prop · H103233 · 2014-05-19 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2013/14:233 Åtgärdsplanering för transportsystemet 2014– Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för åtgärdsplaneringen som lett fram till regeringens beslut om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet 2014–2025 och fastställelse av definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur . Nationell plan för transportsystemet ............................................... Ekonomiska ramar och finansiering................................. Drift, underhåll och reinvesteringar på vägnätet .............. Drift, underhåll och reinvestering av järnväg................... Fortsatt utveckling för att stärka transportsystemet.......... Länsplaner för regional transportinfrastruktur ................................ Genomförande av planen ................................................................ Bilaga 1 Pågående investeringar och åtgärder som kommer att Bilaga 2 Investeringar och åtgärder som får byggstartas – 2016, förberedas för byggstart –2019 samt övriga aktuella investeringar och åtgärder ....... Bilaga 3 Utpekade brister som kräver ytterligare utredning................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen fastställde den nationella trafikslags-över- gripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden – 2025 samt de definitiva ekonomiska ramarna för trafikslags-övergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden –2025. Fler vägar till jobb Regeringens främsta mål är full sysselsättning. regeringen åtgärder som stödjer tillväxten och varaktigt ökar syssel- sättningen samt stärker elevernas kunskaper och företagens konkurrens- hålls ihop genom åtgärder som förbättrar långsiktiga förut- sättningar för jobb och hållbar tillväxt i hela landet. utformning, drift och användning ska främja en hållbar utveckling. Infrastruktur knyter ihop landet och är en central förutsättning för en Landets geografiska läge förstärker betydelsen av en väl fungerande infrastruktur. Ett väl fungerande transportsystem är en förutsättning för att företagen ska kunna verka i hela landet och lätt kunna hitta personal med rätt kompetens samt transportera gods och För kvinnor och män i hela landet innebär förbättrade kommunikationer att det blir lättare att pendla till och från arbetet samt att möjligheterna att välja bostadsort ökar. Den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 ska bidra till att nå det över- gripande målet för transportpolitiken med de tillhörande jämbördiga funktions- och hänsynsmålen. Det övergripande målet ska säkerställa en sam-hällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. verka till en grundläggande tillgänglighet och bidra till utvecklingskraft i Hänsynsmålet ska medverka till högre säkerhet samt för- bättrad miljö och hälsa. Underhållet av järnvägen har varit eftersatt och stora resurser har lagts på att hantera fel i anlägg- Regering och riksdag har fördubblat anslagen till drift, underhåll och reinvesteringar av järnvägen . Denna satsning på järn- vägen för att möta underhållsbehovet fortsätter . Regeringen genomför nu stora investeringar i infrastruktur för att skapa förutsättningar för ett robust, effektivt och pålitligt transportsystem som tillgodoser medborgarnas behov av arbetspendling och näringslivets behov av transporter. Planeringsramen för perioden –2025 uppgår till , i enlighet med beslut. kommer ytterligare som möjliggörs genom intäkter från trängselskatter, avgifter och bidrag. Det är en historisk satsning på svensk infrastruktur och en kraftig ambitionshöjning jämfört med vad tidigare regeringar satsat. En viktig del i regeringens satsning är att byggandet av en ny stambana höghastighetståg inleds genom den s.k. Ostlänken mellan /och samt den första delen av sträckan Därutöver genomförs angelägna satsningar för gruv- näringen i Malmfälten och Bergslagen samt den största satsningen på Genom en överenskommelse med berörda kommuner och landsting möjliggörs en utbyggnad av nio stycken nya tunnelbanestationer och 78 000 nya bostäder i Stora investeringar görs i vägsystemet med t.ex. Förbifart och utbyggnad av genom . standard på hela sträckan mellan och . tidigare dessutom gett klartecken för satsningar på för gruvnäringen angelägna infrastrukturinvesteringar, ett nytt trafikledningssystem för tågtrafiken som kan styra järnvägstrafiken mer effektivt och därmed öka kapaciteten ytterligare i järnvägstransportsystemet samt den återstående fyrspårsutbyggnaden mellan och på . Vidare prioriterar regeringen genom den nationella