prop · H10387 · 2014-02-18 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2013/14:87 Ett stärkt föräldrastöd – för barnets rätt till Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för genomförda insatser i syfte att stärka stödet till föräldrar i föräldraskapet. Redogörelsen omfattar innevarande och föregående mandatperiod. Det är första gången regeringen lämnar en sådan redogörelse till . För att ge en bredare och mer samlad bild av vilket föräldrastöd som erbjuds i olika verksamheter, beskrivs även i vissa delar sådant föräldrastödjande arbete inom myndigheter, kommuner, landsting och ideella organisationer som bedrivs utan särskilda satsningar från regeringens sida. I skrivelsen redogör regeringen för sina bedömningar och för insatser i syfte att ytterligare förbättra stödet till föräldrar. Nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd................ Hälso- och sjukvård.......................................................... Förskola och skola............................................................ Föräldrars relationer och samarbete ................................. Barn med funktionsnedsättning........................................ Sociala barn- och ungdomsvården.................................... En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken.......................................... Medier och internet .......................................................... Skydd och förebyggande av skador.................................. Konsumentskydd och privatekonomi ............................... 4 Satsning på stärkt stöd i föräldraskapet........................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Inledning Skr. I skrivelsen redogör regeringen för genomförda insatser i syfte att stärka stödet till föräldrar i föräldraskapet. och föregående mandatperiod. Det är första gången regeringen lämnar en sådan redogörelse till . För att ge en bredare och mer samlad bild av vilket föräldrastöd som erbjuds i olika verksamheter, beskrivs även i vissa delar sådant föräldrastödjande arbete inom myndigheter, kommuner, landsting och ideella organisationer som bedrivs utan sär- skilda satsningar från regeringens sida. I skrivelsen redogör regeringen för sina bedömningar och för insatser i syfte att ytterligare förbättra stö- det till föräldrar i föräldraskapet. Att vara förälder innebär ofta mycket glädje. att det ställs stora krav på dem i föräldrarollen och uttrycker ett behov av stöd. Den övergripande målsättningen med regeringens föräld- rastödspolitik är att alla föräldrar med barn ska erbjudas stöd i föräldraskapet, vilket framgår av regeringens nationella strategi för ett utvecklat föräldrastöd – en vinst för alla (dnr S2009/554/FH). punkten är universellt stöd till föräldrar, dvs. att alla föräldrar ska erbju- das samma möjlighet till stöd och hjälp. Strategin togs fram för att bidra till att vända den negativa utveckling av barns och ungdomars fysiska och psykiska hälsa som regeringen uppmärksammat. Stödet i strategin är frivilligt och utgår från det behov av stöd som föräldrar själva uttrycker. Barnrättsperspektivet och det gemensamma, jämställda föräldraskapet och ansvarstagandet för barnet är centrala utgångspunkter. föräldrastödspolitik omfattar även riktade föräldrastödjande insatser, dvs. stöd i situationer då det redan uppstått problematik av olika slag eller där barnet eller föräldrarna har behov av ett särskilt anpassat stöd. handla om föräldrar med missbruk, föräldrar som har barn med utage- rande beteende eller olika former av funktionsnedsättning. Barnets relationer till sina föräldrar och föräldrarnas kunskaper om barnets behov, utveckling, hälsa och rättigheter har stor betydelse för dess utveckling och välmående. Regeringen uttrycker i Strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232) att en av de grundläggande förutsättningarna för att stärka barnets rättigheter är att föräldrar får