prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — Inom ramen för kultursamverkans- modellen har samtliga kulturinstitutioner tagit fram handlingsplaner för ökad tillgänglighet. Detta innebär att ett av tre delmål enligt funktionshindersstrategin 2011–2016 är uppnått. Av uppföljning framgår att av de kulturaktörer som svarat på enkät helt eller delvis har inventerat enkelt avhjälpta hinder. av dessa anger dock att enkelt avhjälpta hinder är fullständigt avhjälpta. Vidare framgår att sammanlagt följer den internationella standarden för tillgänglighet på webben, WCAG 2.0, helt eller delvis, se tabell 3.7. Tabell 3.7 Kulturaktörers arbete för ökad tillgänglighet 2013 (inom Statens kulturråds bidragsgivning) Andel (procent) Har en handlingsplan för ökad tillgänglighet Inventerat enkelt avhjälpta hinder helt eller Åtgärdat enkelt avhjälpta hinder fullständigt eller till stor del Webbplatsen följer helt eller till viss del internationell standard för tillgänglighet Information finns på webbplats om Källa: , Kultur för alla – inget hinder 2014, Kultur för alla – inget hinder 2013 I uppföljning framgår bl.a. att myndigheten har tagit fram riktlinjer för digitalisering av kulturarvsmaterial, vilka spridit sig till andra i kulturarvssektorn. lanserades också den nya tjänsten Samla som syftar till att tillgängliggöra myndig- hetens öppna arkiv. och kulturområden (2013) har också spridits till samtliga länsstyrelser samt andra viktiga aktörer inom kulturarvsområdet. Myndighetens uppföljning av länsstyrelsernas och länsmuseernas arbete med tillgänglighet visar sammantaget att det har skett en avsevärd förbättring , se tabell 3.8. Rapporten visar exempelvis att av länsstyrelserna och länsmuseerna har genomgått kompetensut- veckling på området . Vidare har utsett en särskild ansvarig för till- gänglighetsfrågor och svarar att en- kelt avhjälpta hinder har åtgärdats. Tabell 3.8 Länsmuseers och länsstyrelsers arbete för ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning Andel (procent) Utsett särskild ansvarig för Åtgärdat enkelt avhjälpta hinder Har eller delvis har en handlingsplan för Källa: , Kulturarv för alla 2013 Myndigheten för delaktighet genomför årliga öppna jämförelser av hur tillgängliga våra statliga myndigheter är. Uppföljningen visar att sju kulturmyndigheter förbättrat sig sedan föregå- ende år som sex myndigheter försäm- rat sig, se tabell 3.9. Detta uppmärksammades också i den ovan nämnda rapporten , med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen (2013/2014:RFR14). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.9 Statliga kulturmyndigheters grundläggande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning 2013 Myndigheten för tillgängliga medier Forum för levande historia Statens centrum för arkitektur och design Statens museer för världskultur ¹ Ett ”-” innebär att uppgift saknas. lämnade Digitalisering och tillgänglighet till Kultur- departementet. Rapporten ger exempel på hur digitala lösningar har ökat tillgången till kultur för personer med funktionsnedsättning. Exem- pel på digitala lösningar som lyfts fram i rappor- ten är digital distribution av konstnärliga scen- konstbaserade produktioner, e-böcker och till- gängliggörande av kulturarvets samlingar på webben. En slutsats i rapporten är att digitali- sering kan öka tillgängligheten till kultur, men att digitala lösningar inte är tillgängliga per auto- matik. En förutsättning är ofta fysisk tillgäng- lighet. Av den årliga uppföljningen av politiken för det civila samhället framgår att de statliga insatserna inom kulturområdet är omfattande. Kultursamverkansmodellen innebär att lands- tingen ska arbeta fram kulturplaner i samverkan med bl.a. det civila samhället. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 möjliggör för det civila samhällets organisationer att påverka kulturens utveckling i länen och samverka kring denna. Myndigheten för kultur- analys presenterade rapporten ligger i tiden. Rapporten visar att samverkan ökat i och med kultursamverkans- modellen, men att samverkan med det civila samhället behöver vidareutvecklas. får för- dela medel från anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet till det civila samhällets organi- sationers medverkan i arbetet med framtagande av och genomförande av regionala kulturplaner. Flertalet av civilsamhällets organisationer inom kulturområdet är medlemmar i paraply- organisationen kulturallians. beviljade regeringen kulturallians