prop · H2031d3 · 2014-10-23 00:00:00 — Exempel på hur bättre samordning och styrning kan åstadkommas är bl.a. att länsstyrelserna får i uppdrag att utveckla en samordnande funktion för inköps- och upphandlingsverksamhet och att regeringen tematiskt följer upp länsstyrelsernas inköps- och upphandlingsverksamhet, att ekonomiredovisningssystemet utvecklas så att uppföljning kan göras på ett enklare sätt samt att inköps- och upphandlingskompetensen i länsstyrelserna stärks. uppgick antalet årsarbetskrafter vid länsstyrelserna till 4 537, se Tabell 8.7. Det totala antalet årsarbetskrafter ökade med 86 st. jämfört med . Fyra länsstyrelser minskade sin personalstyrka , medan 15 länsstyrelser fick fler årsarbetskrafter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 8.7 Antal årsarbetskrafter per länsstyrelse 2 725/1 812 Det är stora skillnader på fördelningen av årsarbetskrafter inom olika verksamheter. Av Tabell 8.8 framgår att flest årsarbetskrafter fanns inom naturvård och miljöskydd. Nästan en tredjedel av länsstyrelsernas totala årsarbetskrafter arbetade inom den verksamheten . Därefter är lantbruk den verksamhet som sysselsatte flest, arbetade inom det området. Fördelningen har varit ungefär densamma . Inom miljöområdet, som är det största verksamhetsområdet, ökade antalet årsarbetskrafter . Det var främst inom förorenade områden och efterbehandling som antalet årsarbetskrafter ökade. Antalet årsarbetskrafter ökade även inom området vattenverksamhet, medan antalet årsarbetskrafter inom övergripande och gemensamt för naturvård och miljöskydd minskade. De områden som ökade mest var energi och klimat, jämställdhet samt övrigt där nationella minoriteter och mänskliga rättigheter ingår. Administration, hållbar samhällsplanering, krishantering och infrastrukturplanering är andra områden som ökat. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 folkhälsa, regional tillväxt, kulturmiljö, resurssamverkan, fiske, lantbruk och integration minskade antalet årsarbetskrafter jämfört med . Tabell 8.8 Antal årsarbetskrafter per verksamhet Krishantering, skydd mot olyckor och civilt försvar 2 725/1 812 Av länsstyrelsernas personal arbetade inom den kompetenskategori som benämns kärnkompetens 2013. Det är en ökning jämfört , då av personalen utgjorde kärnkompetens. Andelen av personalen med oklassad kompetens samt personal inom stödkompetens har minskat . Andel anställda kvinnor och män Vid länsstyrelserna var andelen anställda kvinnor och andelen anställda män 2013, enligt uppgifter. Jämfört med 2008 har andelen anställda män minskat något. I staten totalt arbetade kvinnor och män 2013, vilket innebär att det är en lägre andel män som arbetar vid länsstyrelserna jämfört med staten som helhet. Av de anställda i ledningsfunktioner var kvinnor och män 2013. Över tid har andelen kvinnor ökat. var andelen kvinnor i ledningsfunktion och andelen män . Det var en betydligt högre andel kvinnor i ledningsfunktioner på länsstyrelserna jämfört med staten totalt (2013). Den verksamhet med högst andel anställda kvinnor var jämställdhet (), livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor (), övrig förvaltning () och lantbruk (). Verksamheter med högst andel anställda män var fiske (), resurssamverkan (), infrastrukturplanering (), rennäring m.m. () samt skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar (). var medelåldern för personalen vid länsstyrelserna , vilket var samma nivå som för staten totalt. Jämfört har personalen lägre medelålder – då var medelåldern för såväl länsstyrelserna som staten. Medelåldern för anställda kvinnor vid länsstyrelserna var och medelåldern för anställda män var 2013. Bland länsstyrelsernas anställda tillhörde flest åldersgruppen 35–() följt av åldersgruppen 45–(). Åldersgruppen 55–var nästan lika stor, i den återfanns av de anställda. Jämfört med 2008 hade andelen anställda i ålderskategorin 55–minskat , medan andelen anställda i ålderskategorin 35–hade ökat . I staten som helhet var förändringarna i ålderssammansättning bland de anställda inte lika markanta. Trenden med ökad sjukfrånvaro fortsatte . ökade sjukfrånvaron vid 14 av 21 länsstyrelser och ökade sjukfrånvaron vid 11 länsstyrelser. varierade den totala sjukfrånvaron vid länsstyrelserna mellan (i och i ) och (i ) av tillgänglig arbetstid. varierade den totala sjukfrånvaron vid länsstyrelserna mellan (i ) och (i ) av tillgänglig arbetstid. Kvinnors sjukfrånvaro varierade mellan (i ) och (i ). Männens sjukfrånvaro varierade mellan (i ) och (i och i ). 