kunskap om barnets rättigheter och erbjuds stöd i föräldra- Föräldrastödsperspektivet kan ses som en förstärkning av barn- rättsperspektivet; insatserna som görs inom föräldrastödspolitiken syftar till att skapa goda uppväxtvillkor för barn och unga och stärka barnets för att förbättra arbetet med föräldrastöd i landet och få bättre kunskap om hur ett effektivt stöd till föräldrar kan bedrivas. gin uttalar regeringen ett långsiktigt åtagande. Strategin har inget slut- datum utan ett långsiktigt mål har satts upp om att alla föräldrar ska erbjudas stöd under barnets uppväxt. Behovet av stöd växlar under barnets uppväxt beroende på barnets utveckling, vad som händer inom familjen och utvecklingen i samhället. Föräldrar, barn och familjer har olika förutsättningar, intressen och behov och det finns olika typer av familjekonstellationer. Ett varierat och brett 2013/14:87 stöd bör därför erbjudas, både när det gäller form, arena och arrangör. Stöd i föräldraskapet kan handla om allt från en mötesplats för föräldrar till en föräldrakurs med handledare under en termin. Föräldraforum på nätet, föreläsningar om föräldraskap och bokcirklar är andra former. Föräldrastöd kan ges på många olika arenor. Mödra- och barnhälsovården fyller en viktig funktion under graviditet och spädbarnstid. En annan arena med barnet är öppen förskola, ofta inom en familjecentral. En viktig arena med potential för föräldrastödet är förskolan. I förskoleåldern kan teman som syskonrivalitet, trots och gränssättning vara aktuella. Skolan är ytterligare en arena för stödet. har föräldrar ofta frågor som rör deras förhållningssätt när det gäller alkohol, tobak och droger, sex och samlevnad och gränssättning i form av t.ex. utegångstider. De som står för insatserna är ofta kommuner, landsting och ideella organisationer. Myndigheter på nationell nivå bedriver också föräldrastöd, såsom vägledning och stöd till föräldrar för att kunna stärka sina barn som medieanvändare och skydda dem mot skadlig mediepåverkan samt erbjudande om föräldrastöd till klienter inom . Barnets rätt till trygga uppväxtvillkor och familjemiljöns betydelse för barnet Varje barn har rätt till god omvårdnad och omsorg och att i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar få växa upp och utvecklas under goda och trygga förhållanden. Föräldrarna är i regel de viktigaste perso- nerna i barnets liv och de som känner barnet och dess behov bäst. föräldrarna som har huvudansvaret för barnets omvårdnad, uppfostran och utveckling och som utifrån familjens livssituation och barnets behov ska se till barnets bästa. Barnets relationer till sina föräldrar och föräld- rarnas kunskaper om barnets behov, utveckling, hälsa och rättigheter har stor betydelse för dess hälsa och utveckling. En god anknytning och relation mellan barn och föräldrar minskar risken för en rad olika hälso- problem och riskbeteenden, däribland beteendeproblem, t.ex. uppföran- destörning, och inåtvända problem, t.ex. depression och ångest. också stöd för att en god relation mellan barn och föräldrar minskar ris- ken för alkoholmissbruk, drogmissbruk, rökning, fetma, ohälsosamma matvanor, olycksfallsskador samt hjärt- och kärlsjukdom. Barn och unga anser själva att det viktigaste för att må bra är att ha för- äldrar som engagerar sig, det vill säga avsätter tid, bryr sig och lyssnar på En grundläggande del av föräldraskapet är att stödja barnet i att utveckla självständighet liksom i processen mot att bli vuxen. av stor vikt för barnet att föräldrarna kan skapa ett meningsfullt samman- hang utifrån vilket barnet kan orientera sig och finna trygghet, att föräld- rarna lyssnar, visar värme, respekt och sätter gränser för barnet. jemiljön lär sig barnet många av de grundläggande sociala färdigheter som är viktiga för ett positivt förhållningssätt och samspel med omvärl- Barnets utvecklande av integritet, självsäkerhet och självkänsla Skr. 2013/14:87 understödjs, vilket