medel för vissa utvecklingsprojekt vad gäller det civila samhällets medverkan i kultursamverkans- modellen. Medlen användes bl.a. till att arbeta fram den rapport som redogörs för under . Stiftelsen erhöll 2013 ett statligt bidrag om för en försöksverksamhet med ett kunskapscent- rum för arbetslivsmuseer. Syftet med bidraget är att uppmärksamma det ideella arbete som bed- rivs av de närmare 1 500 arbetslivsmuseerna runt om i landet. Uppdraget ska redovisas . har under fördelat bidrag till ideella organisationer inom kulturmiljöområdet. Som ett led i arbetet med att de bidrag som går till det civila samhällets organisationer bör regleras genom förordningar trädde en ny förordning om statsbidrag till ide- ella organisationer inom kulturmiljöområdet i kraft . Kommittén Kulturbryggan har för- delat till nyskapande kultur, se tabell 3.10 nedan. Bidragsgivningen ska främst inriktas på det fria kulturlivet. Kom- mittén har även i uppgift att främja samverkan med andra finansiärer. Tabell 3.10 Kulturbryggans bidrag 2011–2013 Andel beviljade ansökningar (%) Medfinansiering (i mnkr) Av tabellen ovan framgår att söktrycket är stort och medfinansieringen god. Även det ekonomiska söktrycket är högt. omfattade det totala söktrycket dryga , vilket innebär att det beviljade beloppet på utgör av de sökta medlen. Den geografiska fördelningen visar att 23 pro- cent av bidragen fördelas utanför de tre stor- stadsområdena. fördelar särskilda medel för att främja det samiska folkets och övriga nationella minoriteters kulturverksamhet. Merparten av bidragen fördelades 2013 som verksamhets- bidrag till fem verksamheter, Uusi Teatteri, Tor- nedalsteatern, Sverigefinska i , Judiska samt Romska kultur- centret i . Övriga medel fördelades som projektbidrag där barn- och ungdomsverksam- het och insatser som stärker de nationella mino- riteternas egna kulturella strukturer har priorite- rats. Utöver dessa medel har verksamheter med utgångspunkt i nationella minoriteters kultur även beviljats medel via andra stödformer, t.ex. inom den fria scenkonsten. Summan av beviljade bidrag till nationella minoriteters kulturverk- samhet, kulturtidskrifter och litteratur uppgick till ca , att jämföra med ca . har genom en- käter följt upp effekterna av den konferens om romsk kultur som myndigheten genomförde 2012. Av enkätsvaren framgår att konferensen inspirerat kulturinstitutioner till aktiviteter samt bidragit till ökad kunskap och breddade nätverk. Det framgår också att verksamheterna är spridda runt om i landet och att ambitionen att synlig- göra romsk kultur inte är begränsad till stor- stadsregionerna. är det svårt att visa 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 om effekterna är ett resultat av konferensen eller om även andra skeenden påverkat utvecklingen. bevakar och främjar de nat- ionella minoriteternas språk och kultur bl.a. genom kultursamverkansmodellen. Frågan tas upp i den dialog som kontinuerligt för med länen. Det finns också skrivningar om de nationella minoriteternas kultur i missivet till besluten om stöd till landstingen. Bidrag till samisk kultur fördelas även av vars bidragsgivning uppgick till ca . Bidraget används för verksamhet med en samisk bibliotekskonsulent, för bidrag till Sámi Teáther (her) samt till bidrag inom samiskt konst- och kulturliv. Regional fördelning av statligt stöd redovisar det regionala utfallet av myndighetens bidragsgivning. uppgick detta stöd till ca 1,2 miljarder kro- nor. Det regionala utfallet framgår av tabell 3.11 nedan. Den regionala för- delningen visar att storstadslänen , och tilldelas mest bidrag mätt i kronor medan stödet per invånare är högst i , och . I snitt ligger det statliga stödet 2012 och 2013 på 165 respektive per invånare. Ök- ningen i speglar det ökade statliga stödet inför genomfö- randet av som en av EU:s kulturhuvud- städer 2014. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.11 Statliga medel till kulturverksamheter, fördelat per län och per invånare 2012–2013. Tusental kronor (totalt) och kronor (per invånare), löpande priser. Kr/inv. Kr/inv. Medel som inte har Den forskningsutvärdering som Myndigheten för kulturanalys har redovisat avseende Skapande skola visar att bidraget fått stort genomslag på . Myndigheten fastslår att mo- dellen är utformad för att nå alla barn i skolan men att det kan finns skäl att göra vissa juste- ringar för att bättre nå de uppsatta målen. Bland annat lämnar myndigheten förslag om att Skap- ande skola-medel ska kunna beviljas än . Regeringen föreslår att fattar ett beslut om bemyndigande för anslaget 1:3 Skapande skola. har genomfört en upp- följning av det uppdrag som gavs till institutioner och myndigheter på Kulturdepar- tementets område om att utforma och därefter arbeta efter strategier på barn- och ungdomsom- rådet. Uppföljningen visar att uppdraget gett frågorna ökad förankring och att man i organisa- tionen fått en förbättrad implementering och effektivitet. I enkäten framkom idéer om hur institutionerna skulle kunna arbeta vidare med frågan och flera institutioner och myndigheter har ställt sig positiva till ett ökat samarbete dem emellan. planerar för ett uppföljningsmöte med samtliga institutioner och myndigheter . Kultursamverkansmodellen – kulturen närmare medborgarna Regeringen bedömer att kultursamverkansmo- dellen har mottagits väl i hela landet. Alla län förutom ingår i modellen, som bidragit till ökad samverkan mellan aktörer och till att kulturen kommit högre upp på de region- ala politiska dagordningarna. Modellen bidrar till att kulturen kommer närmare medborgarna och de regionala prioriteringarna och variationerna kan ges ökat genomslag. Regeringen anser att statliga, regionala och lo- kala aktörer tillsammans gör viktiga insatser för kulturens utveckling inom modellen. Det är viktigt att vunna erfarenheter av modellarbetet som pågått tas tillvara och vidare- utvecklas för att modellen i fortsatt ökad grad ska bidra till de nationella kulturpolitiska målens uppfyllelse, med hänsyn till regionala priorite- ringar och variationer. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Det svenska kulturlivet är i hög grad beroende av internationella kontakter och samarbeten för att fortsatt kunna utvecklas. Kulturskapare inom de olika fälten får genom internationella kontakter inte bara en ny publik och därmed exponering på nya marknader utan även kunskap och influenser att ta med sig hem. Regeringen bedömer att de utsända kulturrå- dens verksamhet utgör en viktig länk mellan kulturlivet i och de länder som kulturrå- den är stationerade i. Den nyinrättade kultur- rådstjänsten i bedöms bidra till intensi- fierade kontakter på kulturområdet mellan Sve- rige och . EU-programmet har genomgått en policy- och inriktningsförändring där de kulturella och kreativa näringarna inlemmats i programmet på ett tydligare sätt . För att fullt ut utnyttja de möjligheter för stöd och utveckling som programmet erbjuder har här och Stiftelsen en särskild roll. är det viktigt att alla berörda myndigheter utvecklar och ökar sin kunskap inom området. Arbetet med kulturfrågorna inom ramen för den s.k. öppna samordningsmetoden har kons- taterats vara framgångsrikt. Kulturfrågor som behandlats har kunnat tydliggöras och resultaten har kunnat tas tillvara. Det kommande EU- arbetet inom ramen för nästa arbetsplan för kultur kommer därför att fortsatt innefatta den öppna samordningsmetoden. Det svenska medlemskapet i 2014–2017 ökar förväntningarna på arbete och engagemang. I enlighet med den svenska Unescostrategins mål för kulturområdet ska vid utgången av 2017 bl.a. ha moder- niserat och effektiviserat arbetsmetoderna i styr- elserna och kommittéerna för de centrala kultur- konventionerna, väsentligt ha stärkt kvaliteten i beslutsfattandet i , och ha stärkt sitt arbete för kulturskapares arbetsför- hållanden och rättsäkerhet. Genom att representerar i regeringskommittén för konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar har det nationella arbetet med dessa mångfaldsfrågor fått en närmare koppling till det internationella samarbetet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Kulturella och kreativa näringar kommer det att vara nödvändigt att implementera och följa upp arbetet med ut- veckling av de kulturella och kreativa näringarna inom ramen för det nya EU-programmet tiva och inom eventuella projekt finan- sierade via de europeiska struktur- och investe- ringsfonderna. Vidare är det viktigt att inleda arbetet för att ta tillvara den potential som EU:s nya lånegarantiinstrument erbjuder . Sammantaget bedömer regeringen att de olika insatserna bidrar till att skapa en hållbar och långsiktig utveckling av de kulturella och krea- tiva näringarna. Forskning och kunskapsuppbyggnad är centrala och grundläggande frågor för statligt finansi- erade kulturinstitutioner och kanske i synnerhet för minnesinstitutionerna. Kulturinstitutionerna bedöms generellt sett ha ett