prop · H103244 · 2014-06-25 00:00:00 — Granskningen omfattar Svenska av . Syftet med Integrationsfonden är att förbättra systemen för mottagning och integration av nyanlända invandrare i Sverige.211 Svenska 2009/10:55 avsnitt 9.4 och överenskommelsen inom integrationsområdet (IJ2009/2235/UF). STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET förvaltar även som till en del212 kan finansiera projekt som syftar till att förbättra arbetskraftsutbudet från personer med utländsk bakgrund. har valt att i denna granskning enbart omfatta Integrationsfonden, vars hela syfte är att förbättra systemen för mottagande och integration. En bidragande orsak är också att har granskat Socialfondens förvaltning ur ett annat perspektiv213. förvaltar , som stöder projekt som vänder sig till asylsökande, flyktingar och skyddsbehövande. Flyktingfonden omfattas inte av granskningen, eftersom fonden till stor del finansierar projekt som rör asylprövning samt utveckling, övervakning och utvärdering av asylpolitiken, dvs. områden som inte är i fokus i denna granskningsrapport. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av (projektledare) och (projektmedarbetare fram till ). Material från myndigheter och departement Material har samlats in på flera olika sätt utifrån granskningens syfte och revisionsfrågor under främst perioden maj–, men även inom ramen för granskningens förstudie (februari–). projektgrupp har genomfört intervjuer med centrala företrädare för Arbetsförmedlingen, , Svenska ESF- Intervjuerna har handlat om myndigheternas arbete med att involvera det civila samhället i integrationsarbetet genom bl.a. lokala överenskommelser och lokal samverkan, upphandling samt finansiering. Intervjuer har också genomförts med företrädare för (Arbetsmarknads-, Justitie-, Social- och Utbildningsdepartementen). Departementsintervjuerna har omfattat bl.a. det interdepartementala samarbetet kring genomförandet av politiken för det civila samhället, användandet av överenskommelsen inom integrationsområdet som ett verktyg samt respektive departements styrning av de granskade myndigheterna. Intervjuerna har genomförts med personer som respektive myndighet och departement har utsett som bäst lämpade att svara på projektgruppens frågor om styrning och genomförande av den verksamhet som berörs av granskningen. Intervjupersonerna har varit chefer, ledningsgrupper, ansvariga för frågan/området samt myndighetshandläggare. En webbenkät har skickats till samtliga länsstyrelser i syfte att undersöka om och hur länsstyrelserna arbetar med civilsamhället regionalt. Enkäten genomfördes –och alla 21 länsstyrelser besvarade enkäten. Enkätresultaten redovisas i slutet av bilagan. 212Som en av tre prioriterade målgrupper i den ena av Socialfondens två programområden. 213Se (2012) Mer att förenkla (RiR 2012:22). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION har skickat en webbenkät till de 168 företrädare för civilsamhället som 2009 deltog i den dialog som föregick regeringens överenskommelse på integrationsområdet. Enkäten handlade bl.a. om civilsamhällets potential som utförare av verksamhet på integrationsområdet, utfallet av politikförändringen och Enkätutskicket gjordes till de e-postadresser som lämnats i samband med dialogmötena och som projektgruppen fått från Utbildningsdepartementet214. Enkätundersökningen genomfördes –, varefter tre påminnelser gick ut. Svarsfrekvensen är relativt låg, av respondenterna215. Den låga svarsfrekvensen kan ha flera förklaringar, t.ex. att kontinuiteten inom organisationerna är låg, vilket försvårar att besvara enkäten, eller att organisationer som inte uttryckligen anser sig arbeta med integrationsfrågor har svaga incitament att besvara enkäten. Det finns skäl att inte dra för långtgående slutsatser av enkäten till civilsamhället, dels med anledning av den låga svarsfrekvensen, dels då det inte har varit möjligt att genomföra någon bortfallsanalys. Det sistnämnda beror på att det har saknats bakgrundsvariabler om organisationerna i den information som fått från . Sammantaget ska därför inte enkäten generaliseras till någon större grupp än just de som svarat på enkäten. anser dock att den kan användas som en breddning av den nedan beskrivna fokusgruppsintervjun. Företrädare för civilsamhället har också omfattats av en fokusgruppsintervju . Inbjudna var personer som tillhör de organisationer som –2013 representerar och har representerat civilsamhället i den styrgrupp som följer arbetet med överenskommelsen inom integrationsområdet216. Fokusgruppsintervjun handlade om den genomförda politikförändringen och civilsamhällets förväntningar; möjligheter och problem för civilsamhället , samt civilsamhällets förutsättningar. Av 9 inbjudna deltog 6 representanter i fokusgruppsintervjun. I ett fall ersattes personen i styrgruppen av en annan person från samma organisation. Av de tre frånvarande anmälde en person förhinder som intervjun. Generellt kan sägas att samstämmigheten mellan deltagarna i diskussionerna var stor. Under granskningen har det för projektgruppen blivit tydligt att en utmärkande egenskap hos civilsamhället är att varje organisation företräder sig själv och inte kan uttala sig för en större grupp. Det försvårar generellt möjligheten att generalisera 214Projektgruppen har därmed utgått från det urval som gjorde i samband med inbjudan till dialogen på integrationsområdet. 