prop · H103249 · 2014-09-25 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14: 249 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Förhandlingarna om ett avtal med inleddes . De politiska delarna av avtalet undertecknades . Återstående delar av avtalet undertecknades då motsvarande avtal även undertecknades med och . Unionens relationer med har fördjupats , inte minst inom ramen för Östliga partnerskapet, som etablerades vid ett toppmöte i efter ett initiativ från och . Avtalet syftar till att främja politisk associering och ekonomisk integration grundad i de gemensamma värderingar som EU bygger på: demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt rättsstatsprincipen. Genom avtalet upprättas ett djupgående och omfattande frihandelsområde som möjliggör för att gradvis integreras i EU:s inre marknad som landet åtar sig att anpassa sin lagstiftning till EU:s lagstiftning på en rad områden. Denna anpassning kommer att utgöra kärnan i fortsatta reformsprocess och modernisering och kommer att stå i centrum för det fortsatta samarbetet mellan och . Avtalet väntas leda till utveckling av handel och investeringar mellan parterna samt till ökad konkurrens. Dessa faktorer är grundläggande för ekonomiska reformer och Prop.2013/14: 249 Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. 2 Ärendet och dess beredning .............................................................. 4 EU:s relationer med ............................................................. 5 relationer med ....................................................... 6 Den ekonomiska utvecklingen i .......................................... Avtalets mål och allmänna principer (artiklarna 1–3) ........ Politisk dialog och reform, politisk associering, samarbete och konvergens inom området för utrikes- och säkerhetspolitik (artiklarna 4–13) ................................ Rättvisa, frihet och säkerhet (artiklarna 14–24) ................. Handel och handelsrelaterade frågor (artiklarna 25–336)............................................................. (artiklarna 25–26) .............................................. Avskaffande av tullar (artiklarna 27–33)........... Icke-tariffära åtgärder (artiklarna 34–36) .......... Administrativt samarbete och samordning (artiklarna 37–39) ............................................ (artiklarna 40–52) ............................................ (artiklarna 53–58) ............................................ Sanitära och fytosanitära åtgärder (artiklarna 59–74) ............................................ Tullar och förenklade handelsprocedurer (artiklarna 75–84) ............................................ Etablering, handel med tjänster och elektronisk handel (artiklarna 85–143)............ Löpande betalningar och kapitalrörelser (artiklarna 144–147) ........................................ (artiklarna 148–156) ........................................ Immaterialrätt (artiklarna 157–252) ................ Konkurrens (artiklarna 253–267) .................... (artiklarna 268–280) ........................................ Öppenhet (artiklarna 281–288)........................ Handel och hållbar utveckling (artiklarna 289–302) ........................................ Tvistlösning (artiklarna 303–336) ................... Ekonomiskt samarbete och sektorssamarbete (artiklarna 337–452)......................................................... Finansiellt samarbete med bestämmelser om Prop.2013/14: 249 bedrägeribekämpning (453–459)..................................... Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser (artiklarna 460–486) ........................... 8 Godkännande av avtalet ................................................................. Bilaga Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan .................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Prop.2013/14: 249 Regeringen föreslår att godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan (avsnitt 8). Ärendet och dess beredning Prop.2013/14: 249 Rådet fattade beslut om förhandlingsmandat för Europeiska kommissionen att inleda förhandlingar om ett associeringsavtal mellan och . , efter anslutning till (), inledde EU och även förhandlingar om ett djupgående och omfattande frihandelsområde vars upprättande skulle utgöra en integrerad del av avtalet. Förhandlingarna slutfördes och paraferades texten till avtalet. Efter att de politiska delarna av avtalet (ingressen, artikel 1, och avdelningarna I, II och VII) undertecknats vid ett toppmöte i kunde återstående delar av avtalet undertecknas i samband med Europeiska rådets möte . består av sju avdelningar: 1) Allmänna principer, 2) Politisk dialog och