underlättar för barnet att söka sig ut i världen, prova nya saker och utvecklas. Det förhållningssättet kan följa barnet även som vuxen. Medan goda relationer mellan föräldrar och barn kan fungera som en skyddsfaktor för barnen, så kan brister i hemmiljön påverka barnen negativt. Dåliga relationer i en familj kan bland annat öka risken för psykiska problem hos barnet. Något som kan få särskilt allvarliga konsekvenser för barnet är bristande omsorg från föräldrarnas sida. En sådan utsatt hemsituation kan bland annat bero på missbruk, psykisk ohälsa, kriminalitet eller våld i familjen. De yttre villkoren kan också ha stor inverkan på relationerna mellan föräldrar och barn. Till exempel kan föräldrar som lever under pressade socioekonomiska villkor ha svårare att utveckla goda relationer med sina barn. Föräldrar efterfrågar mer stöd i föräldraskapet Som föräldrar vill man värna om det positiva i att ha barn och få uppleva glädjen att vara med om sitt barns utveckling från en liten vård- och omsorgsbehövande person till en vuxen och självständig individ. Många föräldrar upplever att det ställs stora krav på dem i föräldrarollen och uttrycker ett behov av stöd. De flesta föräldrar vittnar om att det under barnets uppväxt uppstår tillfällen när de är osäkra och rådvilla om hur de ska stödja barnet och reagera och agera på barnets känslouttryck och beteenden. Ett krävande arbetsliv, knappa ekonomiska resurser och för lite tid är något som föräldrar uppger skapar stress och en negativ påverkan på familjeliv och föräldraskap. Många familjer lever långt från sitt ursprungliga nätverk av släkt och vänner och saknar därmed en stödjande och kompenserande social struktur. Undersökningar visar att föräldrar inte erbjuds det stöd i föräldraskapet som de uppger att de är i behov av. Många föräldrar har dessutom dåliga kunskaper om vilka föräldrastödsinsatser som faktiskt erbjuds. Föräldrastöd som förebyggande insats Forskning visar att olika former av föräldrastöd är insatser som har bety- delse för såväl enskilda barn som för samhället i stort. kan med breda och tidiga förebyggande insatser undvikas eller minime- ras vilket innebär stora besparingar för samhället och en förbättrad psykisk och fysisk hälsa hos barnet. togs över av den nybildade . denna skrivelse används genomgående det nya namnet Folkhälso- myndigheten även i de fall då arbetet bedrivits av f.d. Statens folk- utarbetade inom ramen för ett uppdrag från regeringen en hälsoekonomisk analys på föräldrastöds- I analysen framgår att eftersom barn vars föräldrar deltagit i de undersökta föräldrastödsprogrammen vid första korttidsuppföljningen inte var i behov av fortsatta regelbundna besök hos t.ex. psykolog, kurator eller specialpedagog i samma utsträckning som tidigare, ledde insatserna till minskade kostnader inom skola och socialtjänst. 2013/14:87 Förebyggande insatser i form av de analyserade föräldrastödsprogrammen är en lönsam satsning. Se vidare i avsnitt 3.1, där föräldrastödjande insatsers effekter på barn och föräldrar beskrivs tillammans med de ekonomiska effekterna av desamma. Både universellt och riktat stöd behövs Universellt stöd till föräldrar innebär att alla föräldrar erbjuds samma möjlighet till stöd och hjälp, även innan svårigheter uppstått. Det riktade stödet innebär stöd i situationer då det redan uppstått problem av olika slag eller där barnet eller föräldrarna har behov av ett särskilt anpassat stöd. Det kan handla om föräldrar med missbruk, föräldrar som har barn med utagerande beteende eller olika former av funktionsnedsättning. Det kan tyckas vara en god strategi att koncentrera arbetet på de föräldrar och barn som har hälsorelaterade eller sociala problem eller som befinner sig i riskzonen för sådana problem. Självklart är det viktigt att samhället riktar verkningsfulla insatser till dessa föräldrar och barn. Men om samhället försummar att rikta insatser till hela eller stora delar av befolkningen kommer inte alla grupper av barn som senare kan komma att utveckla ohälsa i olika former att nås. Det beror på att det är svårt att förutsäga vilka barn som i ett senare skede kommer att utveckla problem. Vissa av de barn som tidigt uppvisar tecken på en oroande utveckling normaliseras med tiden medan andra barn utvecklar problem. Det är svårt och mycket resurskrävande att i efterhand rätta till svåra problem under uppväxten. Det finns därför god anledning att alla föräldrar även erbjuds att delta i tidiga universella föräldrastödjande insatser. Föräldrar har huvudansvaret för barnets omvårdnad, uppfostran och utveckling och för att barnet får sina rättigheter tillgodosedda. För att kunna fullfölja sina skyldigheter har föräldrar rätt att få stöd från det offentliga, t.ex. i form av sociala skyddssystem, utbildning och hälso- och sjukvård och genom information och rådgivning. Kommuner och landsting har genom sina olika verksamheter ansvar för att barn ska uppnå en god hälsa och att stödja barn och deras familjer. I enlighet med socialtjänstlagen har kommunen det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Varje kommun svarar för inom sitt område. Under hänsynstagande till vars och ens ansvar för sin och andras sociala situation ska arbetet inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser. Verksamheten ska bygga på respekt för vars och ens självbestämmanderätt och integritet. har ett särskilt ansvar när det gäller barn. Nämnden ska verka för att barn växer upp under trygga och goda förhållanden och i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn. Andra uppgifter som nämnden har är att göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen, medverka i samhällsplaneringen i samarbete med andra samhällsorgan, organisationer, föreningar och enskilda samt att främja goda miljöer i kommunen. Därutöver gäller att genom uppsökande verksamhet och på annat sätt främja förutsättningarna för goda levnadsförhållanden samt svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård, ekonomisk hjälp och annat bistånd till familjer och enskilda som behöver det. ska samverka med andra aktörer. Kommunen har enligt bestämmelser i socialtjänstlagen och lagen om vård av unga skyldigheter att erbjuda föräldrar specifikt stöd såsom familjerådgivning, samarbetssamtal och stöd att träffa avtal om vårdnad, boende och umgänge. Bestämmelserna omfattar även stöd till föräldrar som önskar adoptera eller har adopterat barn samt föräldrar vars barn befinner sig inom den sociala barn- och ungdomsvården. I landstingens uppgifter ingår att förebygga ohälsa. I enlighet med hälso- och sjukvårdslagen ska den som vänder sig till hälso- och sjukvården när det är lämpligt upplysas om metoder för att förebygga sjukdom eller skada. Landstingen och de kommuner som är sjukvårdshuvudmän har ansvar för mödra- och barnhälsovården och har genom överenskommelse med staten ansvar för att bedriva föräldrautbildning kring barnets födelse. Statens och regeringens ansvar I konventionen om barnets rättigheter, , finns ett antal bestämmelser om specifika aktiviteter till stöd för föräldrar som konventionsstaterna ska sträva efter och vidta lämpliga åtgärder för att nå upp till. Som konventionsstat har åtagit sig att ge föräldrar lämpligt bistånd såsom t.ex. föräldrarådgivning då de fullgör sitt ansvar för barnets fostran. Konventionsstaterna ska säkerställa att alla grupper i samhället, särskilt föräldrar och barn, får information om bland annat barnhälsovård och näringslära samt får stöd vid användningen av dessa kunskaper. Konventionsstaterna ska göra sitt bästa för att säkerställa erkännandet av principen att båda föräldrarna har gemensamt ansvar för barnets uppfostran och utveckling. Det är viktigt att föräldrar får kunskap om de rättigheter barnet har och vad rättigheterna innebär. Insatser som berör barn ska utgå från princip om barnets bästa och att barnet har rätt att uttrycka