trafikslags-över- gripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden – 2025 satsningar på , Godsstråket genom , Gods- stråket genom Bergslagen, Getingmidjan vid samt fyrspårsutbyggnad av den hårt trafikerade , delen Regeringen har därtill beslutat om satsningar för bättre framkomlighet och trafiksäkerhet på genom , ytterligare kapacitetshöjande järnvägsåtgärder i , kollektivtrafik- åtgärder för buss i , E22 –i , resurser för genomförande av utredningsarbetet inklusive projekteringen av Östlig förbindelse i , första etappen av dubbelspårsutbyggnad på Ostkustbanan mellan och , , Sälens flyg- plats, E10 mellan och samt på Mittbanan (Stora Utöver detta pågår och planeras en rad investeringar i näringslivet runt om i landet som förutsätter ökad transportkapacitet och som på olika sätt kan mötas med den av regeringen fastställda planen. Allt fler företag, men även enskilda och myndigheter, vill även minska sin klimat- och I planen avsätts betydande medel till trimningsåtgärder och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur. Planen rymmer även åtgärder för att stärka sjöfartens roll i transportsystemet. Inriktningen för planen är att skapa förutsättningar för ett kapacitets- starkt, robust, säkert, tillgängligt och hållbart transportsystem som till- godoser näringslivets och medborgarnas behov av arbetspendling och av godstransporter i alla delar av landet. Kapacitetsutnyttjandet i delar av transportsystemet är högt. Detta är särskilt tydligt i storstads- regionerna, på de högtrafikerade vägarna och järnvägsspåren och längs de större transportstråken. Transporternas betydelse för samhället blir särskilt påtaglig när transportsystemet inte fungerar som förväntat. Försenade tåg eller trängsel på vägarna gör det svårare för människor att få vardagen att fungera, försvårar för företag som vill anställa och hotar industrin som verkar på en globalt konkurrensutsatt marknad med små Regeringen anser att det i ökad utsträckning måste gå att lita Därför görs en kraftfull förstärkning av drift, underhåll och reinvesteringar, i synnerhet för att höja tillförlitligheten i det svenska järnvägssystemet. Satsningarna på järnvägens drift och underhåll ökar med jämfört med föregående Skr. 2013/14:233 plan. Sedan regeringen tillträdde 2006 har satsningarna ökat med mer än i jämförbara priser. ansvarar för genomförandet av den nationella planen. I sitt arbete ska myndigheten utgå från att transportsystemet som helhet ska underlätta vardagen för människor och företag genom att erbjuda effektiva och miljöanpassade resor och transporter. Ett centralt synsätt ska vara att hela resan eller transporten ska fungera. Åtgärder som kan bidra till en obruten reskedja är av särskild vikt för personer med nedsatt funktionsförmåga och bidrar till att transportsystemets användbarhet och attraktivitet ökar för alla grupper av resenärer. Planen ska bidra till att de transportpolitiska målen nås. ska vid genomförandet av planen vara särskilt uppmärksamt på att funktionsmålet om tillgänglighet samt hänsynsmålet om säkerhet, hälsa och miljö är jämbördiga. Det nya ekonomiska planeringssystem som beslutat om efter förslag från regeringen ökar flexibiliteten och skapar förutsättningar för ett trovärdigt och långsiktigt perspektiv i planeringen som möjligheter till omprövning finns om förutsättningar förändras. En ny anslagsstruktur främjar ett effektivt resursutnyttjande och ökar flexibiliteten i genomförandet. Ett långsiktigt perspektiv förutsätter även en satsning på forskning och innovation för att stimulera en mer kunskapsbaserad förnyelse och förbättring av transportsystemet. Regeringen har under den innevarande och den föregående mandat- perioden vidtagit stora och genomgripande åtgärder för att reformera och Detta har gjorts genom omfattande omstrukturering av myndigheterna inom området, anpassning av regel- verk för bland annat vissa delar av transportmarknaden och förändrad styrning av myndigheternas verksamhet. Detta har varit särskilt påtagligt avseende utvecklingen av transportinfrastruktur där det har skett ett aktivt arbete med reformering och effektivisering, parallellt med en stor utökning av tillgängliga resurser. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå processer och riktlinjer för med- finansiering av transportinfrastruktur, t.ex. i form av bidrag eller brukar- avgifter, i det framtida planeringssystemet för transport-infrastruktur (dir. I utredarens uppdrag ingick även att analysera trafikverkens förslag till nytt planeringssystem (Förslag till nytt planeringssystem för transportsystemet, Slutrapport ) och anpassa det till utredarens förslag om medfinansiering. Utredningen, som antog namnet betänkandet Medfinansiering av transportinfrastruktur – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och låne- villkor (SOU 2011:12) och slutbetänkandet Medfinansiering av transportinfrastruktur – Ett nytt system för den långsiktiga planeringen 2013/14:233 av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för medfinansiering (SOU 2011:49). Betänkandena har remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr N2011/3888/TE). Resultatet från utgjorde det huvudsakliga underlaget för regeringens ställningstaganden i propositionen Planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118). Regeringen uppdrog åt att, med utgångspunkt i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2021, utreda behovet av ökad kapacitet i det svenska järnvägssystemet för perioden –2021 samt att lämna förslag på effektiviserings- och kapacitetshöjande åtgärder enligt fyrstegsprincipen för att tillgodose kapacitetsbehovet. I uppdraget ingick även att göra en analys av utvecklingen av transportbehovet , att analysera olika alternativ för höjd hastighetsstandard på järnvägsnätet samt att beakta åtgärder som bidrar till ett långsiktigt hållbart transportsystem. Regeringen utvidgade uppdraget till att även omfatta en analys av vilka kapacitetshöjande åtgärder som kan genomföras i transportsystemet på det statliga vägnätet samt inom sjöfart och luftfart för perioden –2021. Dessutom vidgades uppdraget till att omfatta , 2022–2025. redovisade den första delen av uppdraget som avsåg järnvägssystemet –2025. Övriga delar av uppdraget redovisades i behov av kapacitetshöjande åtgärder – förslag på lösningar och utblick mot . har remissbehandlat rapporten , dels inför delredovisningen , dels inför slutredovisningen . Remissinstansernas synpunkter har sammanställts och bifogats . Sammanställningen finns tillgänglig i (dnr N2012/2400/TE). Resultatet av ovan nämnda uppdrag till utgjorde tillsammans med tidigare infrastrukturproposition (prop. 2008/2009:35) det huvudsakliga underlaget för regeringens ställningstaganden i propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25). Ny nationell plan för transportsystemet redovisning av regeringens uppdrag om kvalitetssäkring av gällande plan (dnr N2012/6111/TE), visade att kostnaderna för åtgärderna i gällande plan 2010–2021 i stort är i nivå med avsatta medel. Detta var en viktig förutsättning för regeringens fortsatta prioriteringar för att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. Den av regeringen tillsatta överlämnade sitt betänkande Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen (SOU 2012:39) enligt vilket kommittén såg en stor potential att öka produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen. Bland exemplen märks god framförhållning vad gäller planering och upphandling, ökad andel totalentreprenader samt ett mer industriellt anläggningsbyggande. fattade beslut i enlighet med regeringens förslag i propo- 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, 2012/13:119) och budget- 2012/13:1, 2012/13:TU1, 2012/13:118). propositioner inklusive den tidigare infrastrukturpropositionen (prop. 2008/09:35) och beslut angav tillsammans med regeringens planeringsdirektiv som beslutades (dnr N2012/6395/TE och N2012/6434/TE [delvis]) förutsättningarna för och länsplaneupprättarnas arbete i åtgärdsplaneringen. överlämnade sitt förslag till nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 (dnr N2013/2815/TE). skickades det ut på remiss. Remissyttrandena skulle vara inkomna till () och 385 remissyttranden inkom. Regeringen uppdrog åt Trafikanalys att kvalitetssäkra och analysera förslag till nationell plan för utveckling av transportsystemet (dnr N2013/2815/TE). I första hand granskade Trafikanalys de samhällsekonomiska kalkylerna, kostnadsberäkningar och planeringsunderlag som låg till grund för förslag. Trafikanalys redovisade uppdraget . Trafikanalys har även bistått i arbetet att analysera förslagen till länsplaner för regional transport infrastruktur. Regeringen uppdrog vidare åt att sammanställa de samlade effekterna av planförslagen för perioden –2025 inbegripande det nationella planförslaget och de 21 länsplaneförslagen (dnr 2013/5045/TE). Genom Stockholmsförhandling slöt staten avtal, som regeringen godkände , om finansiering och medfinansiering av utbyggnad av tunnelbanan samt ökad bostadsbebyggelse i . Dessa satsningar medfinansieras i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025. Länsplaneupprättarna ansvarar för att, i enlighet med direktivet till åtgärdsplaneringen (dnr N2012/6395/TE, N2012/6434/TE [delvis]) samt förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur, upprätta och fastställa länsplanerna. Länsplaneupprättarna överlämnade sina förslag till trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur (dnr N2013/5549/TE). Dessa förslag till planer samt övriga underlag i form av remissyttranden avseende den nationella planen och tillhörande miljökonsekvensbeskrivning m.m. utgör underlag för regeringens beslut om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet 2014–2025 och fastställelse av definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden –2025. Länsplaneupprättarna ska sedan, efter att regeringen fattat beslut om definitiva ekonomiska ramar, fastställa länsplanen utifrån respektive inlämnat förslag. har i och med behandlingen av regeringens proposition Planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13, rskr. 2011/12:257) beslutat om ett antal lagändringar som rör den fysiska planeringen av transportinfrastruktur. Syftet var att förkorta ledtiderna i processen och göra den mer effektiv. Det nya planeringssystemet innebär att den fysiska planeringen av transportinfrastruktur sker i en sammanhållen planeringsprocess i stället för i flera steg. Den formella fysiska planeringen bör föregås av en förberedande studie som innebär en förutsättningslös transportslagsövergripande analys med tillämpning av fyrstegsprincipen. Propositionen berör även den ekonomiska planeringen med en modell som knyter planeringen av infrastruktur fastare till den statliga budgetprocessen. Den ekonomiska planeringen infördes i och med regeringens beslut om en ny nationell plan . Besluten i det nya planeringssystemet fattar efter förslag från regeringen ett beslut om den lång- siktiga ekonomiska ramen för trafikslagsövergripande åtgärder och hur dessa medel ska fördelas mellan vidmakthållande och utveckling av transportsystemet under den aktuella planperioden. planeringssystemet beslutar regeringen genom fastställande av den nationella trafikslagsövergripande planen dels om ramar för åtgärder på en övergripande nivå, dels om genomförande av åtgärder på en mer Det är som inom det nya styrramverket och i enlighet med regeringens prioriteringar i beslutet om den nationella planen avgör hur de ekonomiska ramarna för drift- och underhåll av statlig väg- och järnvägsinfrastruktur ska användas. i samband med årsredovisningen rapportera till regeringen effekterna av de åtgärder som genomförs för att upprätthålla kvaliteten och tillgängligheten på väg- och järnvägsnäten. Detta nuläge ska jäm- föras med avseende leveranskvaliteterna. årliga rapporteringen ska även redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att effektivisera verksamheten. Regeringen fattar även beslut om ekonomiska ramar för utveckling av regional transportinfrastruktur men delegerar till regionala organ och länsstyrelser att svara för prioriteringen. Regeringen beslutar om medel till att utveckla transportsystemet på nationell nivå. som kostar beslutar om inom en given ekonomisk ram dock i enlighet med regeringens prioriteringar i beslutet om den nationella planen. Investeringar och åtgärder som kostar mer än beslutar regeringen om utifrån det nya Den långsiktiga nationella planen bör även fortsättningsvis omfatta med en planerad uppdatering varje mandatperiod, men har i det nya planeringssystemet kompletterats med årliga beslut avseende genomförande av åtgärder. ska lämna underlag till regeringen om vilka åtgärder som är färdiga för byggstart inom närmaste treårsperiod inklusive förslag till finansiering samt vilka åtgärder som ska förberedas för byggstart . Regeringen får därmed en kontinuerlig uppdatering av planeringsläget för de större investeringsobjekten när beslut ska tas . Således krävs följande tre regeringsbeslut för att byggstart ska kunna ske: 1.Beslut om fastställelse av den långsiktiga nationella planen. 2.Beslut om att ett objekt ska förberedas 4–6. 