prop · H2031d21 · 2014-10-23 00:00:00 — Genom ett gott samarbete via ökad tvärsektoriell samverkan och stärkt flernivåstyre mellan aktörer inom bl.a. näringsliv, universitet, högskolor, statlig, regional och lokal förvaltning samt det civila samhället kan målen i strategin uppnås och strategin utvecklas vidare. Utveckla arbetet med regionala forsknings- och innovationsmiljöer Regeringen ser behov av att regionerna utvecklar arbetet med innovationer samt regionala forsknings- och innovationsmiljöer . Regeringen ser i detta sammanhang positivt på att flera län tagit fram regionala innovationsstrategier eller motsvarande samt att de har lyft innovationsfrågorna i sina respektive regionala utvecklingsstrategier. Tvärsektoriell styrning, samverkan och dialog Medlen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt fungerar ofta som katalysatorer som leder till att strategiska insatser kan komma till stånd. Medlen inom utgiftsområdet påverkar utvecklingen i regionerna när dessa används i samverkan med övriga offentliga och privata aktörers resurser. Åtgärder som finansieras inom utgiftsområdet stöder därför ofta samordnade processer och medför att investeringar görs mer samlat och sektorsövergripande. Till exempel bidrar den projektverksamhet länen beslutar om inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder till att så mycket medel tillförs av andra aktörer i form av medfinansiering. En styrning som främjar flernivåsamverkan syftar till att stärka genomförandet av nationella och regionala strategier, förbättra samordningen och skapa synergieffekter mellan olika finansiella resurser samt mellan regionala och nationella program och insatser. Kontinuerliga dialoger och samverkan mellan nivåer och sektorsområden har bidragit till att utveckla inriktningen för det regionala tillväxtarbetet samt genomförandet av olika insatser. Detta förutsätter bl.a. ett starkt regionalt inflytande och ansvar över vissa statliga tillväxtresurser och frågor av betydelse för en hållbar regional tillväxt. Även erfarenhetsutbyte och samarbeten inom och mellan regioner och mellan olika sektorsområden är betydelsefullt för att stärka det regionala tillväxtarbetet. På såväl internationell som på nationell, regional och lokal nivå bör i högre grad potentialen hos flera sektorsområden och de möjliga synergier som ett ökat samarbete mellan sektorsområdena kan ge nyttjas. Styrningen av enskilda statliga myndigheter och samordningsuppdrag till flera statliga myndigheter och aktörer på nationell, regional och lokal nivå är betydelsefullt för att främja det regionala tillväxtarbetets förutsättningar. Det strategiska arbetet med framför allt de regionala utvecklingsstrategierna, strukturfondsprogram och regionala serviceprogram har lett till ett mer samordnat regionalt tillväxtarbete. Strategier för myndigheters medverkan i regionalt tillväxtarbete Prioriteringar i de regionala utvecklingsstrategierna ska vara vägledande vid statliga myndigheters medverkan i det regionala tillväxtarbetet. En stärkt koordinering av nationella initiativ och insatser samt förbättrad samordning mellan olika politikområden är betydelsefullt. Det är viktigt att statliga myndigheter har god kunskap om, och tar hänsyn till regionala förutsättningar och prioriteringar, inom ramen för sina respektive uppdrag. Samverkan med de regionalt utvecklingsansvariga aktörerna är även viktigt för bästa möjliga effekter samt ökad måluppfyllelse i myndigheternas verksamhet på regional och lokal nivå. Myndigheterna kan, inom sina sakområden, bl.a. bidra med kunskap, metodutveckling och arenor för erfarenhetsutbyte i det regionala tillväxtarbetet. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar efterfrågar dessutom en utvecklad samverkan med statliga myndigheter i relevanta delar av det regionala tillväxtarbetet. För att samverkan mellan myndigheter och regionalt utvecklingsansvariga ska utvecklas ytterligare har den förra regeringen uppdragit åt de myndigheter som bedöms vara av särskild betydelse för det regionala tillväxtarbetet, att ta fram långsiktiga strategier för myndigheternas medverkan i det regionala tillväxtarbetet –2020.23 Hållbarhet för stärkt utvecklingskraft Regeringen ser positivt på att regionerna och i ökad grad arbetar med såväl en ekonomiskt, socialt som miljömässigt hållbar utveckling. Detta är inte minst tydligt inom de regionala strukturfondsprogrammen och de territoriella programmen för perioden – 2020 samt i reviderade regionala utvecklingsstrategier. Miljödriven näringslivsutveckling för stärkt konkurrenskraft Det krävs förändringar i näringslivet, såväl strukturella förändringar som ökad resurseffektivitet i termer av minskad användning av energi, råvaror och ekosystemresurser. En ökad resurseffektivitet kan stärka näringslivets konkurrenskraft och bidra till en grön ekonomi och det generationsmål som beslutat. Regeringen anser att arbetet med att främja miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher på nationell, regional och lokal nivå är en del i detta arbete. Genom att främja ett samarbete mellan regioner med olika förutsättningar och styrkeområden kan arbetet med miljödriven näringslivsutveckling stärkas. Regeringen välkomnar att ett flertal län använder jämställdhet som ett medel för att uppnå hållbar regional tillväxt och attraktionskraft, dvs. att ta till vara både kvinnors och mäns kunskaper, affärsidéer och innovationsförmåga. Men mycket arbete återstår i länen, bl.a. för att 23 Uppdrag om långsiktiga strategier har lämnats till , Havs- och vattenmyndigheten, , , , , , , , , Stiftelsen , och Verket för innovationssystem. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 uppnå jämställdhet i styrsystemen, erhålla en jämn könsfördelning bland företagare, minska könssegregeringen på arbetsmarknaden samt att nå utrikes födda kvinnor med företagsrådgivning och finansiering. Den förra regeringens arbete för att stärka jämställdhetsperspektivet i det regionala tillväxtarbetet har även stärkt resurscentra för kvinnors möjligheter att verka i länen genom att öka kraven på de regionalt utvecklingsansvariga i länen, att arbeta med jämställdhetsintegrering. Det nationella stödet till resurscentra har bidragit till att stärka resurscentras kompetens och därmed deras möjlighet att påverka det regionala tillväxtarbetet. Regeringen avser att fortsatt följa upp arbetet som aktörer med regionalt utvecklingsansvar bedriver för jämställd regional tillväxt. Integrationsperspektivet har fått ökat fokus i det regionala tillväxtarbetet, särskilt inom de regionala kompetensplattformarna och företagsfrämjandet. Det finns enligt regeringen behov av fortsatt uppföljning och erfarenhetsutbyte kring hur målgruppen utrikes födda kan nås samt tydligare samordning mellan ansvariga aktörer för att bättre ta till vara kompetens och entreprenörskap hos kvinnor och män med utländsk bakgrund inom det regionala tillväxtarbetet och därmed skapa en mer inkluderande regional tillväxt. Här bör även fortsättningsvis spela en viktig roll inom ramen för pågående uppdrag med regionala kompetensplattformar och stöd till företagande. Förstärkt arbete med kompetensförsörjning Ett framgångsrikt kompetensförsörjningsarbete på regional nivå är centralt för att tillvarata hela landets tillväxtpotential och skapa fler jobb. De regionala kompetensplattformarna har möjlighet att utvecklas till att fylla en central roll i detta arbete. Alla län driver ett utvecklingsarbete inom ramen för sina kompetensplattformar. Utformning och innehåll i kompetensplattformarna skiljer sig åt vilket är naturligt, då även de regionala prioriteringarna och utmaningarna gör det. Regionalt bidrar plattformarsarbetet till en nära samverkan mellan 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 både företag, offentliga arbetsgivare och utbildningsanordnare med utgångspunkt i det regionala behovet av kompetens, inte minst utifrån det regionala näringslivets behov. Behovet av regionalt kompetensförsörjningsarbete är fortsatt stort och det är enligt