gott samarbete med universitet och högskolor, men det finns ett behov av att stärka samverkan mellan kulturom- rådet och relevanta forskningsdiscipliner. En indikation på att sådan samverkan finns är den relativt omfattande externt finansierade forsk- ning som initieras av kulturinstitutionerna. An- slaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet har, enligt regeringens be- dömning, en strategisk betydelse inte bara för förutsättningarna att bygga verksamheterna utifrån aktuellt kunskapsläge, utan skapar också en grund för den externa finansieringen och därmed sambanden med universitet och hög- skolor. Kultur och hälsa, kultur för äldre I vård och omsorg kan kulturen bidra till per- sonlig utveckling, höjd livskvalitet och välbefin- nande. När det gäller kultur för äldre visar den utvärdering som lämnats till den förra regeringen att de verksamheter som beviljats stöd från har haft en rad effekter som är eftersträvansvärda inom äldrevården. Verksam- heten har bidragit till att bryta isolering och ge en känsla av delaktighet samt utvecklat samverk- an mellan nya parter. Regeringen bedömer att arbetet med jämställd- hetsintegrering i myndigheter inom kulturområ- det samt de särskilda satsningarna på jämställd- het har bidragit till att utvecklingen inom områ- det går i rätt riktning och att medvetenheten om jämställdhetsfrågorna har ökat. Myndigheten för kulturanalys har i rapporten förebilder och föreställningar utvärderat flera av de särskilda satsningarna på jämställdhet 2011–2014. Till de goda resultat som lyfts fram hör bl.a. Stiftelsen Svenska Filminstitutets arbete med att förbättra möjligheterna för unga kvinnor att göra film och skapa egna nätverk (se avsnitt 12, Film). Resultatet av arbetet med jämställdhet redovi- sas under respektive områdesavsnitt. Uppföljningar visar att tillgängligheten till kultur för personer med funktionsnedsättning förbätt- rats avsevärt . De sektorsansvariga myndigheterna på kulturområdet, och , har arbetat strategiskt och systematiskt för att nå respektive delmål enligt funktionshindersstrate- gin 2011–2016. Detta har bl.a. resulterat i att uppnått ett av sina tre delmål och att länsmuseerna och länsstyrelserna förbättrat sig avsevärt när det gäller tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Myndigheten för delaktighets uppföljning av de statliga kulturmyndigheternas grundläggande tillgänglighet visar dock att det återstår mycket arbete för att uppnå målet att alla ska ha möjlig- het att delta i kulturlivet. Resultatet av uppfölj- ningen har analyserats inom . Det civila samhället är en förutsättning för ett mångfacetterat och vitalt kulturliv i hela landet. Statens bidrag till och samverkan med det civila samhället har stor betydelse både för den utöv- ande kulturen och kulturarvsområdet och bidrar till att de nationella kulturpolitiska målen upp- nås. Regeringen anser att det är viktigt att formerna för samråd och dialog mellan det civila samhället, kommunerna, landstingen och staten fortsätter att utvecklas. Kommittén Kulturbryggans verksamhet har bidragit till att nya idéer och innovationer prövas, vilket främjar kulturens återväxt och ut- veckling i hela landet. Söktrycket på kulturbryg- gans bidragsgivning visar att det finns ett stort behov av denna typ av tidig finansiering inom kulturområdet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 De nationella minoriteternas kultur ska beaktas i kulturpolitiken. Genomförandet av kultursam- verkansmodellen har skapat större möjligheter för nationella minoriteters kulturverksamhet på regional nivå. Även om länen har kommit olika långt i sitt arbete med att främja de nationella minoriteternas språk och kultur kunde se att både intresse och kompetens stigit på regional nivå. Regional fördelning av Statens kulturråds bidragsgivning Statens kulturråds fördelning visar att statens medel kommer hela landet till del. Bidragens storlek varierar vilket återspeglar olika regionala förutsättningarna för att driva kulturverksam- heter, samt även på demografiska och geogra- fiska skillnader. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Redovisning av vissa kulturinstitutioners hyreskostnader Tabell 3.12 Hyreskostnader m.m. för vissa kulturinstitutioner –2013 Hyreskostnad inkl. uppvärmning och el, andel av anslag/bidrag -1,0 -0,9 -1,2 -1,8 -1,4 -11,2 -0,8 -1,3 -1,6 -2,7 -1,4 -2,1 -0,5 -0,2 Källa: uppgifter kommer från respektive myndighet/institution. 