett en särskild representant () för . undertecknades ett ramavtal för fred och säkerhet i (DRK) och regionen av elva . Genomförandet har förblivit en stor utmaning. har säkerhetsläget och den humanitära situationen i östra fortsatt varit mycket allvarligt. Detta är följden av återkommande stridigheter mellan dels rebellgruppen , dels regeringsarmén med stöd av MONUSCO, FN:s stabiliseringsinsats. MONUSCO har i sin tur förstärkts med en interventionsbrigad med mandat att neutralisera alla rebellgrupper i DRK. Detta möjliggjorde en militär utveckling som ledde till att M23 lade ned vapnen, något som i kombination med ramavtalet har skapat ett positivt momentum för långsiktig stabilitet och utveckling i regionen. 2013/14:115 EU har, bl.a. med aktivt engagemang av EU:s seniore samordnare för Stora sjöregionen, gett starkt stöd till ramavtalet och dess genomförande. antog EU:s utrikestjänst och kommissionen ett gemensamt strategiskt ramverk för Stora sjöregionen, vilket anger den övergripande inriktningen på EU:s insatser i regionen. antogs rådsslutsatser om Stora sjöregionen av EU:s utrikesministrar. EU är fortsatt en politisk aktör och ledande inom humanitärt stöd och utvecklingssamarbete i DRK. EU:s polisinsats i DRK, EUPOL, fortsatte sin verksamhet till stöd för den nationella polisen. Även EU:s insats för säkerhetssektorreform, , fortsatte bistå den kongolesiska försvarsmakten för att reformera de nationella väpnade styrkorna. Båda dessa insatser kommer att avslutas . höll ett relativt fredligt val, vilket övervakades av bl.a. EU:s valobservatörsmission. EU gratulerade för demokratiskt genomförda, fredliga val. Resultat var dock problematiskt eftersom både den valde presidenten och vicepresidenten står åtalade vid den () i för brott mot mänskligheten i samband med våldet i anslutning till valet . EU har påtalat vikten av att de tilltalade fortsätter att samarbeta med den i dessa mål. Sedan statskuppen i har EU begränsat sitt samarbete med landet. genomförde val som övervakades av EU. EU bedömde valet som fritt, fredligt och transparent, men uppmanade att stärka vissa aspekter av valprocessen inför den andra valomgången. Inom ramen för det strategiska partnerskapet mellan och genomfördes ett sjätte bilateralt toppmöte. diskussionerna var ekonomisk tillväxt och sysselsättning. fördes även inom för samarbetet viktiga regionala och globala områden som handel, migration, bistånd, energi, miljö, klimat och utrikes- och har en rad politiska överläggningar ägt rum på hög officiell EU-Sydafrikatoppmötet föregicks av möte mellan den höga representanten och utrikesminister, i . genomfördes en årlig freds- och säkerhetsdialog, och för första gången fördes en mellanstatlig dialog mellan och om Samtal fördes då kring frågor som yttrandefrihet i bred bemärkelse, skydd för homo-, bi- och transsexuella personers rättigheter, företags samhällsansvar (CSR) och stöd i kampen mot Skr. 2013/14:115 straffrihet, dödstraff och genderbaserat våld. framtida samarbete identifierades och utvecklades. Möten på hög nivå har också ägt rum i syfte att föra förhandlingarna om det ekonomiska partnerskapsavtalet (EPA) vidare. Inför EU- Sydafrikatoppmötet hölls även ett möte med näringslivet, där ett antal företag från EU:s medlemsstater deltog. EU följer den politiska utvecklingen i nära. skedde en årlig översyn av EU:s viseringsrestriktioner och frysning av tillgångar. Ytterligare 21 personer och ett företag avfördes då från listan om frysning av tillgångar, och reserestriktionerna hävdes för ytterligare sex ministrar. , efter folkomröstningen om en ny konstitution i , gjordes ytterligare en genomgång av de restriktiva åtgärderna och tillämpningen av restriktionerna gentemot 81 personer och åtta företag suspenderades. enades EU om att avföra ytterligare ett företag från listan över frysning av tillgångar. Efter de allmänna valen i har den höga representanten gjort tre uttalanden om valet, den 1, 3 och . I dessa uttrycktes i tur och ordning uppskattning över att en stor del av folk röstade och över att valen tycktes ha gått fredligt till, över AU:s och SADC:s engagemang i genomförandet av valet samt oro över påstådda oegentligheter. Vidare konstaterades att EU ska se över sina relationer med . Målet med en sådan översyn är att stödja det zimbabwiska folket att uppnå ett mer välmående och demokratiskt som kan lägga en säker grund för en framtida full normalisering av relationerna mellan och EU. Situationen i behandlas regelbundet i EU:s politiska dialog med regionen, framför allt . EU följer noga händelseutvecklingen i landet inför presidents- och parlamentsvalen . Flera väpnade attacker inträffade , liksom skottutväxlingar mellan regeringsstyrkor och den forna rebellrörelsen . Den politiska krisen fördjupades efter det militära övertagandet av Renamos bas i Gorongosa . Den höga representanten uttryckte oro över den senaste tidens våld och förlust av liv. Vidare uppmanades parterna att föra en konstruktiv dialog för att lösa politiska motsättningar och stödja demokratiska processer. verkar för ett gemensamt EU-agerande för att stödja den demokratiska utvecklingen i landet och en fredlig och bestående lösning på oroligheterna. 2013/14:115 15.9 EU:s samarbete med har fortsatt att fördjupas inom ramen för det strategiska partnerskapet och den gemensamma handlingsplanen. Förhandlingarna om ett bilateralt frihandelsavtal mellan och , som inleddes , fortgår men har tappat fart. Den säkerhetspolitiska dialogen mellan och fortsätter att utvecklas och flera överläggningar har ägt rum, inklusive på utrikesministernivå. Dialog äger även rum inom områden som internationell terrorism, cybersäkerhet och internationell bekämpning av sjöröveri. Andra viktiga områden för samarbete och dialog mellan och är bl.a. mänskliga rättigheter, icke-spridning, regionala frågor samt miljö-, klimat- och energifrågor. EU har ägnat fortsatt stor uppmärksamhet , framförallt med fokus på den demokratiska utvecklingen, situationen för de mänskliga rättigheterna, handelsfrågor och landets roll i utvecklingen i . Ett viktigt bidrag till en fortsatt positiv demokratisk utveckling var EU:s valobservatörsmission i samband med valen . Dessa val var de första i landets historia där en demokratiskt vald regering efter fullgjord mandatperiod lämnade över makten till en annan demokratiskt vald regering. Rådsslutsatser antogs och . I de senare välkomnas valen och den nya regeringens engagemang för att hantera de ekonomiska utmaningarna. Vidare lyfts vikten av god samhällsstyrning och respekt för de mänskliga rättigheterna fram, liksom EU:s önskan att intensifiera samarbetet med den gemensamma femåriga engagemangsplan som antogs 2012.