regeringen viktigt att verksamheten fortsätter att utvecklas, inte minst inom området integration och mångfald, för att på ett bättre sätt ta till vara kompetensen hos utrikes födda kvinnor och män på arbetsmarknaden. Regeringen anser att arbetet med regionala kompetensplattformar är ett långsiktigt arbete och att det är viktigt att plattformarna får fortsätta att utvecklas utifrån de olika förutsättningar som finns, och prioriteringar som görs i respektive län. Regeringen anser vidare att det är angeläget att samverkan mellan arbetsmarknads-, utbildnings och den regionala tillväxtpolitiken stärks ytterligare för att gemensamt bidra till insatser för en bättre matchning på arbetsmarknaden i alla delar av landet. Nationella myndigheter inom kompetensförsörjningsområdet kommer även fortsättningsvis att spela en viktig roll för att arbetet som pågår på regional nivå ska bli framgångsrikt. Det är angeläget att även fortsättningsvis följa hur berörda myndigheter, enskilt och gemensamt, bidrar till att stödja kompetensförsörjningsarbetet på regional nivå. Stärkt samordning mellan det regionala tillväxtarbetet och den kommunala översiktsplaneringen Den fysiska planeringen har fått en central roll för bl.a. lokal och regional näringslivsutveckling och utvecklingen av attraktiva livs- och boendemiljöer. Ett utvecklat inomregionalt samarbete för att stärka samordningen mellan det regionala tillväxtarbetet och den kommunala översiktsplaneringen är därför betydelsefullt. Ett flertal aktörer med regionalt utvecklingsansvar bedriver ett inomregionalt arbete med att stärka samordningen mellan den kommunala översiktsplaneringen och det regionala tillväxtarbetet. Denna samordning, liksom samarbetet mellan lokal och regional nivå i dessa frågor, behöver dock fortsatt utvecklas. Det rumsliga perspektivet i de regionala utvecklingsstrategierna behöver också fortsatt utvecklas, för att underlätta samspelet med den lokala nivån och den kommunala översiktsplaneringen. En tilltagande urbanisering skapar såväl utmaningar som möjligheter för att åstadkomma en ekonomisk, social och miljömässigt hållbar stadsutveckling. För att hantera detta och för att åstadkomma en hållbar utveckling av städer och stadsregioner och dess omland krävs långsiktig planering och sektorsövergripande lösningar. Regeringen anser därför att samordningen mellan olika politikområden med betydelse för en hållbar stadsutveckling behöver öka. Regeringen anser även att dialogen mellan aktörer på lokal, regional och nationell nivå, inom olika sektorsområden, behöver stärkas och att kunskapen om frågor av betydelse för en hållbar stadsutveckling behöver öka. Det är även betydelsefullt att erfarenheterna från insatser för hållbar stadsutveckling inom ramen för strukturfonderna, inklusive de territoriella samarbetsprogrammen, återförs till det regionala tillväxtarbetet. Plattformen för hållbar stadsutveckling är enligt regeringen av central betydelse för att möjliggöra dialog, möten och kunskapsutveckling för aktörer på lokal, regional och nationell nivå.24 Se även utg. omr. 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Strukturfondsprogrammen tillför utvecklingsmedel till det regionala tillväxtarbetet Insatserna inom de regionala strukturfondsprogrammen ska primärt användas till att främja strukturförändringar och regional konkurrenskraft samt svara mot hållbarhetsdimensionerna. Förutom betydande utvecklingsmedel som tillförs den regionala tillväxtpolitiken är strukturfondsprogrammen också ett instrument för att samla relevanta aktörer kring en gemensam strategi i programområdena, vilket underlättar långsiktiga insatser som både bygger på regionala och nationella prioriteringar. Regeringen anser att strukturfondsprogrammen bidrar till att skapa förutsättningar för konkurrenskraftiga företag och utvecklingskraft i regionerna. 