reform, politisk associering, samarbete och konvergens inom området för utrikes- och säkerhetspolitik, 3) Rättvisa, frihet och säkerhet, 4) Handel, 5) Ekonomiskt samarbete och sektors- samarbete, 6) Finansiellt samarbete med bestämmelser om bedrägeri- bekämpning samt 7) Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser. Därtill innehåller avtalet 44 bilagor som bland annat specificerar den EU-lagstiftning som åtar sig att anpassa sin lagstiftning till och tidsramarna för detta. Till avtalet hör även tre protokoll. Avtalet är inriktat på stöd till centrala reformer, ekonomisk återhämtning och tillväxt samt samhällsstyrning och samarbete inom olika sektorer. Det utgör också en reformagenda för , byggd på ett omfattande program för hur landets lagstiftning ska anpassas till EU:s normer och standarder. Alla länder som samarbetar med uppmanas att anpassa sig till och inrikta sitt bistånd på att genomföra detta program. EU:s framtida bistånd till är kopplat till reformagendan såsom den utformats i avtalet. För att förbereda och underlätta genomförandet av associeringsavtalet har en associerings- agenda utarbetats. Avtalet innebär att kan fortsätta att utveckla sina handelsrelationer även med handelsparter utanför EU, exempelvis genom frihandelsavtal med andra länder. är ett blandat avtal, dvs. både EU och dess medlemsstater är avtalsparter tillsammans med . Det träder i kraft i efter den dag då det sista ratificerings- eller godkännandeinstrumentet har deponerats. Avtalet ersätter det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtalet. I avvaktan på att avtalet träder i kraft kan avtalet komma att tillämpas provisoriskt inom ramen för kompetensfördelningen mellan EU och dess medlems- stater. Prop.2013/14: 249 Närmandet till EU är en viktig drivkraft för reformprocessen i . Unionens relationer med har fördjupats , inte minst inom ramen för Östliga partnerskapet, som etablerades vid ett toppmöte i efter ett initiativ från och . Östliga partnerskapet är EU:s politik gentemot de sex östeuropeiska grannländerna , , , , och men också ett format för samarbete mellan EU och dessa Såväl EU:s medlemsstater som institutioner deltar i Östliga Syftet med partnerskapet är att främja partnerländernas politiska associering och ekonomiska integrering med EU. bland annat genom praktiskt arbete för anpassning till inom olika områden, harmonisering av lagstiftning och genom att bygga Respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är grundläggande för partnerländernas fördjupade integration och samarbete med EU. Samarbetet, liksom EU:s ekonomiska stöd, är tydligt kopplat till respektive lands reformframsteg, i linje med principen om "mer för mer" (mer reformer i ett land leder till ett ökat stöd och engagemang från EU). EU stöder även genom EU:s grannskapsinstrument (, ) för perioden –2020. Syftet med är att främja fred, stabilitet och ekonomisk tillväxt i hela regionen genom att stödja politiska och ekonomiska reformer i de 16 länder som omfattas av instrumentet. avtal om viseringsförenkling mellan och trädde i kraft i och en dialog förs om viseringsfrihet som långsiktigt mål. Handelsflödet mellan och ökade med cirka totala handeln mellan och till . från till EU bestod huvudsakligen av jordbruksprodukter, järn och stål, samt bränsle- och gruvindustriprodukter. Exporten från EU till bestod främst av maskiner och transportutrustning, kemikalier, bränsle samt jordbruksprodukter. relationer med är mycket goda och besöksutbytet är Utrikesminister har besökt ett stort antal gånger, senast under en rundresa till till de tre länder som då undertecknat associeringsavtal med EU (, och ). Biståndsminister besökte 1–. Handelsminister besökte landet 2012. Ett svenskt statsbesök till genomfördes . utgör en potentiellt växande marknad för svenskt näringsliv. Omkring 150 svenska företag är aktiva i , och har tillhört de tio största investerarna i landet. export till uppgick till och utgjordes till stor del av verkstadsprodukter. import från uppgick till och Prop.2013/14: 249 utgjordes främst av råvaror och bränslen, verkstadsprodukter, kemikalier Problem med bland annat avfallshantering, hög energi- förbrukning och låg vattenkvalitet bidrar till ett stort intresse för svensk energi- och miljöteknik. reformsamarbete med styrs av en resultatstrategi för reformsamarbete med , och för perioden –2020 med syfte att bidra till landets närmande till EU. Stödet till förväntas uppgå till vilket innebär att är den tredje största bilaterala givaren till . 