18 av 21 länsstyrelser har högre sjukfrånvaro bland kvinnor än bland män (20 av 2011). Medianvärdet för kvinnor var (3,) medan den för männen var (2,). Enligt ESV:s årliga ekonomiadministrativa värdering framgår att länsstyrelserna följer de ekonomiadministrativa bestämmelserna i ungefär samma utsträckning som genomsnittet av myndigheter. fick 15 länsstyrelser högsta möjliga ekonomiadministrativa värde, medan en länsstyrelse fick det lägsta s.k. koncernvärdet. fick 12 länsstyrelser högsta möjliga värdering. Kostnaderna för verksamheten vid landets 21 länsstyrelser uppgick till 2013. Detta är en ökning med jämfört med . Det är i första hand till administration och till miljöområdet som ökningen mellan åren kan härledas. Att administrationskostnaderna ökade jämfört med beror bl.a. på att det infördes nya redovisningsrutiner för arkiv och registreringsarbete. I stort har den totala kostnadsnivån varit relativt stabil. Personalkostnaderna uppgick till , eller av de totala kostnaderna. Lokalkostnaderna uppgick till (), medan övriga driftskostnader inklusive finansiella kostnader och avskrivningar uppgick till (). De olika kostnadsslagens andelar av de totala kostnaderna är i stort sett oförändrade 2013 jämfört med . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. finansierade länsstyrelsernas verksamhet 2013 med , vilket är en ökning jämfört med . Förvaltningsanslaget motsvarade av den totala finansieringen. Vid denna beräkning har inte hänsyn tagits till att betalningar mellan länsstyrelserna för gemensamma stödfunktioner kan påverka fördelningen mellan olika finansieringsformer. Samma beräkningsteknik har använts för att kunna göra jämförelser . Anslagets andel av den totala finansieringen varierade mellan länsstyrelserna, från till . De länsstyrelser som ansvarade för gemensamma stödfunktioner har relativt övriga länsstyrelser högre andel bidragsfinansiering, då betalningar från övriga länsstyrelser bokförs som inomstatliga bidrag. Diagram 8.1 Länsstyrelsernas finansiering 2001–2013 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar. Intäkter av bidrag, , utgjorde den näst största finansieringskällan med . I kronor var det en ökning med jämfört med . Bidragsfinansieringen motsvarade då av den totala finansieringen. Majoriteten av bidrag betalades ut av med nästan , med ca och Havs- och vattenmyndigheten med ca samt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap med ca 2013. Kammarkollegiet, , och är exempel på andra myndigheter som gav bidrag till länsstyrelserna 2013. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Utöver bidrag finansierade ett antal sakanslag verksamhet vid länsstyrelserna med ca (ungefär lika mycket som 2012). Avgifter och övriga ersättningar finansierade länsstyrelsernas verksamhet med sammanlagt , vilket är en minskning med jämfört med . Det ackumulerade anslagssparandet för anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. har varit av tilldelade medel. var anslagssparandet ca , vilket motsvarar av tilldelat anslag. Anslagssparandet varierade mellan länsstyrelserna: 14 länsstyrelser hade överskott på mellan , sex länsstyrelser låg runt balans och en länsstyrelse uppvisade ett tydligt underskott. En förklaring till den förbättrade ekonomiska situationen torde ligga i att flera länsstyrelser har genomfört olika former av åtgärdsprogram, för att komma tillrätta med ekonomiska obalanser, och att dessa började ge effekt 2013. Diagram 8.2 Anslagssparande utveckling –2014 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 prog Källa: Länsstyrelsernas utgiftsprognoser (). Prognosen (dnr S2013/7559/SFÖ) indikerar att det ackumulerade anslagssparandet minskar jämfört med . Flera länsstyrelser har uttryckt en viss oro för ett ansträngt ekonomiskt läge. Prognosen är dock behäftad med osäkerhet. Den genomförda resultatbedömningen av länsstyrelsernas verksamhet 2013 visar att de flesta verksamheter kunnat genomföras likvärdigt eller på ett bättre sätt än 2012. Resultatindikatorerna visar en liknande utveckling, även om värdena varierar mellan länsstyrelserna. Exempel på områden med förbättrade resultat är energi och klimat, integration, infrastrukturplanering, hållbar samhällsplanering och landsbygd. Områden där arbete bedöms återstå är bl.a. kulturmiljö, nationella minoriteter samt mänskliga rättigheter och diskriminering. Miljöområdet är länsstyrelsernas största verksamhetsområde. Inom området finns både förbättrade och försämrade resultat. Förbättringar har skett inom områdena efterbehandling av förorenade områden och skydd av tätortsnära natur medan handläggningen av tillståndsärenden vid länsstyrelsernas miljöprövningsdelegationer har utvecklingspotential. Sammantaget bedöms verksamheten ha bedrivits på ett tillfredsställande sätt. Det finns dock, , skillnader mellan länsstyrelsernas resultat. Detta framgår bl.a. av länsstyrelsernas