215Av de ursprungliga 168 e-postadresserna föll inledningsvis 24 adresser bort då de inte längre var i bruk. 124 respondenter kvarstod. Av dessa besvarade 44 enkäten, vilket ger svarsfrekvensen . 216Civilsamhället finns representerat med fyra ledamöter i styrgruppen. Flera av ledamöterna har suttit i styrgruppen . Överenskommelsen mellan regeringen, idéburna organisationer inom integrationsområdet och Kommuner och Landsting. Inbjudan riktades till de personer som –2013 ingår/har ingått i styrgruppen till överenskommelsen. Inbjudan gick ut i två omgångar, eftersom det efter första utskicket visade sig att styrgruppens sammansättning hade ändrats. STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET till hela civilsamhället utifrån insamlade uppgifter. Ett undantag är civilsamhällets representanter i styrgruppen som är ombedda att i styrgruppen förträda organisationer på integrationsområdet och inte enbart den egna organisationen217. Projektgruppen har bedömt att det för granskningen har varit viktigt att komplettera uppgifter från myndigheter och departement, med resonemang och synpunkter från civilsamhället. Projektgruppens bedömning är att uppgifterna i enkäten och fokusgruppsintervjun, i de fall där samstämmigheten mellan svaren är stor, ger en indikation på synpunkter som finns representerade i organisationer verksamma på integrationsområdet. Uppgifter om civilsamhällets deltagande i integrationsarbetet För att kunna belysa utfallet av politikförändringen, dvs. om civilsamhället deltar som utförare i integrationsarbetet i syfte att bidra till en mångfald verksamheter, har efterfrågat uppgifter om upphandling från, finansiering av och samverkan med civilsamhället från Arbetsförmedlingen, , Svenska och . Frågor som rör utfallet har också ställts i enkäten till länsstyrelserna, i enkäten till civilsamhället, i fokusgruppsintervjun, i myndighetsintervjuerna och i kompletterande kontakter med myndigheterna. Material om statens relation till civilsamhället i integrationsarbetet har också samlats in genom att projektgruppen har efterfrågat exempel på när civilsamhället deltar i lokal samverkan och upphandling, samt får finansiering på integrationsområdet. Syftet har varit att visa på det utrymme som uppenbarligen finns för att involvera civilsamhället på olika sätt i integrationsarbetet och på den verksamhet som då kan bli resultatet. Projektgruppen har också genomfört statistik- och dokumentstudier samt haft kontakt med SCB respektive ett par forskare (, forskare, , , och , professor, , ), i syfte att undersöka om man genom offentlig statistik och forskning kan uttala sig om i vilken utsträckning som civilsamhället har möjlighet att delta som utförare på integrationsområdet. 217 fokusgrupp med företrädare för civilsamhället . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Resultat av enkät till länsstyrelserna Som framgår ovan skickade en webbenkät till alla 21 länsstyrelser. Nedan redovisar antalet svar på de frågor som utgör underlag till rapporten samt hur avgivna svar fördelats. Har samverkat med i syfte att sprida kunskap om det civila samhället och dess verksamhet inom integrationsområdet på regional och lokal nivå? Antal svarande länsstyrelser: 21 varav Vet ej: 0 Har på annat sätt varit i kontakt med inom ramen för uppdrag på integrationsområdet? Antal svarande länsstyrelser: 21 varav Vet ej: 1 Ja: 6 (inkl. möjlighet till fritextsvar) Av de sex som svarat ja visar fritextsvaren att tre har varit i kontakt med med anledning av mentorskapsprojektet. Känner till den nationella överenskommelsen som regeringen ingick med idéburna organisationer på integrationsområdet och SKL? Antal svarande länsstyrelser: 21 varav Vet ej: 0 STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET Har uppfattat att denna överenskommelse kan ligga till grund för regionala eller lokala överenskommelser med civilsamhället på integrationsområdet? Antal svarande länsstyrelser: 21 varav Finns det någon regional överenskommelse med civilsamhället på integrationsområdet i ert län? Antal svarande länsstyrelser: 21 varav Ja, en regional överenskommelse som omfattar civilsamhället har tillkommit (4 svar) Ja, en regional överenskommelse som omfattar civilsamhället har tillkommit efter 2010, men utan direkt koppling till regeringens överenskommelse (1 svar) Ja, en regional överenskommelse som omfattar civilsamhället har tillkommit till följd av regeringens nationella överenskommelse (2 svar) Nej, civilsamhället omfattas inte av någon regional överenskommelse på integrationsområdet i vårt län (12 svar) Vet ej (2 svar) På vilket sätt främjar regional och lokal samverkan mellan civilsamhällets organisationer och offentliga organisationer inom integrationsområdet? Antal svarande länsstyrelser: 21 (fritext) Vad uppfattar vara de främsta hindren för regional och/eller lokal samverkan mellan offentliga organisationer och civilsamhällets