prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — Underlaget för omräk- ningen är de skattesatser på bränsle och el som anges i LSE. Detta innebär således, när det gäller att fastställa energiskattesatsen på el , att omräkningen avseende skattesatser baseras på de skattesatser som enligt LSE gällt . Energiskattesatserna på el framgår av den ovan nämnda förordningen (2013:859). För energiskattesatserna på el sker beräkningen av skattesatser utifrån den faktiska för- ändringen i konsumentprisindex som alltså tillämpas skattesatser. Index har ökat med . En mervärdes- skatteeffekt tillkommer om priset på el i motsvarande mån förändras och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt av dra av denna ingående mervärdesskatt tillkommer inte någon sådan effekt. Jämfört med energiskattesatser på el medför indexomräkningen av skattesatserna på el en höjning för hushåll och service- näringen med per kWh (0,inklusive mervärdesskatt) i men energiskattesatsen på el i norra är oförändrad på grund av avrundningsregler. Den skattesats på el som tillämpas för industrin, jordbruket, skogsbruket och vattenbruket ändras inte på grund av avrundningsregler. Skattesatsförändringarna för el redovisas i tabell 6.22. Energiskattesatserna på el kommer att framgå av en förordning som regeringen utfärdar senast . Tabell 6.21 Beslutade ändringar av skattesatser på vissa bränslen jämfört med , inklusive mervärdesskatt Öre/liter, kr/m3 och kr/ användning, kr/1 000m3 Källor: SFS 2009:1497 och SFS 2013:859 samt egna beräkningar. Tabell 6.22 Ändringar av skattesatser på el jämfört med , inklusive mervärdesskatt Källor: SFS 2013:859 och samt egna beräkningar. Skatt på konsumtion m.m. – övriga punktskatter 6.37.1 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Höjd skatt på tobak inför budgetpropositionen tagits fram (dnr Fi2014/3333). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 9, avsnitt 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 9, avsnitt 2. Promemorian har remiss- behandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 9, avsnitt 3. Remiss- yttrandena och en sammanställning av yttrandena finns tillgänglig i Finans- departementet (dnr Fi2014/3333). har inom promemorian Vissa skattefrågor inför budget- propositionen tagits fram (dnr Fi2014/1430). Denna promemoria remitterades och omfattade bl.a. förslag om höjd skatt på tobak. Remissyttrandena och en sammanställning av yttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi2014/1430). Förslaget om höjd skatt på tobak är författ- ningstekniskt och även i övrigt g av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Beskattningen av cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak är harmoniserad inom EU. De inom EU gemensamma bestämmelserna om tobak är reglerade i rådets direktiv /64 av om strukturen och skatte- satserna för punktskatten på tobaksvaror. Skatt ska enligt direktivet betalas för cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak. Direktivet reglerar skattestrukturer, minimi- skattesatser och definitioner av de skattepliktiga tobaksprodukterna. Snus och tuggtobak omfattas inte av direktivet. Bestämmelserna i tobaksskattedirektivet är genomförda i svensk rätt genom lagen (1994:1563) om tobaksskatt, förkortad LTS och förordningen (2010:177) om tobaksskatt. I LTS finns även bestämmelser om beskattning av snus och tuggtobak. Skatten på tobak är enligt 42 § LTS föremål för omräkning utifrån konsumentprisindex, förkortat KPI, fr.o.m. . Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. Den årliga omräkningen motsvarar de i lagen angivna skattebeloppen multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . Beskattningen av cigaretter baseras på uttag av dels styckeskatt, dels värderelaterad skatt. När det gäller skatt på cigaretter avser omräkningen endast stycke- skatten. Regeringen ska före november månads utgång fastställa de omräknade belopp som ska tas ut för påföljande kalenderår. Enligt förordningen (2013:858) om fastställande av omräknade belopp för tobaks- skatt ska skatt på cigaretter tas ut med och per styck, skatt på cigarrer och cigariller tas ut med och per styck, skatt på röktobak tas ut med per kilogram, skatt på snus tas ut med per kilogram och skatt på tuggtobak tas ut med per kilogram för . Regeringens förslag: Punktskatten på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak höjs . Punktskatten på snus höjs . Styckeskatten på cigaretter höjs från till . Skatten på cigarrer och cigariller höjs från till per styck. Skatten på röktobak höjs från till per kilogram. tuggtobak höjs från till per kilogram. Den särskilda skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av tobak från tredjeland eller med anledning av punktskattekontroll av transporter av tobak justeras på motsvarande sätt. Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , (SoRAD), Tobaksfakta och Yrkesföreningar mot tobak tillstyrker förslaget. SoRAD anser att det saknas övertygande folkhälsopolitiskt baserad förklaring kring skillnaden i punktskatteökning mellan snus och övriga tobaksprodukter. SoRAD anför att allt bruk av tobak medför risk för allvarliga hälsoskador. är det rökning som svarar för de största och mest omfattande skadeverk- ningarna. SoRAD anför vidare att det i folkhälsohänseende är viktigt att förhållandet mellan skatteökningar på cigaretter respektive snus är väl avvägt så att inte en omfördelningseffekt till mer skadlig tobakskonsumtion sker. risken för ökad smuggling av cigaretter inte torde vara större än för de länder som redan har högre priser än , och torde dessutom minska genom de skärpta märkningskrav som kommer att gälla enligt EU:s nya tobaks- produktdirektiv. Höga priser på tobak är enligt Yrkesföreningar mot tobak en av de mest kostnadseffektiva åtgärder som finns för att minska prevalensen av rökning och snusning. Förvaltningsrätten i och har inga synpunkter på förslagen i promemorian. bedömer att förslagen kommer att medföra kostnader av engångskaraktär för som beräknas uppgå till ca . anför att varje höjning av skatter, och som i detta fall höjning av tobaksskatten, innebär ett incitament till ökad privatinförsel och smuggling. anför att det kan konstateras att smugglade cigaretter (t.o.m. september) är uppe i drygt 45 miljoner beslagtagna cigaretter vilket kan jämföras med drygt 22 miljoner cigaretter för hela 2013. Enligt är smuggling av snus till mest koncentrerad till införsel från Ålands- och Finlandsfärjorna. anför vidare att privatinförsel av snus sannolikt kommer att öka, men då i geografiskt begränsad form. anför att felaktigt påstår att den skattemässiga effektiviteten skulle vara högre för snus än för cigaretter. hävdar att departementet inkluderar ett elasticitetsmått för cigaretter vid beräkningen av den varaktiga nettoskatteintäkten, men att ett sådant inte inkluderas för snus. anför vidare att det är ett felaktigt påstående att snuset inte är utsatt för samma konkurrens som cigaretter vad gäller resandeinförsel och att smugglingspotentialen är begränsad. anför även att migrationen från cigaretter till snus är positivt för folkhälsan och att snus är den produkt bland svenskar som dokumenterat visat sig mest effektiv och använts i störst utsträckning för att sluta röka. anför vidare att skattehöjningarna bör vara konkurrensneutrala, dvs. fördelas lika på de båda kategorierna snus och övriga tobaks- produkter. vill även understryka att den viktbaserade modell som är den rådande för punktbeskattning av snus bör utvärderas och omarbetas. , () och (JTI) motsätter sig förslaget om höjda cigarettskatter och pekar på att förslaget kan leda till negativa sidoeffekter i form av ökad illegal marknad. BAT pekar också på att det kan ge ökad tillgång till tobak för minderåriga och snedvridning av konkurrensen för handeln. anför att man hellre ser att ökningen är jämnt fördelad , 2017 och 2018. anför vidare att en höjning inte bör ske 2016 eftersom tobaks- produktdirektivet (och rådets direktiv /40/EU) fr.o.m. nämnda tidpunkt ställer krav på att en styckförpackning med cigaretter ska innehålla minst 20 cigaretter. Skälen för regeringens förslag: Ett övergripande mål för samhället och regeringen är att främja folkhälsan. Regeringens tobakspolitik syftar till att minska alla former av tobaksbruk. Konsumtionen av tobak tenderar att minska när priset på tobaksvaror ökar. Höjd skatt på tobak utgör därför ett led i arbetet för främjandet av förbättrad folkhälsa. Punktskatten på tobak har höjts . höjdes punktskatten på cigaretter med motsvarande på ett paket och punktskatten på snus med mot- svarande för en dosa med portionssnus. höjdes punktskatten på cigaretter med ytterligare motsvarande per paket som punktskatten på en snusdosa höjdes med ca . De senaste tobaksskattehöjningarna genomfördes . Då höjdes punktskatten på cigaretter med motsvarande per paket och punktskatten på snus med motsvarande per dosa. omräknas skattesatserna för tobak med konsument- prisinex, KPI, i syfte att realvärdessäkra skattesatserna. Enligt årliga nationella folkhälsoenkät Hälsa på lika villkor har andelen som röker sjunkit från . har andelen som snusar knappt ändrats, från . som andelen dagliga tobaksbrukare har fallit visar skatteutfallet att den registrerade konsumtionen av cigaretter minskat med medan den för snus har minskat med . En delförklaring till minskningen i rökningen kan vara att skattehöjningarna har medfört att priserna på de mest populära cigaretterna ökade med motsvarande . Promemoria om höjd skatt på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak remitterades promemorian Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen . Promemorian innehöll förslag om höjd skatt på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak . Ett förhållandevis stort antal remissinstanser tillstyrkte förslaget, eller hade inga synpunkter på förslaget. anförde att höjd tobaksskatt kan påverka både privatinförsel och smuggling avseende tobaksvaror. (ESV) hade inget att erinra mot förslaget. ESV anförde vidare att en begränsad höjning av skatten på cigaretter och andra tobaksvaror på inte väntas ge effekter i form av ett omfattande ändrat beteende eller inköpsmönster. , i , , och Livsmedels- handlarna framförde oro för en ökning av den oregistrerade konsumtionen. avstyrkte förslaget med anledning av att de administrativa kostnaderna bedömdes ofullständigt beskrivna och konsekvens- utredningen bristfällig. och var kritiska till en återkommande uppräkning av cigarettsskatten, utöver den indexreglerade uppräkningen. anförde stöd för att koppla styckeskatten på cigaretter till KPI eftersom detta garanterar gradvis, regelbundna ökningar på cigaretter som är viktiga för att uppnå folkhälsomålen utan att riskera att flytta volymer till den illegala marknaden. Enligt kan höjningen av tobaksskatten 1997 vara ett exempel på när höjningen blev för stor. Promemoria om höjd skatt på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak Inom har promemorian Höjd skatt på tobak inför budgetpropositionen tagits fram (dnr Fi2014/3333). Promemorian innehåller ett förslag om höjd skatt på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak . Vid förändringar i skatten på tobak måste hänsyn tas till eventuella effekter på den oregistrerade konsumtionen, dvs. konsumtionen av de tobaksvaror som förs in i från utlandet. Den oregistrerade konsumtionen av tobak inbegriper såväl resandeinförsel som smuggling. organiserad brottslighet vilket medför allvarliga samhällskostnader. Baserat på telefonintervjuer uppskattade vid (SoRAD) i en rapport93 att den oregistrerade konsumtionen av cigaretter utgjorde av den totala konsumtionen. Den uppskattade andelen oregistrerad konsumtion innefattar enbart resandeinförda cigaretter och smuggelcigaretter och således inte s.k. illicit whites. Med illicit whites avses cigaretter som säljs till ett så lågt pris att misstanke finns att skatt inte betalats. För konsumenten kan det vara svårt att avgöra huruvida punktskatt har tagits ut på ett cigarettpaket de köper i butik. Baserat på upplockade cigarettpaket kompletterat med butiksundersökningar uppskattar () i en rapport94 att andelen oregistrerad cigarettkonsumtion, inklusive illicit whites, uppgår till av den totala konsumtionen. Erfarenheter av kraftiga skattehöjningar på cigaretter , såsom de som genomfördes , är att dessa kan leda till oönskade beteendeförändringar i form av en väsentligt ökad resandeinförsel och smuggling. Innan de stora höjningarna 1997 hade de näst högsta cigarettpriserna i efter . har priserna ökat snabbare i de flesta europeiska västländer än i . Således är den svenska prisnivån på en mer jämförbar nivå med andra västeuropeiska länder och exempelvis , och hade 2013, liksom , högre prisnivå än den svenska. har i synpunkter på promemorian anfört att varje höjning av skatter, och som i detta fall höjning av tobaksskatten innebär ett incitament till ökad privatinförsel och smuggling. har vidare anfört att det kan konstateras att smugglade cigaretter (t.o.m. september) är uppe i drygt 45 miljoner beslagtagna cigaretter vilket kan jämföras med 93Sohlberg, , 2012. Tal om tobak 2012: Tobakskonsumtionen i . 94Gabrielsson, , , , 2013. Marknaden för oregistrerade cigaretter i . drygt 22 miljoner cigaretter för hela 2013. (BAT) och () motsätter sig förslaget om höjda cigarettskatter och pekar på att förslaget kan leda till negativa sidoeffekter i form av ökad illegal marknad. Regeringen bedömer att erfarenheterna ger stöd för uppfattningen att det är särskilt viktigt att ständigt beakta den stora potentiella risken för ökad oregistrerad konsumtion av just cigaretter. En alltför stor skattehöjning på cigaretter kan innebära höga kostnader i form av ändrade beteendeeffekter såsom att nya smugglingskanaler etableras. Dessa kan kvarstå även om skatten sedan skulle sänkas tillbaka till ursprungsnivån. Genom att höja cigarettskatter via mindre höjningar såsom denna minskar risken för oönskade beteendeförändringar som de som uppstod 1997. Åtgärder har dessutom vidtagits för att förbättra kontrollmöjligheterna avseende tobak, vilket även skulle kunna ge upphov till en förbättrad beslagsstatistik. Förbättringarna omfattar främst kontrollen av de näringsidkare som fått tillstånd att i ett skatteupplag lagra varor som är belagda med punktskatt. Det innebär ett uppskovsförfarande och punkt- skatten betalas först när varan tas ut ur skatte- upplaget. Inom EU hanteras och övervakas punktskatterna och uppskoven vanligen via (). har rätt att genomföra transportkontroll även när varorna förvaras i en lokal för på-, av- eller omlastning under en pågående flyttning. Från har möjlighet att göra punktskattebesök hos den som är godkänd som upplagshavare i syfte att kontrollera att skyldig- heterna under uppskovsförfarandet fullgörs. Även tobaksvaror som flyttas inom under skatteuppskov ska fr.o.m. rapporteras i EMCS. Från förtydligades och kompletterades också förfarandebestämmelserna där varor som flyttas under skatteuppskov, inte kommer fram till rätt destination. Regler om bl.a. förelägganden, revision, ersättning för kostnader, bevissäkring, betalningssäkring och företrädaransvar har införts. Godkända upplagshavare ska från ställa en generell säkerhet för punktskatten. Syftet med ändringen är att i flera situationer än tidigare ska kunna ta den nya säkerheten i anspråk, om den skattskyldige inte betalar den skatt som ska betalas. Via stärkta förfaranderegler motverkas en viss del av den oregistrerade handeln av tobaksvaror. Regeringen har beaktat remissinstansernas synpunkter, både vad gäller promemorian som sändes ut och promemorian som sändes ut . Mot bakgrund av anförda synpunkter, med särskilt beaktande av folkhälso- skäl och med hänsyn fortsatt tagen till risken för ökad oregistrerad handel av cigaretter bedömer regeringen sammantaget en höjning av skatten på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak som väl avvägd. Regeringen föreslår därför en sådan höjning. Skattehöjningen beräknas öka priset på ett paket som innehåller 19 stycken cigaretter med , inklusive mervärdesskatt. Ändringarna föreslås träda i kraft . Promemoria om höjd skatt på snus remitterades promemorian Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen . Promemorian innehöll förslag om höjd skatt på snus . Ett förhållandevis stort antal remissinstanser tillstyrkte förslaget, eller hade inga synpunkter på förslaget. anförde att höjd tobaksskatt kan påverka både privatinförsel och smuggling avseende tobaks- varor. anförde att en höjning av skatten på snus innebär att det kan finnas en risk för ändrat beteende som kan ge en ökning av den oregistrerade konsumtionen. anförde att det kan vara av värde att se över relationen mellan punktskatterna på cigaretter och snus för att beakta eventuella oönskade omfördelnings- effekter mellan snus- och cigarettkonsumtionen. Ett antal remissinstanser, , , i (LO), Livsmedelsföretagen, , , , , , Fria Företagare, och Gotlandssnus framförde viss kritik mot förslaget. Remissinstanserna anförde sammantaget en oro för en ökning av den oregistrerade konsumtionen av snus och oro för negativ påverkan på investeringar i nytillverkning och på arbetstillfällen. Vissa av de nämnda remissinstanserna hade också synpunkter på att punktskatteökningen på snus borde vara den samma som på cigaretter. LO anförde att för- slaget har negativa fördelningseffekter. avstyrkte förslaget med anledning av att de administrativa kostnaderna bedömdes ofullständigt beskrivna och konsekvensut- redningen bristfällig. anförde att snus sparar samhällskostnader i miljard- klassen i form av mindre rökning. föreslog även två alternativa beskattningsmodeller för snus. anförde vidare att det bör införas skattemässiga begränsningar på hur små förpackningarna får vara. ansåg att den föreslagna höjningen av skattenivån på snus bedöms vara väl avvägd. framhöll att den svenska snusskatten är dramatiskt lägre än skatten på andra tobaksvaror. Promemoria om höjd skatt på snus Inom har promemorian Höjd skatt på tobak inför budgetpropositionen tagits fram (dnr Fi2014/3333). Promemorian innehåller ett förslag om höjd skatt på snus . har anfört att den skatte- mässiga effektiviteten är högre för cigaretter än för snus. har även anfört att det är ett felaktigt påstående att snuset inte är utsatt för samma konkurrens som cigaretter vad gäller resandeinförsel och att smugglingspotentialen är begränsad. Det kan framhållas att snuset främst produceras i och i och att priset är markant högre i . Fåtalet närmarknader där snus är legalt kombinerat med att produktionen domineras av svenska aktörer gör det svårare att illegalt föra in snus – då snus generellt först måste föras ut från för att kunna föras in. Således är snus sålt i utsatt för mindre internationell konkurrens än övriga tobaksvaror. Cigaretter är, till skillnad från snus, en global produkt och således i högre utsträckning föremål för internationellt organiserad brottslighet. Enligt är smuggling av snus till mest koncentrerad till införsel från Ålands- och Finlandsfärjorna. har vidare anfört att privatinförsel av snus sannolikt kommer att öka, men då i geografiskt begränsad form. har branschen tagit initiativ till att försvåra att snus som köps tax-free senare omsätts i andra butiker genom att införa särskild märkning som indikerar att varan är ämnad för tax-free försäljning. Vissa färjor har också infört begränsningar för hur många stockar snus passagerare får köpa. I jämförelse med cigaretter har det svenska snuset därmed inte lika stor konkurrens från utlandet och potentialen för ökad smuggling och resandeinförsel är därför inte densamma för snus som för cigaretter. Vidare har hävdat att departementet inkluderar ett elasticitetsmått för cigaretter vid beräkningen av den varaktiga nettoskatteintäkten, men att ett sådant inte inkluderas för snus. Vid beräkningar