årsredovisningar (dnr S2014/1635/SFÖ), miljöredovisningarna (dnr S2014/1354/SFÖ), risk- och sårbarhetsanalyserna (dnr S2013/7587/SFÖ), budgetunderlagen (dnr S2014/1529/SFÖ) och länsstyrelsernas delårsrapporter (dnr S2013/5531/SFÖ). Detta är resultatindikatorerna används. Indikatorerna har valts med utgångspunkt i att de är kopplade till länsstyrelsernas insatser, som de har relevans för att vissa nationella mål inom ett antal områden får genomslag på regional nivå. De stora skillnaderna i värdena, dels mellan länsstyrelserna, dels mellan åren, gör indikatorerna svåranalyserade. Vidare är indikatorernas förmåga att indikera måluppfyllelse olika, således behöver de ytterligare analyseras, prövas och utvärderas. Effektiva och likartade arbetssätt och rutiner Länsstyrelserna arbetar i gemensamma utvecklingsprojekt för att bl.a. hitta effektivare arbetsformer och ytterligare utveckla servicen i de olika verksamheterna. Länsstyrelserna har tagit fram ett system för gemensamma nyckeltal för att skapa möjligheter till erfarenhetsutbyte och lärande mellan länsstyrelserna. Syftet med systemet är också att ge mer tillförlitlig information till regeringen och för att säkerställa att länsstyrelserna mäter på ett enhetligt sätt. En del av projektet är utvecklingen av gemensamma mål för handläggningstider. Ändrade mål för handläggningstider Länsstyrelserna har genomfört ett omfattande arbete för att göra mätningen av handläggningstiderna mer brukarvänliga. Den nya mätmetoden utgår från brukarna och hur det är rimligt för en brukare att få vänta på att få sitt ärende handlagt. Detta är första året länsstyrelserna använder denna typ av mätning och än så länge finns förbättringspotential för att uppnå målet om att av ärendena ska avgöras inom . finns gemensamma mål för sex ärendeslag och individuellt satta mål för 24 ärendeslag. Ett problem med att det inte finns gemensamma mål för fler ärendeslag är att möjligheten för att göra jämförelser försvåras. I regleringsbrevet har länsstyrelserna gemensamma inriktningsmål för handläggning av överklaganden av kommunala beslut enligt . Antalet länsstyrelser som avgjort av överklagade planer har ökat från fyra till tio länsstyrelser. Den positiva utvecklingen inom plan- och byggärenden visar att gemensamma målvärden inom fler ärendeslag bör övervägas. Det är angeläget att länsstyrelsernas gemensamma arbete för att utveckla handläggningen mot ökad effektivitet och likartad hantering i hela landet fortsätter. Gemensamt uppsatta mål är ett steg i denna riktning. Utöver vad som redovisas i detta avsnitt påverkas länsstyrelsernas verksamhet i stor utsträckning av de politiska inriktningar som anges för andra utgiftsområden i budgetpropositionen. Länsstyrelserna ska stärka miljöarbetet Den höjda ambitionen i miljöarbetet med bl.a. kraftigt förstärkta resurser för skydd av värdefull natur och sanering av förorenade områden medför merarbete för länsstyrelserna. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 merarbete och för att länsstyrelserna ska kunna arbeta mer proaktivt med miljötillsynen och det strategiska miljöarbetet, som bidrar till att miljökvalitetsmålen kan nås, ökas länsstyrelsernas anslag med . Länsstyrelserna får i uppdrag att arbeta med jämställdhetsintegrering i all sin verksamhet. Länsstyrelsernas finansiering ses över Länsstyrelsernas ramanslag (5:1 Länsstyrelserna m.m.) motsvarar ca hälften av länsstyrelsernas totala finansiering. Anslagets andel av den totala finansieringen har stadigt minskat sedan 2000- talets början. Nära hälften av länsstyrelsernas förvaltningskostnader finansieras i stället via tillfälliga medel som fördelas via sakanslag. Denna utveckling innebär betydande utmaningar för länsstyrelserna att bedriva en effektiv, ändamålsenlig och kostnadseffektiv verksamhet. Länsstyrelserna tvingas t.ex. visstidsanställa personal vilket medför bristande kontinuitet, sämre planeringsförutsättningar och effektivitetsförluster. Regeringen har för avsikt att göra en översyn av formerna för länsstyrelsernas långsiktiga finansiering. Uppföljning av koncentrationen av verksamheter koncentrerades viss verksamhet till ett mindre antal länsstyrelser. Berörda ärendegrupper var bl.a. medborgarskap, överförmyndare, begravningsfrågor, pantlåneverksamhet, bilskrotning, lönegaranti, bevakningsföretag och lotterier. Syftet med koncentrationen var dels att effektivisera verksamheten, dels att öka rättssäkerheten. Regeringen avser att följa upp och utvärdera hur koncentrationen av verksamheterna har fungerat. Effektivare länsstyrelser genom samordning Regeringen anser det vara viktigt att länsstyrelserna, genom olika gemensamma utvecklingsprojekt, arbetar med att hitta olika