organisationer inom integrationsområdet? Antal svarande länsstyrelser: 20 Flera svarsalternativ, där fler än ett svar kunde anges: Offentliga organisationers kunskap om civilsamhällets verksamheter är begränsad (5 svar) Offentliga organisationers uppdrag begränsar möjligheterna till samverkan med civilsamhället (5 svar) GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Offentliga organisationer saknar intresse för samverkan med civilsamhället (0 svar) Offentliga organisationer saknar tid/resurser för samverkan med civilsamhället (10 svar) Civilsamhällets organisationer saknar intresse för samverkan (1 svar) Civilsamhällets organisationer saknar tid/resurser för samverkan (15 svar) Civilsamhällets organisationer lokalt/regionalt verkar inte inom integrationsområdet (2 svar) Civilsamhällets organisationer ingår inte i Arbetsförmedlingens lokala överenskommelser om etableringsinsatser (10 svar) Regelverk kring upphandling försvårar samverkan (8 svar) Regelverk kring finansiering försvårar samverkan (9 svar) Vet ej (0 svar) Annat, nämligen + fritext (8 svar) Arbetar aktivt för att inkludera civilsamhället i Arbetsförmedlingens lokala överenskommelser om etableringsinsatser? Antal svarande länsstyrelser: 21 varav Ja: 8 svar Nej: 12 svar Vet ej: 1 svar Varför arbetar inte aktivt för att inkludera civilsamhället i Arbetsförmedlingens lokala överenskommelser om etableringsinsatser? Antal svarande länsstyrelser: 12 (de som svarat nej på fråga 14) STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET Har civilsamhället, givet de förutsättningar som finns i länet, möjlighet att som utförare bidra med verksamheter inom integrationspolitiken? Antal svarande länsstyrelser: 21 varav Vet ej: 1 Utför civilsamhällets organisationer i länet någon verksamhet inom integrationspolitiken i samverkan med offentliga organisationer? Antal svarande länsstyrelser: 21 varav Vet ej: 2 Är denna samverkan formaliserad genom någon eller flera av nedanstående former? Antal svarande länsstyrelser: 19 (de som svarat ja på fråga 18) Flera svarsalternativ, där fler än ett svar kunde anges: Upphandlad av en statlig myndighet genom : 0 svar Upphandlad av en kommun genom : 1 svar Upphandlad av en statlig myndighet genom LOV: 0 svar Upphandlad av en kommun genom LOV: 0 svar En statlig myndighet finansieras projekt: 8 svar En kommun finansierar projekt: 9 svar En statlig myndighet finansieras befintlig verksamhet: 5 svar En kommun finansierar befintlig verksamhet: 8 svar Inget av ovanstående: 3 svar Vet ej: 3 svar Annat, nämligen + fritext: 3 svar GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Ange exempel på verksamhet inom integrationspolitiken som civilsamhällets organisationer i länet utför i samverkan med offentliga organisationer? Antal svarande länsstyrelser: 17 Vad behöver utvecklas ytterligare för att civilsamhället bättre ska kunna bidra som utförare av verksamhet inom integrationspolitiken? Antal svarande länsstyrelser: 21 Flera svarsalternativ, där fler än ett svar kunde anges: Förtydligade regeringsuppdrag till statliga myndigheter (17 svar) Mer kunskap om civilsamhället centralt i statliga myndigheter (7 svar) Mer kunskap om civilsamhället i statliga myndigheter lokalt och regionalt (8 svar) Mer kunskap om civilsamhället i kommunerna (4 svar) Formerna för formell samverkan mellan stat och civilsamhälle behöver utvecklas (17 svar) Regelverk kring upphandling bör ses över (11 svar) Regelverk kring finansiering bör ses över (12 svar) Vet ej (0 svar) Annat, nämligen + fritext (5 svar) STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot Bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till pensionärer – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET har granskat om staten har undanröjt hinder och skapat förutsättningar för det civila samhällets medverkan i integrationsarbetet. Genom att bidra med verksamhet, nätverk och kontakter kan det civila samhället underlätta den nyanländes etablering och integration. Både riksdag och regering har framhållit civilsamhällets roll såväl i samhället i stort, som i integrationspolitiken, där en mångfald verksamheter antas underlätta etablering och integration på arbetsmarknaden och i samhället. Med det civila samhället avses en arena, skild från staten, marknaden och det enskilda hushållet, där människor, grupper och organisationer agerar tillsammans för gemensamma intressen. bedömning är att ambitionen att involvera det civila samhället i statens integrationsarbete inte fullt ut har fått genomslag i berörda myndigheters verksamhet. Civilsamhällets organisationer är i liten utsträckning utförare i statens integrationsarbete medan sektorn i viss mån har en annan, mer kompletterande roll. Civilsamhällets begränsade deltagande förklaras av flera faktorer. Till exempel har vare sig regeringen eller myndigheterna i sin styrning betonat vikten av civilsamhällets medverkan i integrationsarbetet. rekommenderar regeringen att bland annat genomföra en samlad analys av statens finansiering av civilsamhället på integrationsområdet samt efterfråga uppföljning av myndigheternas lokala samverkan med civilsamhället. nybrogatan 55, 114 90