prop · H103255 · 2014-09-19 00:00:00 — Enligt prognosen kommer kostnaderna att öka med 6––2019. Exempelvis ökar personalkostnaderna med (). Kostnader för infrastruktur bedöms öka med (). Verksamhetskostnader, som bland annat utgörs av olika typer av personalrelaterade kostnader (exempelvis för ersättningar, övningar och resor) samt kostnader för tjänster bedöms öka med nära (). En återgång till tidigare fördelning av kostnader Denna analys indikerar att en återgång sker till hur fördelningen av kostnader såg ut inför inriktningsbeslutet. Även förbandskostnadernas relativa storlek återgår till 2008-års omfattning. I detta sammanhang vill återknyta till det resonemang som Försvarsberedningen förde i sin rapport : Andelen resurser som går till materiel och logistikförsörjning var hög och att denna borde kunna minskas. Enligt analys visar underlagen att Försvarsberedningens förhoppningar i denna del inte har infriats. 172Uppgiften saknas i RB7-underlaget. Har kompletterats med uppgift från budgetunderlaget . 174Försvarsmaktens kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans, , HKV 23381:53 871. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Oförändrade omkostnader inom förbandsanslaget I föregående kapitel har uppmärksammat uppdelningen mellan direkta kostnader och omkostnader. Omkostnadernas utveckling framgår inte uttryckligt av Försvarsmaktens redovisning. Däremot har en fördelning av kostnader per krigsförband redovisats, vilket summerat utgör de direkta kostnaderna inom anslaget.175 Eftersom vi också har uppgifter om de totala kostnaderna inom anslaget kan vi räkna ut en uppskattad framtida omkostnad.176 Resultatet redovisas i tabell 14. Tabell 14 Bedömda direkta kostnader och omkostnader för förbanden i insatsorganisationen 2014 och 2019 (, prisnivå 2013) Totala kostnader för krigsförbanden177 Total kostnad inom förbandsanslaget Dierens (uppskattning av Källa: beräkning utifrån uppgifter från Försvarsmaktens kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans samt budgetunderlag . Av tabellen framgår kostnaderna 2014 kommer att vara . kommer denna kostnad att ha ökat till . Det beror på dels tillväxten av soldater i förbanden, dels den ökade verksamheten. förändras inte de bedömda omkostnaderna jämfört med nivåerna 2011 och 2012 (se avsnitt 4.4.2). Eftersom de direkta kostnaderna inom förbandsanslaget ökar kommer andelen omkostnader sjunka från (2011–2012) till (2014) och (2019). 175Fördjupade ekonomiska underlag, underbilaga, , H/S 23381:80754. 176Omkostnader = Totala kostnader – Direkta kostnader. 177Kostnader fördelade per krigsförband innehåller enligt uppgift inte eekter av planerade rationaliseringar. Denna kostnad ställs därför mot en totalsumma exklusive planerade rationaliseringar men inklusive ackumulerat produktivitetsavdrag. 178Uppgiften om totala kostnader kommer från budgetunderlaget eftersom denna uppgift saknas i redovisningen för regeringsbeslut 7. 179Denna uppskattning av omkostnader är inte helt jämför med uppgifterna redovisade i kapitel 4. Detta beror på att uppgifterna i kapitel 4 visas i produktperspektivet, medan uppgifterna i detta kapitel utgår från organisationsbegreppet. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA På kort sikt är verksamheten balanserad I det kortare perspektivet är förbandsanslaget balanserat. Försvarsmakten framhöll i budgetunderlaget att förbandsanslaget är i ekonomisk balans under förutsättning att vissa föreslagna överföringar mellan anslag beviljas180 och att ett prognostiserat anslagssparande om får utnyttjas. Försvarsmakten meddelade dock att ambitionsminskningar i verksamheten om behöver genomföras . På nns förutsättningar för ekonomisk balans I Försvarsmaktens redovisning om den långsiktiga ekonomin framkom att det fanns ett relativt omfattande underskott inom förbandsanslaget. Det berodde på ökade personal- och verksamhetskostnader. Men anledning av denna redovisning har regeringen och Försvarsmakten vidtagit nya åtgärder. I tabell 15 har utifrån Försvarsmaktens och regeringens redovisning försökt att beräkna läget inom förbandsanslaget 2019. Till underskottet adderas en ackumulerad kostnad för att möta Planerade och beräknade rationaliseringar inom verksamheten har också räknats in. 180Från anslaget 1.2 Försvarsmaktens internationella verksamhet till anslaget 1.1 Förbandsverksamhet och beredskap. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Tabell 15 Bedömt läge 2019 (, prisnivå 2013) (omdaning försvarslogistik181) (planerade rationaliseringar) (sänkta personalkostnader/RB5) 2014 (BP14) NettoeŽekt av övriga anslags- justeringar redovisade i BP14 Källa: sammanställning av uppgifter från Försvarsmaktens kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans, budgetpropositionen samt underlag från Försvarsmakten. Tabell 15 visar att innan åtgärder inom förbandsverksamheten uppstår ett underskott om . Dessa ökade kostnader förefaller dock i stort kunna hanteras genom olika rationaliseringar, e ektiviseringar, anslagsförstärkningar och anslagsöverföringar. vill dock framhålla två osäkerheter med kalkylen. För det första innebär många av beslutade anslagsjusteringar också nya uppgifter, vilket får betydelsen att de inte kan anses leda till en nettoförstärkning av Enligt Försvarsmakten uppgår därför nettotillskottet av dessa anslagsjusteringar till (se fotnot 182). För det andra har Försvarsmakten fört fram till att delar av besparingen enligt regeringsbeslut 5 () är samma som Försvarsmakten har föreslagit i underlaget från 2013-02-28 avseende långsiktig ekonomi (430 181I RB7-redovisningen angav Försvarsmakten att åtgärder kopplade till omdaning av logistiken som mest planeras ge besparingar om . Regeringens beslut var dock att förändringarna skulle ge besparingar om minst . 182Försvarsmaktens underlag till samt intervju med företrädare för Försvarsmakten . Den nya särkostnadsmodellen ger enligt budgetpropositionen en justering på . Enligt Försvarsmakten är nettoeŽekten till förbandsanslaget något mindre, cirka . Denna justering beror på antalet insatser framöver. Dessutom ges ett nettotillskott på till följd av minskade utbildningsvolymer samt rationaliseringar inom ocersutbildningen. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA mnkr).183 Denna dubbelräkning riskerar att minska rationaliseringsmöjligheten enligt ovanstående kalkyl. har dock inte inom ramen för denna granskning kunnat närmare veriera denna överlappning. I följande avsnitt analyserar vi tabell 15 närmare. 6.2.1Regeringens och Försvarsmaktens åtgärder Pågående besparingar inom försvarslogistik samt rationaliseringar Enligt planeringen kommer kostnaderna för försvarslogistiken sänkas med (se kap 5). Dessutom genomför Försvarsmakten rationaliseringar och besparingar inom andra områden omfattande . Försvarsmakten har också lämnat ett antal förslag till ytterligare rationaliseringsåtgärder, bland annat organisationsförändringar kopplat till mindre antal JAS 39 samt till förändringar av ödet i personalförsörjningen (tvåbefälssystemet). ocersutbildningen, yrkes- och befattningsutbildning, stödverksamhet utöver omdaning av logistikverksamhet, eŽekter av fördjupat internationellt samarbete samt nivåförskjutningar inom personalområdet. Försvarsmakten anförde att dessa åtgärder behöver analyseras ytterligare och avser därför att återkomma i ärendet i budgetunderlaget för 2015.184 Regeringen har beslutat om anslagsjusteringar I budgetpropositionen för framgår föreslagna och beräknade anslag för åren 2015 . Regeringen meddelade en rad justeringar. För att stödja den fortsatta reformeringen av försvaret har anslaget för förbandsverksamhet och beredskap ökats för perioden.185 Anslaget ökas med 2014, 2015, 2016 och . I budgetpropositionen gör regeringen era andra anslagsjusteringar som påverkar nivån efter 2017. Det handlar exempelvis om nansiering av driften av medeltungt helikoptersystem, stöd till polisen, eŽekter av den kostnadsmässiga avräkningen etcetera. Enligt Försvarsmakten innebär många av dessa anslagsjusteringar också nya uppgifter, vilket får betydelsen att de inte kan anses leda till en nettoökning av förbandsanslaget. Enligt Försvarsmakten uppgår nettotillskottet av dessa anslagsjusteringar till 255 miljoner kronor.186 183Försvarsmaktens underlag till . 2013/14:1, s. 60. 186Se fotnot 182. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Med anledning av sådana e ekter samt eftersom nya justeringar föreslås kontinuerligt av regeringen i samband med budgetprocesserna anser att man bör vara försiktig med att dra alltför långtgående slutsatser utifrån dagens information om beslutade anslagsjusteringar. Regeringen har beslutat om besparingar inom personalkostnaderna I föregående avsnitt kunde vi konstatera att personalkostnaderna inom förbanden ökar med () mellan 2013– 2019. Tabell 16187 belyser mer detaljerat utvecklingen av kostnaderna inom Försvarsmaktens personalkategorier. Tabell 16 Kostnadsutveckling uppdelat i personalkategorier 2013–2019 (lönekostnader samt övriga ersättningar, , prisnivå 2013) soldater (GSS/T) (GSS/K) Källa: Försvarsmaktens redovisning av regeringsbeslut 7. På denna mer detaljerade nivå framgår att ackumulerat över perioden bedöms den största ökningen av kostnader ske inom soldatkategorierna (GSS/K samt GSS/T). tjänstgörande soldater utgör en mycket liten andel av kostnaderna. 187Försvarsmakten har utgått från ett något lägre antal oƒcerare jämfört med uppgifterna i budgetunderlaget . Oƒcerare som tjänstgör vid andra myndigheter räknas inte in. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Inom o cerskategorierna minskar den bedömda kostnaden för yrkeso cerare, ökar för specialisto cerare samt minskar något för reservo cerare. O cerskategorier utgör mellan av de totala kostnaderna. har kostnaderna för o cerare en svagt minskande trend. Soldatkategorierna utgör mellan av personalkostnaderna, med en stigande trend. Civila arbetstagare utgör omkring 24– Dessutom kan vi konstatera att nettokostnadsökningen för personalen i hela Försvarsmakten är något lägre än ökningen av personalkostnaderna inom förbandsanslaget. Det betyder att som förbandsverksamhetens personalkostnader ökar kommer personalkostnaderna inom andra delar av myndigheten att minska. Efter att Försvarsmakten avrapporterat sin bedömning av det långsiktiga ekonomiska behovet 2013–2019 gav regeringen ett nytt uppdrag till Försvarsmakten att minska lönekostnaderna i verksamheten med från år 2019.188 Den lägre årliga lönekostnaden ska uppnås successivt . För att uppnå detta ska andelen tjänstgörande öka och andelen kontinuerligt tjänstgörande minska. Vidare ska en förskjutning ske från o cerare till specialisto cerare och vidare till gruppbefäl, soldater och sjömän. Det totala antalet yrkeso cerare och civilanställda ska minskas. Som skäl för beslutet anförde regeringen att Försvarsmakten angett ökade långsiktiga personalbehov. Regeringen påpekade att jämfört med det underlag Försvarsmakten lämnade inför inriktningspropositionen 2009 hade det angivna personalbehovet ökat med er än 2 000 kontinuerligt tjänstgörande. Regeringen ansåg därför att det var nödvändigt att genomföra justeringar av Försvarsmaktens planering så att den stämmer bättre överens med de bedömningar som tidigare redovisats av regeringen till . Regeringens förde fram att alla möjligheter att bedriva verksamheten mer eŒektivt och rationellt bör prövas innan eventuella reduceringar av insatsorganisationen kan övervägas. I en bilaga till budgetpropositionen redovisade också regeringen sin bedömning av krigsförbandens bemanning, personalkostnader och antalet anställda i Försvarsmakten189. Regeringen betonade att det är Försvarsmakten, inom ramen för gällande beredskapskrav, som bör besluta vilken bemanning som krävs för ett visst förband. 2013/14:1 s. 26. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Enligt regeringens särskilda uppdrag skulle Försvarsmakten redovisa de investeringar i materiel och anläggningar som planeras –2019190. Försvarsmakten redovisade i sitt svar olika exempel på materiel som planeras inom ramen för materielanslagen. Vidare framgick av svaret att det nns betydande utgifter för materiel som Försvarsmakten anser sig behöva, men som inte ryms inom nuvarande anslag. Utöver de planerade investeringarna framförde Försvarsmakten att det är nödvändigt med ett tillskott av medel. Det behövs ytterligare –2023 för att kunna upprätthålla en operativt relevant insatsorganisation i förhållande till de uppgifter och krav på operativ förmåga som framgår av försvarsplanen. tagen till olika produktionsförutsättningar bedömdes dock behovet vara något lägre, . Försvarsmakten menade att ökningen måste ske med stegvist ökade anslag . I detta sammanhang påpekade att med hänsyn till produktionskapaciteten kommer en operativt relevant insatsorganisation bli avsevärt försenad. Även med ett tillskott av medel kommer uppbyggnaden ta än vad som tidigare planerats.191 Regeringen tillsatte 2013 en särskild utredare som ska föreslå förändringar i processen för hur regeringen styr investeringar i försvarsmateriel.192 Syftet är vidare att öka möjligheterna för och regeringen att fatta investeringsbeslut om materiel på strategisk nivå. Av budgetpropositionen för framgår att det nns ökningar av anslaget för anskaning av materiel och anläggningar med anledning av tidigare beslutade anskaningar (bland annat medeltungt helikoptersystem och JAS 39 E). För anslaget 1.5 forskning och teknikutveckling sker inga större förändringar. Utöver detta meddelade regeringen en avsikt att i närtid komma med nya anvisningar för försvarsplanering. 190Regeringsbeslut 7, , Fö2012/1794/MFI. 191Försvarsmaktens kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans, Bilaga 1, , HKV 23381:53871. 2013:52 Investeringsplanering för försvarsmateriel. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA I detta kapitel har på olika sätt undersökt de förslag och bedömningar som gjorts om Försvarsmaktens ekonomiska förutsättningar framöver. Kapitlet behandlar olika åtgärder som genomförs eller planeras och som har e ekt på Försvarsmaktens ekonomi. vill framhålla att uppgifterna om utvecklingen av Försvarsmaktens framtida ekonomi har delvis olika karaktär. För det första nns uppgifter där anslagsnivåer är en begränsande planeringsförutsättning. Exempelvis är redovisningen av inriktning och verksamhet i Försvarsmaktens budgetunderlag balanserad mot föreslagna och beräknade anslag. För det andra nns uppgifter som baseras på bedömda behov med utgångspunkt i vad Försvarsmakten anser behövs för att kunna lösa sina uppgifter. Givet vissa antaganden bedöms förbandsverksamheten vara i balans Under vissa förutsättningar är förbandsverksamheten i balans –2016. Bland annat krävs anslagssparande och omdisponering av anslag. På kommer dock kostnaderna att öka och därmed behoven av åtgärder. I ett underlag från Försvarsmakten identierades ett långsiktigt underskott på cirka 2,3 mdkr. Enligt kalkyl kommer dock dessa ökade kostnader nu kunna hanteras genom olika rationaliseringar, e ektiviseringar, besparingar, anslagsförstärkningar och anslagsöverföringar. Detta innebär ett fortsatt fokus på rationaliseringar och e ektiviseringar. vill i sammanhanget dock betona de brister som iakttagits i granskningen av förmågan till uthålliga insatser (RiR 2013:22) och i granskningen av marinen och ygvapnets bemanning (RiR 2012:18). I dessa granskningar konstaterades betydande brister på personal och förbandsenheter. Det är därmed nödvändigt att rationaliseringar inom personalområdet noggrant vägs av mot behovet av tillgänglig och kompetent personal som kan göra insatser i den omfattning och med den inriktning som och regeringen har beslutat. Läget är mer problematiskt vad gäller materielen På materielsidan har Försvarsmakten bedömt att det nns en obalans mellan anslagsramar och det operativa behovet. Försvarsmakten har upprepat hävdat att en ekonomisk balans på anslagen för anska ning av materiel har åstadkommits genom att anska ningar skjutits framåt i tiden, reducerats eller förskjutits utanför planeringsperioden. Försvarsmakten har beräknat att det saknas 3–för att täcka det anska ningsbehov som följer av myndighetens bedömning av de operativa kraven. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Enligt Försvarsmakten innebär bristerna inom materielförsörjningen att insatsorganisation 2014 inte kan realiseras. har inom ramen för denna granskning inte kunnat granska konsekvenserna för försvarets förmågor. Visserligen har 2013 granskat tillgången på viktig materiel i insatsorganisationen (RiR 2013:22) och funnit brister som riskerar att begränsa möjligheterna till att genomföra insatser. Vi måste dock i denna del utgå från Försvarsmaktens bedömningar. Myndigheten har era gånger tydligt redovisat att den ekonomiska utvecklingen är ett allvarligt bekymmer. Enligt myndigheten innebär en oförändrad anslagsnivå att uppgifter och ambitionsnivå måste ses över. Regeringen har tagit ett viktigt steg genom att tillsätta en särskild utredare som ska som ska föreslå förändringar i processen för hur regeringen styr investeringar i försvarsmateriel. Regeringen har också tidigare beslutat om vissa tillskott av anslagsmedel med anledning av anskaƒning av medeltungt helikoptersystem samt utveckling och anskaƒning av E. meddelar regeringen att inriktningen av materielförsörjningen, som framgår av den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2008/09:140), ligger fast. Enligt mening förändrar regeringens åtgärder inte läget i grunden, utan problemen inom materielförsörjningen återstår att hantera. Återgång mot tidigare kostnadsstruktur Tidigt i planeringsperioden betonades betydelsen av att minska materielkostnadernas andel av försvarsanslaget. Den dåvarande tillgången på materiel medgav att omsättningen av materiel kunde sänkas . Dessutom behövde stödverksamheterna rationaliseras till förmån för den operativa verksamheten vid förbanden. sammanställning av olika kostnadsbedömningar indikerar en framtida anslagsstruktur där fördelningen mellan Försvarsmaktens olika anslag liknar den som förelåg innan reformarbetet inleddes. Exempelvis innebär Försvarsmaktens bedömningar om framtida behov att materielanslagens relativa storlek kommer att återgå till en högre nivå. Detta tyder på att de kostnadsstrukturer som behövde förändras dessvärre kvarstår. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA beslut om regeringens inriktningsproposition innebär ett stort framtida åtagande för Försvarsmakten. övergått till att bedrivas utifrån frivillighet och nya personalkategorier har införts. ska förändras och bemannas med de nya personalkategorierna för att samlat utgöra en tillgänglig och användbar försvarspolitisk resurs. Tiden efter inriktningspropositionen kännetecknas av detta reformarbete, vilket naturligt fått konsekvenser på en mycket än bara . Försvarsmakten planerar för en omställningsprocess som kommer att ta innan alla förbanden är bemannade och når full operativ förmåga. Med beslutet fastställdes att nansieringen av omställningen skulle ske med utgångspunkt i de ekonomiska nivåer regeringen beräknade i Regeringen betonade att reformarbetet skulle bedrivas i den takt ekonomin tillät. Eftersom satsningen på en tillgänglig och användbar insatsorganisation bedömdes innebära ökade förbandskostnader måste medel hämtas från annat håll i organisationen. Försvarsmakten som helhet har behövt genomföra kostnadsreducerande åtgärder. Detta har ställt den så kallade stödverksamheten i fokus för rationaliseringar och besparingar samt att uthålligt få ner kostnaderna för materiel. Mot denna bakgrund har granskning utgått från följande frågor: Har tillräckliga åtgärder genomförts för att skapa ekonomiska förutsättningar för omställningen av försvaret Har långsiktig ekonomi fått en tillräcklig betydelse vid beslut om försvarets inriktning? Granskningen fokuserar på de ekonomiska beräkningar som utgjort underlag för omställningen av försvaret samt den kostnadsutveckling som skett . Granskningen belyser även vissa av de åtgärder som genomförts sedan 2009 års inriktningsproposition. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET övergripande bedömning är att de åtgärder som genomförts för att åstadkomma ekonomiska förutsättningar för omställningen av försvaret inte är tillräckliga. Även om Försvarsmakten bedrivit sin verksamhet inom tilldelade ekonomiska ramar och betydande åtgärder vidtagits för att sänka kostnaderna kommer det även fortsättningsvis att krävas rationaliseringar i verksamheten. Till detta ska läggas att Försvarsmakten har bedömt att det nns en obalans mellan anslagsramar och det operativa behovet av materiel. Trots vissa åtgärder från regeringens sida återstår fortfarande att hantera de grundläggande problemen inom materielförsörjningen. Det fortsatta behovet av rationaliseringar och besparingar behöver ställas i relation till de brister i Försvarsmaktens förmåga som framgått av andra granskningar från . Det är viktigt att rationaliseringar noggrant vägs av mot behoven av personal och materiel som kan göra insatser i den omfattning och med den inriktning som riksdag och regering beslutat. kan konstatera att ovanstående situation uppstått av en rad orsaker. Ett viktigt inslag för att uppnå en ekonomisk balans har varit omfördelningar av medel mellan anslag och genom anslagssparanden. Däremot har myndigheten inte i förhållande till tidigare planer i tillräcklig omfattning lyckats skapa en kostnadsfördelning som ger förutsättningar för en fortsatt omställning av organisationen. Även om Försvarsmakten både före och efter beslutet om den framtida inriktningen arbetat med att rationalisera forskning- och utveckling, logistik och materielförsörjning och organisation, balanserar inte dessa åtgärder den utveckling av förbanden som myndigheten anser vara nödvändig framöver. Om man inte lyckas hantera de kvarstående behoven av rationaliseringar och de utestående frågorna kring materielförsörjningen riskerar Försvarsmaktens behov av medel långt överstiga de bedömningar som gjordes inför inriktningspropositionen 2009. menar att ambitionen att löpande balansera kostnads- och ambitionsökningar mot eektiviseringar och reduceringar ställer stora krav på tillgång till ett tydligt beslutsunderlag och på uppföljningen. Det kommer framöver därför vara av stor vikt att detta område kan utvecklas. Långsiktig ekonomi har haft en underordnad roll i de olika underlag som togs fram inför inriktningsbeslutet. De ekonomiska bedömningar som gjordes avsåg en organisation med initial förmåga. De verksamhetsmässiga och ekonomiska konsekvenserna av reformen sträckte sig dock längre än så. Underlagen inför inriktningspropositionen satte stor förhoppning till olika åtgärder som till del inte genomfördes. Propositionen satte snarare andra områden i fokus, utan att utreda dem fullt ut. Många av åtgärdena visade sig senare heller inte ge besparingar i den takt som antagits. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA ekonomiska frågor ck i praktiken en mindre betydelse eftersom omställningen skulle ske i den takt ekonomin tillät. Därmed yttades fokus till att i ett mer kortsiktigt perspektiv skapa balans mellan uppgifter och resurser, på bekostnad av överväganden om möjligheterna till försvarets utveckling . Risken är att det blir oklart när omställningen egentligen ska anses vara genomförd, till exempelvis har tidpunkten för måluppfyllnad gällande rekrytering av personal förskjutits. En uppskattning av kostnader och utgifter kopplade till de förslag som fördes fram i propositionen borde ha kunnat göras med större transparens och fullständighet. anser att dessa utmaningar föranleder ett behov av att inför kommande beslut om försvarets inriktning på ett tydligare sätt redovisa möjliga ekonomiska utfall av föreslagna beslut. 7.2Reformen förutsatte förändrade kostnader men var inte fullt ut beräknad Reformen förutsätter en hållbar förändring av kostnader Omställningen av försvaret innebär ökade personalkostnader.