1 Hyreskostnadens andel av anslaget. Ovan framgår hyreskostnader m.m. för vissa kulturinstitutioner i förhållande till det anslag eller bidrag som respektive institution erhåller. Variationen är stor avseende institutionernas hyreskostnader som andel av anslag eller bidrag, vilket bl.a. beror på skiftande lokaliseringar, lokalernas karaktär och ålder samt verksamhet- ernas specifika behov. Vid en jämförelse av ut- vecklingen är föränd- ringarna avseende hyreskostnadernas andel med några få undantag små. De institutioner som skiljer ut sig är med och . Nat- ionalmuseums minskade hyreskostnad 2013 beror på en hyresreduktion på 6,5 miljoner kro- nor avseende avräkning enligt kostnadshyresmodellen. ökade hyreskostnad 2013 beror på flytt till nya lokaler. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 42 442 tkr prisnivå. 3Motsvarar 42 445 tkr prisnivå. 4Motsvarar 42 448 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens kulturråds förvaltningsutgifter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. har utsetts till att vara strate- gisk myndighet i enlighet med regeringens strategi för lika rättigheter och möjligheter oav- sett sexuell läggning, könsidentitet eller könsut- tryck. Från utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, anslaget 2:2 Åtgärder mot diskrimi- nering och rasism m.m., överförs till utgiftsområde 17, anslaget 1:1 Statens kultur- råd . Anslaget minskas med till följd av en omprioritering inom utgiftsområdet. ges dock ökad möjlighet att inom ramen för respektive sakanslag utveckla myndighetens egna insatser för bedömning, uppföljning och främjande. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade sats- ningar. , 2017 och 2018 uppgår minsk- ningen till , respektive 162 000. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 1:1 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , re- spektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 3.5.21:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 391 786 tkr prisnivå. 3Motsvarar 392 594 tkr prisnivå. 4Motsvarar 392 612 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. An- slaget får användas för utgifter för administra- tion, uppföljning och genomförande av verksam- heten. Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. mellan 2015–2018 för att stärka verksamheten inom de kommunala musik- och kulturskolorna. Regeringen beräknar att anslaget tillförs 2015 och mellan 2016–2018 för att främja kultur- verksamhet i miljonprogramsområden. förstärkning av allianserna inom teater-, dans- och musikområdena. Anslaget tillförs mellan 2015–2018 för framtagandet av och ar- betet med en nationell biblioteksstrategi. Anslaget minskas med till följd av att satsningen på kulturhuvudstad 2014 och Bokens ställning löper ut. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. , 2017 och 2018 uppgår minskningen till , respektive . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 393 039 000 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 202 532 tkr prisnivå. 3Motsvarar 202 543 tkr prisnivå. 4Motsvarar 202 557 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till för barn i förskoleklass, grundskola och motsvarande skolformer. get får även användas för utgifter för administ- ration, främjande, uppföljning och genom- förande av verksamheten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Skapande skola be- sluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2016. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Skälen för regeringens förslag: Inom anslaget fördelas stöd till kulturverksamhet i skolan som innefattar ett samarbete mellan konstnärer eller institutioner och skolan. För att ge skolhuvud- män och kulturaktörer bättre planeringsförut- sättningar föreslås ett bemyndigande för anslaget 1:3 Skapande skola. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:3 Skapande skola besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2016. Tabell 3.18 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Skapande skola Erhållet/föreslaget bemyndigande 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Skapande skola Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget ökar med för att förstärka insatsen Skapande skola. Anslaget tillförs 2016– 2018 för att ytterligare förstärka och utveckla verksamheten. Syftet är att bredda och fördjupa insatsen och skapa möjligheter för musik- och kulturskola att fungera som samar- betspart. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar.