prop · H20339 · 2014-12-19 00:00:00 — Regeringens proposition 2014/15:39 Vissa frågor om utlandssvenska elevers Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i skollagen (2010:800) när det gäller riksinternatskolor. Regeringen får enligt skollagen besluta att ge en internatskola ställning som riksinternatskola. Sådana skolor har enligt lagen till uppgift att anordna grundskola och gymnasieskola eller någon av dessa skolformer för i första hand utlandssvenska elever. Det finns tre fristående grund- och gymnasieskolor som har ställning som riksinternatskolor. I propositionen föreslås bl.a. att regeringens möjlighet att besluta att en internatskola ska ha ställning som riksinternatskola ska tas bort. Det görs vidare bedömningen att statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers utbildning i , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör lämnas enligt ett enhetligt system, oavsett vilken skola eleverna väljer. Det nya systemet bör så långt som möjligt även gälla statsbidrag till kostnader för internationell gymnasial utbildning, s.k. IB-utbildning (International Baccalaureate), för utlandssvenska elever. I propositionen föreslås också att hemkommunen inte ska lämna ersättning till en fristående huvudman för kostnader för en utlandssvensk elevs utbildning i , om statsbidrag lämnas för eleven. Hemkommunen ska inte heller lämna ersättning för en utlandssvensk elevs utbildning i specialskolans årskurs 7–10. Lagändringarna föreslås träda i kraft , i den del det innebär att inga dubbla bidrag ska lämnas, och , i den del det innebär att bestämmelserna som rör riksinternatskolor upphävs. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ........................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Regeringens möjlighet att ge en internatskola särställning som riksinternatskola tas bort ................................................................. Inga dubbla bidrag .......................................................................... Enhetligt system för bidrag för utlandssvenska elevers Konsekvenser av förslaget .............................................................. Sammanfattning av promemorian Riksinternatskolor (U2014/2011/GV) ............................................................ Förteckning över remissinstanser ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 29 kap. 15 och 16 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 29 kap. 15 § ska utgå, dels att 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 12 kap. 24 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 31 och 35 §§, 19 kap. 45 § och 29 kap. 1 och 17 §§ ska ha följande lydelse. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev vid skolenheten. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 38 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 39 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev vid skolenheten. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 37 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 38 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Hemkommunen ska betala ersättning till staten för vissa kostnader för den som är elev i specialskolan eller i förskoleklass eller fritidshem vid en skolenhet inom specialskolan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ersättningens storlek. Första stycket gäller inte utlandssvenska elever i årskurs 7– 10. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen, enligt 42 §, var skyldig att erbjuda utbildning på nationella program när utbildningen påbörjades. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 53 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 54 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på preparandutbildning vid skolenheten som var behörig för utbildningen när denna påbörjades. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 32 och 33 §§ och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 34 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på programinriktat individuellt val vid skolenheten som var behörig för utbildningen när denna påbörjades. 1.bidrag för den del av utbildningen som motsvarar det yrkesprogram som det programinriktade individuella valet är inriktat mot, och 2.bidrag för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för yrkesprogrammet. Bidrag enligt denna punkt ska utgå under högst . Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen enligt 18 kap. 27 § var skyldig att erbjuda utbildning i gymnasiesärskolan när utbildningen påbörjades. 1 Senaste lydelse 2012:109. 2014/15:39 Bidraget består av ett grundbelopp enligt 46 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 47 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven Lydelse enligt SFS 2014:903 I detta kapitel finns bestäm- – bosättning (2–5 §§), – bosättning (2–5 §§), ting (6 §), ting (6 §), – utlandssvenska elever (7 §), – utlandssvenska elever (7 §), – personer med begåvningsmäs- – personer med begåvningsmäs- sig funktionsnedsättning (8 §), sig funktionsnedsättning (8 §), för ungdomar (9 §), för ungdomar (9 §), – handläggning (10 och 11 §§), – handläggning (10 och 11 §§), – talerätt (12 §), – talerätt (12 §), – samverkan och anmälan – samverkan och anmälan socialnämnden (13 §), socialnämnden (13 §), – tystnadsplikt (14 §), – tystnadsplikt (14 §), 16 §§), (17 §), (17 §), – överlämnande av betygshand- lingar (18 §), lingar (18 §), – informationsskyldighet (19 §), – informationsskyldighet (19 §), 29 §§). 29 §§). En elevs hemkommun är skyldig att betala ersättning för kostnader för elevens utbildning till anordnare av utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Skyldigheten gäller dock endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning då IB-utbildningen påbörjades och endast om utbildningsanordnarens avgifter till International Baccalaureate Office betalas av staten. Om parterna inte kommer överens om annat ska ersättning betalas med ett belopp som beslutar. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs Prop. 2014/15:39 utbildning på grund av att eleven För internationella skolor som motsvarar gymnasieskolan finns särskilda bestämmelser om bidrag för IB-utbildning. Denna lag träder i kraft i fråga om 29 kap. 1, 15 och 16 §§ och i övrigt . 3 Ärendet och dess beredning uppdrog () åt en arbetsgrupp att biträda departementet med att utreda och utarbeta förslag om internationella skolor, utlandsskolor, Europaskolor, riksinternatskolor, internationell gymnasial utbildning (IB-utbildning) och svensk gymnasieutbildning på engelska (U2012/3777/). Förslagen om riksinternatskolor redovisades i promemorian Riksinternatskolor (U2014/2011/GV). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1 och dess lagförslag i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i (U2014/2011/GV). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslaget i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Enligt skollagen (2010:800) får regeringen besluta att ge en internatskola ställning av riksinternatskola. En riksinternatskola har till uppgift att anordna grundskola och gymnasieskola eller endera av dessa skolformer för i första hand utlandssvenska elever (29 kap. 15 § andra stycket). Med utlandssvensk elev avses i skollagen en elev vars vårdnadshavare stadigvarande vistas i utlandet och av vilka minst en är svensk medborgare (29 kap. 7 § första stycket). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att också annan ska anses som utlandssvensk elev (29 kap. 7 § andra stycket). Regeringen har dock inte meddelat några föreskrifter som avviker från definitionen i skollagen. finns det tre riksinternatskolor: Humanistiska (), Lundsbergs skola och Grennaskolan. När riksinternatskolorna infördes reglerades de enbart i förordning. De grundläggande bestämmelserna om riksinternatskolor fördes senare in i den då gällande skollagen (1985:1100). Av förarbetena framgår att syftet med bestämmelserna var att ge laga stöd i fall där en kommun är huvudman, eftersom det är fråga om verksamhet som inte i första hand avses komma de egna kommunmedlemmarna till del, se propositionen Ny skollag (prop. 1985/86:10 s. 124). Ingen av de tre riksinternatskolorna som finns har en huvudman. Vid införandet av den nya skollagen fördes bestämmelserna om riksinternatskolor in i den lagen (29 kap. 15 och 16 §§). Bestämmelserna ger regeringen möjlighet att ge en internatskola ställning som riksinternatskola och att medge att skolan vid sidan av gymnasieskolan anordnar internationell gymnasial utbildning, s.k. IB-utbildning (International Baccalaureate). Därutöver bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om utbildningen vid riksinternatskolorna. Regeringens föreskrifter får avvika från skollagen. De bestämmelser som i praktiken ger riksinternatskolorna en särställning i förhållande till andra skolor finns på förordningsnivå, där bl.a. olika bidrag till skolorna och deras möjlighet att ta ut elevavgifter regleras. Det totala antalet elever på riksinternatskolorna /13 var 854 elever. Av dessa tillhörde 185 målgruppen utlandssvenska elever, dvs. utlandssvenska elever utgjorde av det totala elevantalet. Statsbidrag lämnas till de skolor som har ställning som riksinternatskolor och till andra skolor som tar emot utlandssvenska elever enligt tre olika förordningar, nämligen förordningen (2011:525) om statsbidrag till riksinternatskolor, förordningen (1996:565) om statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers skolgång i och förordningen (SKOLFS 2002:7) om internationell gymnasial utbildning i och samt vid Humanistiska i . Statsbidrag lämnas enligt den första förordningen i form av bidrag till kostnader för internatverksamhet, som extra bidrag för skolverksamhet och för utbildningskostnader för utlandssvenska elever. Enligt den andra förordningen lämnas enbart statsbidrag för utbildningskostnader för utlandssvenska elever. Enligt den tredje och sista förordningen lämnas statsbidrag i form av stöd till kostnader för internatverksamhet och för utbildningskostnader för utlandssvenska elever. Bidrag till internatverksamhet regleras således i den första och den tredje förordningen. Statsbidragens storlek avgörs av antalet utlandssvenska elever som bor på internatet. Som nämnts ovan lämnas enligt förordningen om statsbidrag till riksinternatskolor vidare ett extra bidrag som stöd till skolverksamheten. I avtal som ingåtts mellan staten och huvudmannen för respektive skola anges att det extra bidraget lämnas för att möjliggöra en flexibel skolorganisation (regeringsbeslut , U2000/3519/G, U2001/1897/G och U2001/3653/G). Statsbidragets storlek avgörs av antalet utlandssvenska elever som skolan uppbär statsbidrag för. Bidrag till kostnader för utlandsvenska elevers utbildning i regleras i alla de tre förordningarna. Enligt förordningen om statsbidrag till riksinternatskolor lämnas bidrag för utlandssvenska elever som går en utbildning motsvarande årskurserna 7–9 i , gymnasieskolan och IB-utbildning. Enligt förordningen om statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers skolgång i lämnas statsbidrag till huvudmän som tar emot utlandssvenska elever i årskurs 7–9 i grund- eller grundsärskolan eller i gymnasie- eller gymnasiesärskolan. uppgift från ges bidrag enligt denna förordning även när utlandssvenska elever går IB-utbildning som anordnas av huvudmannen för en gymnasieskola. Slutligen innehåller förordningen om internationell gymnasial utbild- ning i och samt vid Humanistiska i (SSHL) bestämmelser enligt vilka och kommuner och SSHL får anordna IB-utbildning med stats- Enligt förordningen lämnas statsbidrag till kostnader för under- visningen för elever som inte har någon hemkommun som ger ersättning för utbildningskostnaderna enligt bestämmelser i skollagen. innebär att statsbidrag bl.a. kan lämnas för utlandssvenska elever som saknar svensk hemkommun. Förutsättningarna för att bidrag ska få lämnas för en elev skiljer sig åt Det finns även vissa skillnader mellan bidrags- nivåerna för de bidrag som lämnas. Förordningarna är dessutom till viss Vilka förutsättningar som gäller och med vilket belopp bidrag lämnas beror på vilken skola eleven väljer. Utbildning inom grund- och gymnasieskolan ska enligt skollagen vara Endast enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna får förekomma. I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det dock i enstaka fall under ett läsår förekomma kostnader som ersätts av vårdnadshavare på frivillig väg. vara öppna för alla elever och ersättningen får inte överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten (10 kap. 10 och 11 §§ och 15 kap. 17 §). Enligt skollagens bestämmelser om riksinternatskolor får regeringen meddela föreskrifter om utbildningen vid dessa skolor som avviker från Med stöd av detta bemyndigande har rege- ringen i förordningen om statsbidrag till riksinternatskolor föreskrivit att de kostnader för verksamheten som inte täcks av statsbidrag eller bidrag från elevens hemkommun får täckas genom att huvudmannen tar ut Även huvudmän som vid sidan av sin gymnasieskola anordnar IB- utbildning har möjlighet att ta ut avgifter för sådan utbildning. utbildning är en särskild utbildningsform vid sidan av skolväsendet (1 kap. 1 § och 24 kap.) och omfattas inte av skollagens bestämmelser Möjligheten att ta ut elevavgifter har dock i vissa fall En internationell skola som bedriver IB-utbildning kan förklaras berättigad till bidrag från en elevs hemkommun under förutsättning bl.a. att avgifterna är skäliga med hänsyn till rimliga kostnader för verksamheten, bidrag och omständigheterna i övrigt (24 kap. 5 § p. I 17 § i förordningen om internationell gymnasial utbildning i och samt vid Humanistiska i framgår det att huvudmannen i begränsad omfattning får ta ut avgifter för den utbildning som bedrivs. Avgifterna får högst motsvara de kostnader huvudmannen har som inte täcks av statsbidraget eller av ersättning från elevens hemkommun. Majoriteten av de offentliga och fristående skolor som anordnar IB- Prop. 2014/15:39 utbildning och som inte är internationella skolor eller riksinternatskolor tar inte ut några avgifter. Enligt studiestödslagen (1999:1395) får inackorderingstillägg lämnas till den som behöver inackordering och som studerar vid de läroanstalter och utbildningar som regeringen bestämmer särskilt (2 kap. 2 §). Det statliga inackorderingstillägget betalas ut av () och är en del i studiehjälpssystemet. När det gäller elever i finns det närmare bestämmelser i studiestödsförordningen (2000:655). Där anges bl.a. att inackorderingstillägg får lämnas till en studerande i någon av årskurser 7– 9 vid en riksinternatskola (2 kap. 2 § andra stycket 1). Enligt statistik från har under läsåren 2007/08–2011/12 en till fem elever fått inackorderingstillägg enligt denna bestämmelse. Vidare anges att inackorderingstillägg får lämnas till en studerande i någon av årskurser 7–9 inom skolväsendet om den studerande är utlandssvensk (2 kap. 2 § andra stycket 2). När det gäller gymnasieskolan och gymnasiesärskolan är ansvaret för stöd för inackordering delat mellan kommunerna och staten. Elevernas hemkommuner svarar för stödet till elever i skolor med offentlig huvudman, med undantag för bl.a. utlandssvenska elever i gymnasieskolan som får studiehjälp i form av inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (15 kap. 32 § och 18 kap. 32 § skollagen). CSN svarar för stödet till elever i skolor med enskilda huvudmän och till utlandssvenska elever (2 kap. 2 § studiestödsförordningen). CSN har föreskrivit om närmare villkor för hur inackorderingstillägg kan lämnas för elever i skolor med enskilda huvudmän (CSNFS 2001:6). Enligt huvudregeln kan en elev få inackorderingstillägg om hon eller han inte kan bo kvar i föräldrahemmet och gå en motsvarande utbildning utan att få en lång restid. Även elever som går en IB-utbildning har möjlighet att få inackorderingstillägg enligt studiestödsförordningen (2 kap. 2 §). 5Regeringens möjlighet att ge en internatskola särställning som riksinternatskola tas bort Regeringens förslag: Regeringens möjlighet att besluta att en internatskola ska ha ställning som riksinternatskola ska tas bort. Som en följd av detta ska bemyndigandet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om utbildningen vid riksinternatskolor också tas bort. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslagen i promemorian, däribland ombudsmän, i , Förvaltningsrätten i , (CSN), , , , , , , , , och kommuner, Kommuner och Landsting (SKL), , och , , , och Lunds och kommuner delar promemorians bedömning att det mot bakgrund av att behovet av elevhemsplatser för utlandssvenska elever har minskat saknas skäl att ha särskilda skolor för att möta detta behov. Skolinspektionen anser att det gynnar likvärdigheten inom skolväsendet om de nuvarande riksinternatskolornas rätt att ta ut avgifter och deras särställning i övrigt tas bort. kommuner är positiva till förslagen eftersom de anser att det medför likvärdiga förhållanden för olika skolor med elevhemsboenden. instämmer med förslagen i promemorian och vill särskilt lyfta fram den ökade valfriheten för eleven. välkomnar förslaget och anser att det överensstämmer med Förenta (Grennaskolan) avstyrker förslaget. avstyrker förslaget med undantag för förslaget att förbudet mot att ta ut avgifter för utbildning även ska gälla för anför bl.a. att även om den procentuella andelen utlandssvenska elever vid internatskolorna minskar eller är innebär det inte att det faktiska antalet sådana elever minskar med tanke på allt större barnkullar. förslaget kommer att medföra en ökad segregation på internatskolorna då de blir tvungna att höja internatavgifterna för att bibehålla en trygg och Även befarar en sådan utveckling. Humanistiska () har inget att invända mot att begreppet riksinternatskola avskaffas men har vissa invändningar i SSHL anför att det är