6 Den ekonomiska utvecklingen i ekonomi utvecklades positivt fram till den finansiella krisen , som fick tydliga negativa effekter på den ukrainska ekonomin. har haft svårigheter med övergången från planekonomi till marknadsekonomi. Modernisering av ekonomin och institutioner är ett av de främsta målen med associeringsavtalet, och associeringsavtalet beräknas ha positiva ekonomiska effekter för , i synnerhet på . Landets ekonomi präglas av ett stort beroende av de europeiska och ryska marknaderna. EU är största handelspartner och är den näst största. Den senaste tidens politiska oroligheter har bidragit till en försämrad ekonomisk situation. import växer snabbare än exporten, vilket ger ett växande underskott i både handels- och bytesbalansen. Siffror visar på en svag ökad BNP per capita och en genomsnittlig tillväxt på . Prognosen är dock att ekonomin kommer att krympa till följd av oroligheterna i landet. I ljuset av den allvarliga ekonomiska situationen i landet har () beslutat om ett tvåårigt reformprogram för , med en sammanlagd volym på 17,1 miljarder USD. får även finansiellt stöd från bland annat , EU och . 7.1 Avtalets mål och allmänna principer (artiklarna 1–3) har som övergripande mål att främja ett gradvis närmande mellan parterna på grundval av gemensamma värderingar, stärka associering med EU:s politik, tillhandahålla en lämplig ram för en utökad politisk dialog inom områden av ömsesidigt intresse, att främja, bevara och stärka fred och stabilitet såväl regionalt som Vidare har avtalet som mål att skapa förutsättningar för Prop.2013/14: 249 utökade ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser som leder till att gradvis integreras i EU:s inre marknad, bland annat genom att gradvis närma landets lagstiftning till unionslagstiftningen och inrätta en frihandelsområde, att stödja ansträngningar att slutföra omställningen till en fungerande marknadsekonomi, att utöka samarbetet på området rättvisa, frihet, frihet och säkerhet i syfte att stärka rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt att skapa förutsättningar för ett allt närmare samarbete på andra områden av gemensamt intresse. Till avtalet hör en särskild uppsättning principer som betecknas som väsentliga delar av avtalet. Dessa är respekt för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i enlighet med relevanta internationella instrument, respekt för rättsstatsprincipen, främjande av respekten för principerna suveränitet och territoriell integritet, okränk- barhet och oberoende samt motverkande av spridning av mass- En överträdelse av någon av dessa principer kan motivera ett tillfälligt upphävande av samtliga rättigheter och skyldig- heter enligt avtalet. Avtalet nämner i detta avsnitt även principerna om en fri marknadsekonomi, god samhällsstyrning, korruptions-bekämpning, bekämpning av olika former av gräns-överskridande organiserad brottslighet och terrorism, främjande av hållbar utveckling samt 7.2Politisk dialog och reform, politisk associering, samarbete och konvergens inom området för utrikes- och säkerhetspolitik (artiklarna 4–13) Avtalet stadgar att den politiska dialogen mellan parterna ska utvecklas ytterligare och stärkas inom alla områden av ömsesidigt intresse vilket kommer att främja en gradvis överensstämmelse i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor och syftar till att ska ta en allt större del i samarbetet inom det europeiska säkerhetsområdet. När det gäller inhemska reformer ska parterna samarbeta för att se till att deras inrikespolitik grundar sig på principer som är gemensamma för parterna, särskilt de demokratiska institutionernas stabilitet och effektivitet och rättsstatsprincipen, samt på respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Särskilda områden som ska omfattas av samarbete och dialog är utrikes- och säkerhetspolitik, , regional stabilitet, konfliktförebyggande, kris- hantering och militärtekniskt samarbete, icke-spridning av mass- förstörelsevapen, nedrustning, vapenkontroll, vapenexportkontroll och kamp mot vapenhandel, samt bekämpning av terrorism. Parterna åtar sig också på vissa av dessa områden, t.ex. på områdena för brottsmåls- domstolen, icke-spridning och vapenkontroll, att genomföra sina skyldigheter enligt internationella fördrag och överenskommelser. Rättvisa, frihet och säkerhet (artiklarna 14–24) Prop.2013/14: 249 På området för rättvisa, frihet och säkerhet ägnas i avtalet särskild uppmärksamhet åt rättsstatsprincipen och stärkandet av de rättsliga institutionerna och rättspraxis. Avtalet fastställer en ram för samarbete om migration, asyl och gränsförvaltning, om skydd av personuppgifter, penningtvätt och finansiering av terrorism samt om bekämpning av bland annat narkotikabrott och korruption. Det innehåller bestämmelser om personers rörlighet, bland annat om viseringsförenkling och de gradvisa stegen mot en viseringsfri ordning som kan inrättas under förutsättning att villkoren om välhanterad och säker rörlighet är uppfyllda. Avtalet omfattar också behandlingen av och rörligheten för arbetstagare, och innehåller ett åtagande om att vidareutveckla det civil- och straffrättsliga samarbetet med användning av relevanta internationella och bilaterala instrument. 7.4Handel och handelsrelaterade frågor (artiklarna 25–336) 7.4.1Gemensamma bestämmelser (artiklarna 25–26) Parterna ska under en övergångstid på högst gradvis upprätta ett frihandelsområde i överensstämmelse med artikel XXIV i 1994 (Allmänna tull- och handelsavtalet). 7.4.2Avskaffande av tullar (artiklarna 27–33) EU och kommer att liberalisera handeln med de flesta produkter när avtalet träder i kraft. När det gäller handeln med jordbruksprodukter kommer tullarna på många produkter att avvecklas, medan vissa produkter som är känsliga för parterna kommer att fortsätta att omfattas av tullkvoter eller av längre övergångsperioder. För import till räknas t.ex. sädesslag, griskött, nötkött och kycklingkött som känsliga sektorer. Huvuddelen av handeln med industriprodukter liberaliseras direkt. Längre övergångsperioder finns dock bland annat för den ukrainska fordonsmarknaden, som kommer att liberaliseras gradvis under . efter avtalets ikraftträdande ska parterna, på endera partens begäran, samråda för att överväga en utvidgad omfattning av liberaliseringen av tullar för handeln. Icke-tariffära åtgärder (artiklarna 34–36) Avtalet omfattar icke-tariffära åtgärder, som syftar på olika myndighetsåtgärder som begränsar eller försvårar internationell handel. Exempel på sådana handelshinder är kvoter, licenser och tekniska När det gäller icke-tariffära åtgärder slås i avtalet fast att parterna ska medge varandra s.k. nationell behandling i enlighet med bestämmelsen i artikel III i 1994 och att ingen av parterna får anta Prop.2013/14: 249 eller bibehålla förbud eller restriktioner vid import eller export, om inget annat anges i avtalet eller i enlighet med artikel XI i 1994. 7.4.4Administrativt samarbete och samordning (artiklarna 37–39) Avtalet slår fast att administrativt samarbete är av största vikt för tillämpning och kontroll av den förmånsbehandling som beviljas och att oegentligheter och bedrägeri i tullfrågor bör bekämpas. Om en part på grundval av objektiva dokumenterade uppgifter konstaterar att den andra parten uppvisat bristande administrativt samarbete och/eller under- låtenhet att kontrollera en oegentlighet eller ett bedrägeri, får den berörda parten tillfälligt avbryta den relevanta förmånsbehandlingen av den eller de berörda produkterna. 7.4.5Handelspolitiska skyddsåtgärder (artiklarna 40–52) I avtalet bekräftar parterna sina rättigheter och skyldigheter att vidta handelspolitiska skyddsåtgärder enligt bland annat bestämmelserna i 1994. Det finns också bestämmelser om öppenhet där parterna åtar sig att underrätta varandra i det fall man inleder en undersökning som gäller skyddsåtgärder. Eventuella skyddsåtgärder ska införas på ett sådant sätt som i minsta möjliga utsträckning påverkar parternas handel. Avseende så kallade antidumpnings- och utjämningsåtgärder är parterna överens om att använda sådana i enlighet med internationella regelverk och att i samband med denna typ av åtgärder säkerställa en fullständig redogörelse för omständigheterna som ligger till grund för beslutet. I avtalet stadgas att , förutsatt att vissa villkor är uppfyllda, kan tillåtas att tillämpa en skyddsåtgärd i form av högre importtullar på personbilar med ursprung i EU. 7.4.6Tekniska handelshinder (artiklarna 53–58) Avtalet omfattar även så kallade tekniska handelshinder. om tekniska handelshinder () införlivas i avtalet. Genom avtalet ska parterna stärka sitt samarbete på området för tekniska standarder samt system för ackreditering och bedömning av överens- stämmelse i syfte att öka den ömsesidiga förståelsen av sina respektive system och underlätta tillträdet till sina respektive marknader I sitt samarbete ska parterna sträva efter att främja initiativ som underlättar handeln. Det kan omfatta stärkt regleringssamarbete och utveckling av högkvalitativ infrastruktur för standardisering. ska vidta nödvändiga åtgärder för att gradvis uppnå en anpassning till unionens tekniska föreskrifter, standarder och motsvarande system och landet förbinder sig att följa de principer och den praxis som fastställs i relevanta delar av unionens regelverk. Parterna bekräftar också principen från om att etiketterings- eller märkningskrav inte får vara mer handelsbegränsande än vad som är nödvändigt för att uppfylla ett Prop.2013/14: 249 legitimt mål. 7.4.7Sanitära och fytosanitära åtgärder (artiklarna 59–74) Med sanitära och fytosanitära åtgärder avses åtgärder som införs för att skydda människors, djurs eller växters liv och hälsa från risker som kommer från exempelvis sjukdomar, skadegörare och gifter. ska anpassa sina sanitära och fytosanitära åtgärder och sin lagstiftning om djurs välbefinnande till på området, vilket kommer att förenkla handelsprocedurerna ytterligare. En mekanism för snabbt samråd ska inrättas för att lösa handelsstörningar i samband med sanitära och fytosanitära åtgärder. Detta inbegriper ett särskilt system för snabba och tidiga varningar vid veterinära och fytosanitära nödsituationer. 7.4.8Tullar och förenklade handelsprocedurer (artiklarna 75–84) Parterna erkänner i avtalet vikten av tull- och handelslättnadsfrågor i utvecklingen av den bilaterala handeln. För att främja handeln och en effektiv kontroll ska parterna därför stärka samarbetet på tullområdet och till avtalet finns ett protokoll om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor som närmare reglerar hur detta samarbete ska gå till. Protokollet ger en starkare rättslig ram för en korrekt tillämpning av tullagsstiftningen och kampen mot smuggling. Till exempel ska den ena partens tullmyndighet efter begäran lämna de upplysningar som krävs för att den andra partens tullmyndighet ska kunna tillämpa tullagstiftningen på ett korrekt sätt. 7.4.9Etablering, handel med tjänster och elektronisk handel (artiklarna 85–143) När det gäller etablering omfattar avtalet bestämmelser om nationell behandling och mest gynnad nation-behandling av företag. I fråga om handel med tjänster medför avtalet ett brett marknadstillträde. Avtalet innehåller också möjligheten att ytterligare avreglera tjänstehandeln efter framtida anpassning till , på områdena för finansiella tjänster, telekommunikation och elektronisk handel, post- och budtjänster samt internationella sjötransporttjänster. När det gäller tillfällig närvaro av fysiska personer för affärsändamål ska parterna enligt avtalet tillåta att en investerare från den andra parten anställer personer som är medborgare i EU:s medlemsstater respektive under förutsättning att de anställda är s.k. nyckelpersonal eller praktikanter med akademisk examen. Avtalet innehåller också åtaganden om marknadstillträde beträffande leverantörer som tillhandahåller tjänster på kontraktsbasis. Prop.2013/14: 249 Löpande betalningar och kapitalrörelser (artiklarna 144–147) Parterna åtar sig att i fritt konvertibel valuta och i enlighet med IMF:s bestämmelser tillåta alla betalningar och överföringar mellan parterna på Parterna ska också, under vissa förutsättningar, garantera fri rörlighet för kapital i samband med exempelvis direktinvesteringar och återförande av eventuell vinst. 7.4.11 Offentlig upphandling (artiklarna 148–156) När det gäller offentlig upphandling kommer avtalet att ge tillträde till EU:s marknad i fråga om anbud över vissa tröskelvärden, med undantag för försvarssektorn. Detta efter en övergångsperiod under vilken kommer att anpassa sin lagstiftning till nuvarande och framtida EU-lagstiftning om offentlig upphandling. Ett utvidgat tillträde till EU:s marknad avseende anbud även under dessa tröskelvärden kan diskuteras när anpassningen har slutförts. 7.4.12 Immaterialrätt (artiklarna 157–252) Genom avtalet förbinder sig parterna att säkerställa ett effektivt skydd för immateriella rättigheter. Parterna bekräftar sina rättigheter och skyldigheter enligt olika internationella överenskommelser bland annat om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätt (TRIPs- avtalet). Avtalet omfattar dessutom särskilda bestämmelser om bland annat upphovsrätt, geografiska beteckningar, formgivning och patent som kompletterar och inbegriper bestämmelser om säker- ställandet av skydd av immateriella rättigheter. 7.4.13 Konkurrens (artiklarna 253–267) Parterna framhåller i avtalet vikten av fri konkurrens i sina handelsförbindelser. ska anpassa sin konkurrenslagstiftning och sina tillsynsåtgärder till på konkurrensområdet. åtar sig också att effektivt genomföra principerna om icke snedvriden konkurrens samt se till att statliga monopol, statliga företag eller företag med särskilda eller exklusiva rättigheter följer konkurrenslagstiftningen. I avtalet finns ett avsnitt om subventioner där åtar sig att införa ett inhemskt system för kontroll av statligt stöd snarlikt unionens och att upprätta en operativt oberoende myndighet med befogenhet att kontrollera statligt stöd. 7.4.14 Handelsrelaterad energi (artiklarna 268–280) När det gäller handelsrelaterade energifrågor införs genom avtalet bindande bestämmelser om inhemsk prissättning och förbud mot dubbel prissättning vid export.