24 gav regeringen i uppdrag till fem myndigheter att inrätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling. Uppföljningen av de regionala strukturfondsprogrammen perioden –2013 visar goda resultat avseende nya jobb, nya företag och deltagande företag. Dock är resultaten fortfarande osäkra då det ännu är för tidigt att följa upp de långsiktiga effekterna på sysselsättning och hållbar tillväxt. Regeringen konstaterar också utifrån utvärderingar att insatserna i programmen generellt sett har ett näringslivsfokus. Förutsättningarna för näringslivets medverkan i genomförandet har underlättats ytterligare inför perioden –2020. Utifrån genomförda utvärderingar av EU:s gränsöverskridande program perioden – 2013 gör regeringen bedömningen att programmen bidrar till att skapa varaktiga gränsöverskridande samarbeten. Eftersom många av de utmaningar som och EU står inför sträcker sig över nationsgränser måste de lösas genom samarbete. Programmens mervärde kommer att öka perioden –2020 eftersom programmen har ett större strategiskt fokus och starkare kopplingar till övriga program under ESI-fonderna. Dessutom har den finansiella omslutningen i programmen ökat med jämfört med perioden –2013. Regional påverkansmöjlighet och god förankring av innehåll och prioriteringar både på lokal, regional och nationell nivå är vidare viktiga förutsättningar för ett lyckat genomförande. Mot bakgrund av den arbetsplan som fondsamordningsgruppen tagit fram kommer partnerskapsöverenskommelsen att leda till förbättrad samordning . Dels genom att myndigheterna kommer att fördjupa samarbetet i fondgemensamma frågor, dels genom den fondöverskridande arenan för information och dialog kring programmens genomförande som kommer att tillhandahållas inom ramen för myndigheternas samarbete. Förbättrade möjligheter till finansiering och stöd Ett väl fungerande system för kapitalförsörjning är avgörande för start och tillväxt i företag. Om inte marknaden fungerar tillfredsställande riskerar goda affärsidéer och innovationer att förbli utan finansiering och därmed inte realiseras. In- satser för att främja företagens kapitalförsörjning är en del i arbetet med att förbättra företagsklimatet och att stärka utvecklingskraften i alla delar av landet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 och behoven av kapitalförsörjning för utveckling av företagande, entreprenörskap och innovationer varierar dock över landet. Regeringen bedömer det som viktigt med insatser för att företag i alla delar av landet ska få förbättrade möjligheter till finansiering. Riskkapitalprojektsatsningarna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen syftar till att öka det regionala utbudet av riskkapital. Det finns en efterfrågan på fondernas verksamhet och privata investerare vill samarbeta med fonderna vilket är positivt. Det är dock för tidigt att bedöma fondernas framgång. Regeringens bedömning avseende offentliga finansieringsinsatser i övrigt redogörs för under utg. omr. Utifrån Tillväxtanalys effektutvärdering av Regionalt bidrag till företagsutveckling (konsultcheckar) och effektutvärdering av regionalt investeringsstöd bedömer regeringen att stöden har bidragit till en hållbar tillväxt i stödföretagen och därmed kan bidra till ekonomisk utveckling i berörda regioner, inte minst i landsbygderna. Den förra regeringens bedömning med anledning av stödet till etablering i är att satsningen förväntas leda till flera goda resultat. Den förra regeringen har p.g.a. ändrade riktlinjer från kommissionen minskat stödområdet i . För att ge länen, såväl inom som utom stödområdet, bättre möjligheter till näringslivsfrämjande insatser har den förra regeringen beslutat att öka regionernas stödmöjligheter geografiskt. Förändringarna innebär också en ökad tydlighet i stödsystemet. Regeringens bedömning är att de selektiva företagsstöden fyller en betydelsefull funktion i det regionala tillväxtarbetet genom att vara ett betydelsefullt komplement i kapitalförsörjningen till företag. De har enligt regeringen bidragit till en hållbar tillväxt i stödföretagen. Arbetet med att göra de regionala företagsstöden mer hållbara ur miljö- och jämställdhetsperspektiven bör enligt regeringen fortsatt ske genom bl.a. information och utveckling av normer och regelverk. Det regionala transportbidraget har enligt regeringen kompenserat berörda företag i olika branscher för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor. Det har även delvis stimulerat till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Transportbidraget utjämnar skillnaderna mellan företag inom och utanför 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 stödområdet avseende merkostnader på grund av lägesnackdelar. Arbetet med att göra transportbidraget mer miljömässigt hållbart bör enligt regeringen fortsatt ske genom information och utbildningsinsatser med både de berörda företagen och transportörerna. Utifrån Tillväxtanalys effektutvärdering är regeringens bedömning av den regionala nedsättningen av sociala avgifter att stödformen är viktig för företagen. Även de statliga medel som finns inom kultursamverkansmodellen, kan innebära viktiga resurser för attraktionskraftens utveckling, se utg. omr. 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Satsningar inom området kommersiell service Tillgänglighet till service är en viktig faktor för att människor och företag ska kunna vistas, verka och växa i alla delar av landet. Regeringen bedömer att en ytterligare utvecklad samverkan mellan den offentliga, privata och ideella sektorn på den lokala nivån är viktigt i arbetet med att skapa en god tillgång till service. Den förra regeringen anser att de regionala serviceprogrammen perioden –2013 har varit viktiga ramverk för arbetet med servicefrågorna på länsnivå. Programmen har vidare fungerat som stöd i genomförandet av enskilda insatser som de bidragit till ett helhetsperspektiv på arbetet med servicefrågor. Inom ramen för programmen har ett ökat engagemang av aktörer på nationell, regional och lokal nivå resulterat i utvecklade arbetsmodeller, ökad helhetssyn och en bättre samverkan mellan olika aktörer och insatser. Regeringen bedömer att de regionala serviceprogrammen perioden – 2018 ytterligare kommer att stärka samverkan och engagemang hos aktörer med betydelse för tillgänglighet till service. De extra medel som den förra regeringen beslutat om till olika insatser –2014 har haft betydelse för tillgängligheten till service. Genom att stödja strategiska butiker, drivmedelsstationer och olika typer av lokala servicelösningar, ofta med en betydande medverkan av ideella krafter, har tillgängligheten kunnat upprätthållas i många områden. Strukturrationaliseringen av såväl dagligvarusom drivmedelsbranschen har pågått under en följd av år och kommer sannolikt att fortgå. Förändringarna i servicenäten har i många fall gett avtryck i en försämrad tillgänglighet. Insatser för att stödja de mest strategiska serviceställena, där avstånden till alternativa serviceställen är långa, är därför viktiga. Utan dessa insatser skulle tillgängligheten till både drivmedel och dagligvaror ha varit betydligt sämre i många gles- och landsbygder. Det är av stor vikt att de insatser som genomförs bygger vidare på och tar till vara erfarenheter från tidigare insatser inom området. Regeringens övergripande mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Då behövs fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Ett land med hög sysselsättningsgrad och låg arbetslöshet blir rikare, tryggare och öppnare. Hela landet ska bli bättre att leva i. Att fler kvinnor och män finner ett jobb är avgörande för att hålla ihop . Fler utrikes födda kvinnor och män måste ges förutsättningar att snabbt komma i arbete. Regeringen vill se en nyindustrialisering av samt satsningar på vägar, järnvägar och bredband. Regeringen vill säkra kunskapsförsörjningen till företag även utanför storstadsregionerna genom fler platser på universitet och högskolor. Regeringens fokus inriktas på mer samarbete och investeringar för framtiden så att svenska små, medelstora och stora företag kan växa och anställa. Med fler jobb skapas också förbättrade förutsättningar att utveckla skola, vård och omsorg samt en välfärd att vara stolta över. En modern och aktiv regional tillväxtpolitik för hela landet inriktas på att regionerna ska ges möjligheter att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar, såväl i städer som på landsbygden. Ju fler regioner som är starka och expansiva, desto bättre för . Förbättrat stöd till näringslivsutveckling och tillgång till finansiering, en fungerande arbetskraftsförsörjning, tillgång till offentlig och kommersiell service, utbildning samt investeringar i informationsteknik och infrastruktur är väsentliga inslag i en modern regional tillväxtpolitik. Det skapar i sin tur förut- sättningar för att kvinnor och män ska kunna leva och verka i hela landet. Hela attraktionskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara på ett sådant sätt att det bidrar till hållbar regional tillväxt och utveckling. Detta innebär bl.a. att miljö, jämställdhet och integration på ett tydligt sätt integreras i det regionala tillväxtarbetet. Människor från andra länder ska ses som en tillgång och då behöver det finnas utrymme för olikheter som skapar mångfald. Ett med en jämn fördelning av makt och resurser mellan kvinnor och män, där allas kompetenser tas tillvara oavsett bakgrund och ålder samt där hänsyn tas till miljön och där klimatpåverkan minskas, är ett som håller samman. De lokala och regionala förutsättningarna för hållbar tillväxt och utveckling skiljer sig åt över landet; befolkningsstruktur, utbildningsnivå, näringslivets sammansättning, tillgång till naturresurser, närhet till marknader och större befolkningskoncentrationer samt andra territoriella förhållanden är faktorer som varierar. Den regionala tillväxtpolitiken tar hänsyn till dessa skillnader i förutsättningar. Politiken genomförs i såväl gles- och landsbygder som i små och medelstora städer samt i storstadsområden. Tätorter samt gles- och landsbygder drar nytta av varandra och ska ses som sammanlänkade regioner. Regeringen anser att det är viktigt att skapa hållbara tillväxtförutsättningar för såväl storstäderna och storstadsregionerna som för små och medelstora städer. Det behövs en hållbar stadsutveckling i alla delar av landet som kan hantera de utmaningar och tillvarata utvecklingspotentialen i en ökad koncentration av befolkning, företag och kapital till städer och stadsregioner. hållbara tillväxt och utveckling är beroende av de miljöer människor bor och verkar i. Möjligheten att erbjuda goda livs- och boendemiljöer är avgörande för att skapa regioner som kan attrahera, behålla och utveckla såväl kompetenser som företag och kapital. Regeringen bedömer att miljöutmaningarna utgör en möjlighet för hållbar regional tillväxt. Den regionala tillväxtpolitiken är en del i det lokala och regionala arbetet för att bidra till att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Samhällsutmaningar för hållbar regional tillväxt Den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till en långsiktigt hållbar utveckling som kan möta samhällsutmaningarna: demografisk utveckling, globalisering, klimat, miljö och energi samt behovet av inkluderande tillväxt. Den demografiska utvecklingen, som bl.a. påverkas av en stark urbanisering, skapar utmaningar i stora delar av landet, där andelen äldre ökar i förhållande till den andel av befolkningen som är i arbetsför ålder. För att möta de demografiska utmaningarna är det viktigt att ta till vara på den kompetens som finns i hela samhället. Det krävs åtgärder för att få fler i arbete och förlänga arbetslivet. Det är också viktigt att ta till vara de möjligheter som invandringen till skapar. Förändrad efterfrågan från den ökande åldrande delen av befolkningen kan också skapa affärsmöjligheter och ökad sysselsättning genom nya innovativa varor och tjänster. Globaliseringen innebär såväl möjligheter som utmaningar för regioner, företag och medborgare. Den innebär att arbetskraften blir rörligare, och att kapitalflöden, investeringar, handel, resande och migration ökar.