former av samverkan och samordning inom sina verksamheter. Det gäller såväl kärnverksamhet som stödjande verksamheter. har alla länsstyrelser anslutit sig till i fråga om e-handel och leverantörsfakturahantering. De flesta länsstyrelser har också överlåtit betalning av leverantörsfakturor till Statens servicecenter. Vidare medverkar i och i i ett projekt 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 för att utveckla och införa en förvaltningsgemensam tjänst för e-arkiv, vilken tillsammans med ansvarar för. Enligt regeringen är det väsentligt att arbetet för gemensamma stödfunktioner och arbetssätt fortsätter. Tabell 8.9 Anslagsutveckling 5:1 Länsstyrelserna m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 527 984 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 497 096 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 492 277 tkr prisnivå. Anslaget får användas för de 21 länsstyrelsernas förvaltningsutgifter samt för ersättningar till samverkansorgan och landsting för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen och lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Anslaget får användas för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser och visst europeiskt samarbete. Anslaget får även användas för utgifter för den svenska offentliga medfinansieringen av tekniskt stöd i de territoriella programmen Nord, , och samt delfinansiering av förvaltningsorganisationen för Laponiatjuottjudus enligt Laponiaförordningen (2011:840). Anslaget beräknas finansiera ca hälften av länsstyrelsernas förvaltningsutgifter. finansieras av avgifter och bidrag, främst genom olika sakanslag. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att använda de avgifter som tas ut med stöd av 27 kap. 1 § (1998:808) för att täcka kostnader för prövning, tillsyn och utbildning enligt vad som anges i balken. Skälen för regeringens förslag: Enligt 27 kap. 1 § första stycket (1998:808) får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om avgift för myndigheters kostnader för prövning och tillsyn enligt eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av balken samt för prövning och tillsyn med anledning av EU-för- ordningar inom tillämpningsområde, och meddela föreskrifter om avgift för myndigheters kostnader för utbildning som krävs enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 14 kapitlet om kemiska produkter och biotekniska organismer. Något bemyndigande att få disponera avgifterna har inte givits. Eftersom avgifterna tas ut i syfte att täcka vissa kostnader anser regeringen att avgifterna bör få disponeras i verksamheten. Därmed främjas möjligheterna till högre effektivitet och service som förutsättningarna för en god styrning och kontroll av verksamheten ökar. Tabell 8.10 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 2015–2017. De avgifter som får disponeras utgörs bl.a. av avgifter inom djur- och lantbruksområdet, avgifter för utbildningar inom område samt registreringsavgifter för jaktområden. Tabell 8.11 Inkomsttitlar 2013 Övriga inkomster av statens Övriga inkomster mot inkomsttitel Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 2015–2017. Sammanlagt redovisades inkomster på 15 inkomsttitlar. I Tabell 8.11 redovisas de volymmässigt största inkomsttitlarna. Vad gäller bidrag från för perioden – 2006 har varit återbetalningsskyldig. Denna inbetalning gjordes 2013, efter att EG avslutat sin granskning. Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 2015–2017. Uppdragsverksamhet avser till största delen resurssamverkan med anledning av den länsstyrelsegemensamma it-enhet som är placerad i . Regeringen anser att miljöarbetet är viktigt och anvisar anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. för att stärka länsstyrelsernas arbete med bl.a. skydd av värdefull natur, miljötillsyn och det strategiska miljöarbetet för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. I propositionen Bättre förutsättningar för gode män och förvaltare (prop. 2013/14:225) gjordes 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 bedömningen att de länsstyrelser som ansvarar för tillsynen av överförmyndare ska framställa statistik för att kunna följa utvecklingen av överförmyndare och gode män. För att en länsstyrelse ska kunna samordna och genomföra uppdraget att bygga upp ett ändamålsenligt systemstöd för statistikändamål behöver medel tillföras. föreslås därför anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med engångsvis och anslag 1:1 Bostadspolitisk utveckling under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik minskas med motsvarande belopp. Medfinansiering av det tekniska stödet Länsstyrelserna i , och är förvaltande och attesterande myndighet för Europeiska territoriella samarbetsprogrammen Nord, , och . Programmen finansieras via Europeiska regionala utvecklingsfonden. Deltagande i programmen innebär att medlemsstater åtar sig att medfinansiera det tekniska stödet i respektive program. Av denna anledning föreslås anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med 2015–2020. Anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder under utgiftsområde 19 Regional tillväxt minskas med . Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 8.13 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 5:1 Länsstyrelserna m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget föreslås minska med och beräknas minska med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. En omfördelning görs från myndighetens förvaltningskostnader för finansiering av gemensam e-förvaltning –2018. Alla myndigheter med över 500 årsarbetare, exklusive universitet och högskolor m.fl., samt ett antal utpekade myndigheter med färre än 500 årsarbetare ingår. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Demokratipolitiken omfattar , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamhet. Demokratipolitiken omfattar också arbetet för ett högt och mer jämlikt valdeltagande, ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna, stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen, en ökad demokratisk medvetenhet samt att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Demokratipolitiken omfattar därutöver samordning och utveckling av frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå, liksom stödet till politiska partier och utgifter för tilldelningen av (). –2018 beräknas anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati öka för att finansiera regeringens arbete med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. beräknas dock anslaget totalt sett att minska eftersom det inte hålls några allmänna val . Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom område Demokratipolitik 6:1 Allmänna val och demokrati 6:6 Stöd till politiska partier 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Målet för demokratipolitiken är en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). För det fortsatta arbetet med att förverkliga målet för demokratipolitiken angavs i skrivelsen En politik för en levande demokrati (skr. 2013/14:61) fem inriktningar –ett högt och mer jämlikt valdeltagande, –ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna, –stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen, –en ökad demokratisk medvetenhet samt –att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. 9.4Resultatredovisning för ett högt och mer jämlikt valdeltagande I detta avsnitt redovisas resultatet av de åtgärder som har bidragit till målsättningen om ett högt och mer jämlikt valdeltagande (skr. 2013/14:61) samt det arbete som bedrivits av . 9.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Arbetet med ett högt och mer jämlikt valdeltagande bedöms utifrån –analyser av valdeltagande vilket inbegriper ett jämlikt deltagande mellan kvinnor och män. I arbetet för ett högt och mer jämlikt valdeltagande har flera åtgärder genomförts, däribland lagstiftning, informationsinsatser och projektstöd. Utgångspunkten i arbetet har bl.a. varit att öka medvetenheten om rösträttens betydelse och förbättra tillgängligheten för väljarna. Väljargrupper där valdeltagandet har varit lågt i tidigare val, såsom unga och utrikes födda, har varit prioriterade målgrupper för satsningarna års val. Särskilda åtgärder har genomförts för att öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Huvuddelen av resultatinformationen om valdeltagandeinsatserna kommer att utgöras av återrapportering från de myndigheter som fått i uppdrag att stimulera ett ökat valdeltagande i samband med Europaparlamentsvalet och de nationella allmänna valen 2014. Merparten av återrapporteringen från myndigheterna kommer att genomföras , det vill säga kommer att redovisas i budgetpropositionen . har främst arbetat med att förbereda sig inför de dubbla valtillfällena . Det har inträffat att val till och val till riksdag, kommun- och skett under . Detta har varit en stor utmaning för myndigheten. I förberedelsearbetet inför valen 2014 har gjort omfattande upphandlingar av valmaterial och tjänster. har även utarbetat en stor mängd material som stöd för länsstyrelserna och de kommunala valnämnderna. Eftersom rutinerna för de olika valen skiljer sig åt avseende vissa delar har det i de flesta fall utarbetats en uppsättning utbildningsmaterial för varje val. It-stödet för respektive val har driftsatts och nödvändiga anpassningar har gjorts sedan valen 2009 och 2010.