3.Beslut om att ett objekt får byggstarta år 1–3. sedan när objekten faktiskt byggstartar 1–3. I samband med att regeringen beslutade om att fastställa den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 beslutade regeringen även vilka investeringar och åtgärder som får byggstarta –2016 och vilka åtgärder som ska förberedas för byggstart för åren 2017– 2019. I beslutet angavs att med byggstart avses i detta sammanhang att åtgärden har en ekonomisk prioritering i enlighet med åtgärdsplanen. För ett realiserande av åtgärden krävs sedan flera efterföljande avgöranden enligt tillämpliga regelverk. Denna ordning är en konsekvens av det nya planeringssystemet. För investeringar och åtgärder i den beslutade nationella trafikslagsövergripande planen, där kostnaden överstiger , återkommer regeringen till med förslag till bemyndigande avseende vilka objekt som får finansieras genom medfinansiering från eller förskottering av kommuner, landsting eller företag för nästkommande treårsperiod samt vilka belopp som intäkterna från medfinansiering respektive de medel som räntefritt lånas in till staten högst får uppgå till. Sådana förslag till bemyndiganden har regeringen lämnat till i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/14:99). Regeringen har i den propositionen även föreslagit att byggande av väg och järnväg samt anläggande av allmän farled som staten ansvarar för får finansieras genom bidrag från eller förskottering av kommuner, landsting eller företag om åtgärderna genomförs enligt den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 och byggkostnaden för respektive åtgärd understiger eller ingår i de trafikslagsövergripande länsplanerna för regional transportinfrastruktur för perioden –2025. Regeringen har också föreslagit vilka belopp som intäkterna från medfinansiering respektive de medel som räntefritt lånas in till staten för dessa åtgärder högst får uppgå till . Mot bakgrund av ovanstående och regeringens uppdrag att ta fram förslag till nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet och trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur (dnr N2012/6395/TE och N2012/6434/TE [delvis]) anser regeringen att tillkännagivande att tydligare principer 2013/14:233 bör utarbetas avseende medfinansiering för att komma till rätta med de brister som granskningar har påvisat när det gäller regeringens medfinansieringspolitik (bet. 2012/13:TU2, mom. 12, rskr. 2012/13:119) är omhändertaget. 4 Nationell plan för transportsystemet Regeringen fastställde den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025. De planeringsramar beslutat med anledning av regeringens proposition Investering för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119) ska användas i enlighet med vad som anges i beslutet. Regeringen fastställde även de definitiva ekonomiska ramarna för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden –2025. 4.1Ekonomiska ramar och finansiering Enligt beslut med anledning av regeringens proposition Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem uppgår den trafikslagsövergripande statliga ramen för planeringsperioden –2025 till priser (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). Den totala statliga finansieringsramen fördelas enligt beslut på följande sätt: till drift och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar och statlig medfinansiering till enskilda vägar, till drift och underhåll av det statliga järnvägsnätet, samt till den statliga ramen för utveckling av transportsystemet, som ska gå till åtgärder för statliga vägar och till åtgärder för det statliga järnvägsnätet, medfinansiering till stora och strategiska åtgärder i hamnar, farleder och slussar samt räntor och amorteringar m.m. 4.2Drift, underhåll och reinvesteringar på vägnätet Den ekonomiska ramen för drift och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt statlig med- finansiering till enskilda vägar uppgår till 155 Av dessa medel ska användas för drift och underhåll av det statliga vägnätet. Delar av vägtransportsystemet kännetecknas av ett mycket högt kapacitetsutnyttjande, framför allt när det gäller storstadsregionerna och andra stadsregioner, men även de större vägtransportstråken. 2013/14:233 och förseningar påverkar arbetspendling och transporter av varor och innebär stora samhällskostnader. Regeringens höjda ambition när det gäller vägunderhållet svarar mot problemen i transportsystemet och mot medborgarnas och näringslivets behov. Det innebär att de ökade insatserna främst inriktas mot de mest trafikerade vägarna samt övriga vägar av stor betydelse för näringslivet för att skapa ett mer robust och användbart vägsystem som kan bidra till att skapa tillväxt och arbete i hela landet. Kostnadseffektiva åtgärder genomförs som förlänger vägsystemets tekniska livslängd samt bidrar till högre trafiksäkerhet och förbättrad miljö. Ramen för bärighetshöjande åtgärder på vägnätet uppgår till –2025. Åtgärder prioriteras utifrån behoven för transporter längs utpekade, för näringslivet viktiga, vägar. Detta innefattar åtgärder på broar och vägar, beläggning av grusvägar och tjälsäkring. Åtgärderna ger en flexibilitet som krävs för att kunna hantera ett ökande antal specialdispenser samt riskreducering på vägnätet med hänsyn till klimatförändringar och sårbarhet.