fråga om små grupper av elever och att minskningen i absoluta tal är ganska liten. SSHL att försvåra för skolhuvudmän att bedriva skolverksamhet som ställer krav på internatboende och särskilt kvalificerad undervisning. Särskild skolgång med internatboende, hög lärartäthet med högutbildade lärare som behärskar flera språk och specialutbildad internat- och fritids- personal är kostsam och enligt SSHL är det naturligt att de som faktiskt tar del av detta särskilda skolsystem även får bidra till finansieringen. Möjligheten att ta ut elevavgifter bör enligt SSHL därför inte avskaffas utan utökas till varje skolhuvudman som arrangerar skolgång med internatboende och särskild undervisning. SSHL påpekar vidare bl.a. att och framhållit vikten av att riks- internatskolorna ska finnas kvar. Föreningen i Världen anser att det inte finns något som tyder på att antalet svenskar som väljer att arbeta utanför kommer att De tror att detta kan medföra att trenden vänder och att fler utlandssvenskar väljer att sätta sina barn i svenska internatskolor. Skälen för regeringens förslag Litet behov av särskilda skolor för utlandssvenska elever Enligt skollagen får regeringen, som nämnts i avsnitt 4, besluta att ge en internatskola ställning av riksinternatskola. Skolorna har som uppgift att i första hand anordna grundskola och gymnasieskola för utlandssvenska elever. När systemet med riksinternatskolor infördes motiverades det med ett växande internationellt samarbete och en expanderande biståndsverksamhet, som förväntades leda till en ökad efterfrågan på elevhemsplatser (Kungl. Maj:ts proposition till nr 1970 angående riksinternatskolor, s. 15). har antalet svenskar som engageras utomlands mycket riktigt fortsatt att öka, inte minst efter inträde i EU. har efterfrågan på utbildning vid riksinternatskolorna för utlandssvenska elever minskat. är exempelvis endast ett fåtal utlandssvenska elever vid riksinternatskolorna barn till utlandsstationerade statstjänstemän. Enligt uppgifter från vistades /13 drygt 400 barn till utsända medarbetare utomlands med sina föräldrar, medan endast fyra barn utbildades på riksinternatskolorna. På motsvarande sätt gick omkring 100 barn med föräldrar inom Försvarsmakten i skola utomlands, medan ett barn gick på en riksinternatskola. Bland utsända statsanställda är det således betydligt vanligare att ta med sig barnen utomlands och låta dem gå i skola där än att låta dem studera vid en riksinternatskola i . Denna slutsats bör enligt promemorians bedömning kunna dras även beträffande övriga grupper av svenskar som tjänstgör utomlands . I promemorian görs bedömningen att det därför inte längre finns skäl att ha en särskild verksamhet för dessa elever och det föreslås att möjligheten att ha ställning som riksinternatskola tas bort. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot detta förslag. SSHL har inget att invända mot att begreppet riksinternatskola avskaffas. Däremot ifrågasätter såväl SSHL som Grennaskolan promemorians bedömning att ingen särskild verksamhet behövs för utlandssvenska elever. SSHL vänder sig bl.a. mot att borttagandet av riksinternatskolor motiveras med ett minskande elevunderlag, då de anser att både och gjort en motsatt bedömning och framhållit vikten av att riksinternatskolorna ska finnas kvar. Det stämmer att regeringen i budgetpropositionen gjorde bedömningen att systemet för statligt stöd till utlandssvenska elevers skolgång i skulle behållas och att nya avtal skulle träffas mellan staten och riksinternatskolorna. Genom den nya skollagen (2010:800) fördes vidare riksinternatskolorna in i skolväsendet så att de allmänna reglerna för grund- och gymnasieskola kom att gälla för dessa skolor där inget annat anges. I 28 § lagen (2010:801) om införande av skollagen anges att en enskild som bedrev utbildning vid en riksinternatskola vid skollagens ikraftträdande ska anses som godkänd som huvudman för den eller de skolformer som anordnas. Det var dock endast fråga om en lagteknisk översyn med utgångspunkt i principen om gemensam reglering för olika utbildningsformer och olika huvudmän. Något ställningstagande till behovet av riksinternatskolor gjordes inte i detta sammanhang och har inte heller gjorts därefter. 2014/15:39 Det finns en mängd skolor i som erbjuder elevhemsboende, både på större och mindre orter och, inom gymnasieskolan, för alla typer av nationella program. Vissa av dessa skolor tar emot utlandssvenska elever utan att ges särskilda villkor.