sin mening i frågor som berör det. I arbete med stöd till föräldrar är det betydelsefullt att beakta barnets perspektiv på hur en bra föräldrar bör vara och barnets syn på föräldrastöd. Ansvaret för att genomföra och stärka barnets rättigheter ligger ytterst hos regering och riksdag men alla myndigheter och andra organ har ett ansvar att fullfölja de förpliktelser som staten har tagit på sig genom att ansluta sig till konventionen. Det innebär att både statliga, regionala och kommunala myndigheter har fullt ansvar för att, inom sina befogenheter, främja och skydda barnets rättigheter enligt de internationella åtaganden som finns. Därutöver bidrar det civila samhället och det 2013/14:87 privata näringslivet på många sätt i arbetet med att stärka och genomföra barnets rättigheter. Åtgärder och beslut som rör barn och unga ska genomsyras av ett barnrättsperspektiv genom ett strategiskt angreppssätt på nationell, regional, lokal och internationell nivå för att tillgodose barnets rättigheter. Regeringens strategi för att stärka barnets rättigheter i ska vara ett verktyg i det arbetet. I strategin uttrycker regeringen att en av de grundläggande förutsättningarna för att stärka barnets rättigheter är att föräldrar får kunskap om barnets rättigheter och erbjuds stöd i föräldraskapet. Insatserna som görs inom föräldrastödspolitiken syftar till att skapa goda uppväxtvillkor för barn och unga och stärka barnets rättigheter. Föräldrastödsperspektivet kan därmed ses som en förstärkning av barnrättsperspektivet. Grunden i regeringens föräldrastödspolitik är Nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd – en vinst för alla, med det övergripande målet att alla föräldrar med barn ska erbjudas stöd i föräldraskapet under barnets hela uppväxt. Strategin fokuserar på universellt förebyggande föräldrastöd, dvs. att alla föräldrar erbjuds samma möjligheter till stöd och hjälp. Regeringens föräldrastödsarbete omfattar även insatser av riktad karaktär, dvs. stöd till föräldrar i situationer då det redan uppstått svårigheter av olika slag eller där barnet eller föräldrarna har behov av ett särskilt anpassat föräldrastöd. Det kan handla om stöd till föräldrar med missbruk, till föräldrar med barn som har utagerande beteende eller till föräldrar som har barn med funktionsnedsättning. Att erbjuda stöd åt föräldrar är inget nytt, även om formerna för det för- erbjöd mödra- och barnhälso- vården alla blivande och nyblivna föräldrar utbildning i grupp. äldrarna upplevde att de hade svårigheter i sin föräldraroll fick de indivi- duell terapibehandling på klinik. började terapeuter att utföra forskningsstudier med föräldrar i Man använde sig av video, rollspel och reflektionsövningar. att olika terapeuter skulle kunna arbeta på samma sätt, behövdes någon form av gemensam hållning och en skrift som talade om vad som skulle tas upp vid varje session. De gruppbaserade övningarna blev manual- De manualbaserade övningarna utvecklades alltmer till pre- ventiva program riktade mot riskgrupper av föräldrar, dvs. Föräldrastöd i grupp visade sig nämligen ha lika stora möjlig- heter att påverka föräldrars sätt att förhålla sig till sina barn som de tidi- gare föräldrastödjande kliniska verksamheterna. Det fanns också ekono- Det är oftast mer kostnadseffektivt att arbeta med föräldrar i grupp än enskilt. Föräldrastöd har utvecklats vidare och erbjuds i varierade former, både universellt och riktat, för enskilda och i grupp. Behovet av stöd växlar under barnets uppväxt, beroende på barnets utveckling, vad som händer inom familjen och utvecklingen i samhället. Eftersom det finns många olika familjekonstellationer och eftersom föräldrars och familjers situation, förutsättningar, möjligheter, behov och intressen ser olika ut behöver erbjudandet om stöd vara brett och varierat, både vad gäller arena, utförare och form för stödet. Stödet bör således utformas efter de behov som finns hos föräldrar och