av den offentligfinansiella effekten har hänsyn tagits för substitution från registrerad till oregistrerad konsumtion för såväl cigaretter som snus. Vid förändringar i skatten på tobak måste hänsyn tas till eventuella effekter på den oregistrerade konsumtionen, dvs. konsumtionen av de tobaksvaror som förs in i från utlandet. har vidare anfört att migrationen från cigaretter till snus är positivt för folkhälsan och att snus är den produkt bland svenskar som dokumenterat visat sig mest effektiv och använts i störst utsträckning för att sluta röka. SoRAD har anfört att det ur folkhälsohänseende är viktigt att förhållandet mellan skatteökningar på cigaretter respektive snus är väl avvägt så att inte en omfördelnings- effekt till mer skadlig tobakskonsumtion sker. Liknande synpunkter anfördes av ett flertal remissinsanser i synpunkter på promemorian . Regeringen anser att valet att substituera mellan tobaksprodukter drivs av mer än prisnivån. För analysen av om varorna är ekonomiska substitut, dvs. om man kan förvänta sig att konsumenter substituerar mellan snus och cigaretter till följd av skatteförändringar, måste man analysera hur prisförändringar på den ena varan påverkar konsumtionen av den andra. Hur priset på snus påverkar konsumtionen av cigaretter och vice versa har studerats av , och (2012)95 och 95 , och , 2012. Demand for Tobacco in Europe – An Econometric Analysis of 11 Countries for the . Bask och (2003)96. Dessa studier påvisar inte att höjda priser på snus skulle resultera i mer rökning. Liksom har konstaterat i sitt remissvar, ifrågasätter , och tillför- litligheten i resultaten för snus. Höga priser på tobak är enligt Yrkesföreningar mot tobak en av de mest kostnadseffektiva åtgärder som finns för att minska prevalensen av rökning och snusning. Regeringen anser sammantaget att empirin inte ger tydligt belägg för teorin att snus utgör ett ekonomiskt substitut för cigaretter. Enligt saknas vetenskapligt stöd för snus som avvänjningsmedel för rökning.97 anför att skattehöjningarna bör vara konkurrensneutrala, dvs. fördelas lika på de båda kategorierna snus och övriga tobaksprodukter. Angående det i remissvar av anförda förslaget om alternativa beskattningsmodeller och regler om hur små snusförpackningar kan vara samt påtalandet om behovet av utvärdering och omarbetning av den viktbaserade beskattningsmodellen avseende snus i remissvar , finner regeringen att dessa förslag inte har beretts och därför inte kan behandlas i detta ärende. har i svar på promemorian avstyrkt förslaget med grund att de administrativa kostnaderna bedömdes vara ofull- ständigt beskrivna och konsekvensutredningen bristfällig. Regeringen konstaterar att de företag som berörs av förändringarna är skattskyldiga för tobaksskatt. En förändring av skattesatserna bedöms inte förändra den administrativa bördan för dessa företag och har därmed inte kvantifierats. Remissinstanserna har sammantaget anfört oro för en ökning av den oregistrerade konsumtionen av snus, oro för negativ påverkan på investeringar i nytillverkning och på arbetstillfällen samt att punktskatteökningen på snus borde vara densamma som på cigaretter. Det har även anförts att förslaget har negativa 96Bask och , 2003. “in Smoking Cessation Programs.” , Volym 4, sid. 263–270. 97Socialstyrelsen, Nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder 2011, Tobaksbruk, riskbruk av alkohol, otillräcklig fysisk aktivitet och ohälsosamma matvanor. fördelningseffekter samt att migration från cigaretter till snus är positivt för folkhälsan. Med beaktande av remissinstansernas syn- punkter, både vad gäller promemorian som sändes ut och promemorian som sändes ut , bedömer regeringen att höjningen av skatten på snus bör vara något mindre än vad som föreslogs i den promemorian som remitterades . Det bedöms att en höjning av skatten på snus är väl avvägd ur folkhälsoskäl och med hänsyn tagen till oregistrerad konsumtion och regeringen föreslår en sådan höjning.