barn lokalt och regionalt. Stödet utgår främst från befintliga strukturer och arenor såsom mödrahälsovård, barnhälsovård, öppen förskola, förskola, skola, familjecentraler, elevhälsa, öppna verksamhet, familjerådgivning och det utbud av stöd som studieförbund och ideella organisationer erbjuder. Föräldrastöd erbjuds även på nationell nivå genom förvaltningsmyndigheter där t.ex. erbjuder vägledning och stöd till föräldrar att stärka sina barn som medieanvändare och skydda dem mot skadlig mediepåverkan. Andra exempel är Kriminalvården som erbjuder föräldrastöd till sina klienter och som erbjuder olika former av stöd om hushållsekonomi och barnsäkerhet. Mödra- och barnhälsovården fyller en viktig funktion i att ge stöd till föräldrarna under graviditeten och spädbarnstiden. Genom mödra- och barnhälsovården erbjuds ofta blivande och nyblivna föräldrar föräldrautbildning och individuellt stöd. Mödra- och barnhälsovården når praktiskt taget alla föräldrar och barn och åtnjuter ett stort förtroende hos föräldrarna. Det innebär att verksamheterna på ett tidigt stadium också kan se och fånga upp problem. Frågor som kan vara angelägna för föräldrar att diskutera i grupp är t.ex. hur barn och föräldrar knyter an till varandra, föräldrars tilltro till sin egen förmåga, barnets hälsomässiga utveckling, risker i barnets miljö, barns inflytande och delaktighet liksom frågor om arbetsfördelningen i hemmet och hur parrelationen påverkas när familjen utökas med ett eller flera barn. När barnet blivit lite större kan teman som rör syskonrivalitet, kostvanor, trots och gränssättning bli aktuella. har föräldrar ofta frågor kopplade till hur de kan stödja tonåringens vuxenblivande på bästa sätt. Det är vanligt med frågor om sexualitet, relationer, kroppslig integritet och regler i familjen, såsom t.ex. utegångstider. Alkohol, narkotika, dopning och tobak är andra vanliga teman som föräldrar tar upp. Många av frågeställningarna återkommer under barnets uppväxt. Stödet kan erbjudas i många olika former: enskilt eller i grupp, genom muntlig eller skriftlig information. Handledarledda träffar för föräldrar och föreläsningar som del i ett föräldramöte i förskola och skola förekommer på många ställen. En form av stöd är att träffa andra föräldrar och utbyta erfarenheter och kunskaper på t.ex. en öppen förskola och ta del av kunskap och stöd av personalen i verksamheten. En annan typ av mötesplats för föräldrar är föräldrastödswebbplatser och föräldraforum på internet, såsom och . Bokcirklar förekommer också. Föräldern är expert på sitt barn Det är i regel föräldern som känner sitt barn och dess behov bäst. Det är därmed den enskilda föräldern som utifrån sitt barns situation och behov kan omsätta den erbjudna kunskapen i sin föräldraroll. Föräldrastödspraktiker är experter i den meningen att de besitter kunskap om barns utveckling och behov, vilket stöd föräldrar ofta efterfrågar, vilket stöd som är effektivt och hur det lämpligast kan förmedlas till föräldrarna. 2013/14:87 Föräldrastödspraktikerna är inte experter på att omsätta kunskaperna på andra barn. Här är det föräldrarna som är experterna. I det här avsnittet redogörs för regeringens genomförda insatser i syfte att stärka stödet till föräldrar i föräldraskapet. Redogörelsen omfattar innevarande och föregående mandatperiod och såväl universellt som riktat stöd till föräldrar. För att ge en bredare och mer samlad bild av vilket föräldrastöd som erbjuds i olika verksamheter, beskrivs även i vissa delar sådant föräldrastödjande arbete inom myndigheter, kommuner, landsting och ideella organisationer som bedrivs utan särskilda satsningar från regeringens sida. 3.1 Nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag ta fram förslag till en nationell strategi för föräldrastöd (dir. 2008:67). Utredningens förslag, Föräldrastöd – en vinst för alla (SOU 2008:131), överlämnades till regeringen och har remissbehandlats (dnr S2009/554/FH).