prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — i detta fall en arbets- givare. En begäran om omprövning ska i före- kommande fall ha kommit in till Försäk- ringskassan från den dag den enskilde fick del av beslutet (113 kap. 19 § SFB). För att beslut ska kunna överklagas hos allmän förvaltningsdomstol av enskild måste det först ha omprövats (113 kap. 10 § SFB). Om en omprövning medför att arbetsgivaren ska få ytterligare ersättning, meddelar Försäk- ringskassan , som krediterar det ytterligare beloppet på skattekontot. Ändras i stället ett beslut så att arbetsgivaren ska åter- betala belopp, hanterar däremot Försäkrings- kassan återkravet. anser att eventuella fordringar på arbetsgivaren i samband med återkrav eller slutavräkning på grund av förskott också borde hanteras via skattekontot. Bestämmelserna om hur underskott på skatte- kontot ska hanteras, såsom bestämmelser om ränta och anstånd med mera, är emellertid avpassade för skatteskulder. Återkrav enligt det här förslaget avser inte skatt. Det är därför rimligt att det sker enligt det regelverk som gäller för myndighetsfordringar i allmänhet. När det gäller andra områden där ersättningar till- godoförs genom kreditering på skattekontot hanteras också eventuella fordringar vid återkrav av de myndigheter som beslutar om ersätt- ningen. Denna princip bör enligt regeringens mening gälla även på det nu aktuella området. Det förslag som har redovisats ovan innebär att uppgifter om sjuklön ska få behandlas i beskatt- ningsdatabasen enligt bestämmelser som ska införas i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksam- het. Enligt 27 kap. 1 § andra stycket 1 lagen (2009:400) om offentlighet och sekretess (OSL) gäller sekretess i verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsbasen för sådana uppgifter om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som tillförts data- basen. Detta innebär att det för kommer att gälla sekretess bl.a. för de uppgifter om sjuklönekostnader som verket kommer att ha i databasen. Sekretessen gäller för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhåll- anden. Det finns inte något skaderekvisit efter- som sekretessen är absolut. För , som hand- har uppgifter om sjuklönekostnader, gäller sek- retess enligt 28 kap. 1 § första stycket OSL i ett stort antal ärenden. Sekretessen gäller för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra person- liga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Bestämmelsen riktar sig direkt till men även till och domstol. Denna sek- retess avser uppgifter om en enskilds hälsotill- stånd eller andra personliga förhållanden. Upp- gifter om en persons ekonomi kan falla under begreppet personliga förhållanden (jfr prop. 1979/80:2 del A s. 84 och 2009/10:80 s. 177). Sekretess enligt den nämnda paragrafen kan komma att gälla inte bara uppgifter om sjuk- perioder och liknande utan även uppgifter om bl.a. sådant som sjukpenninggrundande inkomst och sjukpenningens storlek. Det kan nämnas att den uppgift om sjuklönekostnad som en arbets- givare ska lämna till för vidare- befordran till utgör en sum- merad sifferuppgift. Uppgiften kommer inte att innehålla någon direkt information om anställdas identitet. I det fall en arbetsgivare har få eller endast en anställd finns det dock en möjlighet att av en uppgift om sjuklön sluta sig till vem som har varit sjuk. Detta är en omständighet som har att beakta vid en sekretessprövning. Det förtjänar dock att understrykas att det vid tiden för lämnande av uppgiften inte är känt för vare sig eller hur många eller vilka som är anställda hos uppgiftslämnaren. vad som anges om personuppgifter nedan. 28 kap. 6 § 1 § inte hindrar att uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i bl.a. lagstiftningen om sjuklön. I 11 § andra stycket SjlL finns en sekretessbrytande bestämmelse enligt vilken under vissa förutsättningar får lämna uppgifter till en arbetsgivare om vad som framkommit vid sjukkontroll. Enligt bestämmelser som föreslås i 17 c § SjlL ska till lämna ut uppgift om ersättning som har beviljats för sjuk- lönekostnader. Vidare ska enligt bestämmelser som arbetsgruppen föreslog i 7 § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i Skatte- verkets beskattningsverksamhet från beskattningsdatabasen lämna ut vissa upp- gifter till . Detta gällde upp- gifter om en arbetsgivares sjuklönekostnad och totala lönekostnad. Regeringen gör bedöm- ningen att bör lämna dessa upp- gifter till . En sekretessbelagd uppgift får enligt 8 kap. 1 § OSL lämnas till en enskild eller annan myndig- het i de fall som anges i OSL eller i lag eller förordning, till vilken OSL hänvisar. Emellertid framgår av 10 kap. 28 § första stycket OSL att sekretess inte hindrar att en myndighet lämnar en uppgift till en annan myndighet om upp- giftsskyldigheten följer av lag eller förordning. I förhållande till andra myndigheter behöver det i sådant fall inte finnas någon uttrycklig hän- visning i OSL till en uppgiftsskyldighet i annan lag eller i en förordning. Med hänsyn till de bestämmelser om uppgiftsskyldighet för Försäk- ringskassan som föreslås och den uppgifts- skyldighet som enligt regeringens bedömning bör införas för behöver det således i OSL inte införas vare sig någon sekretess- brytande bestämmelse eller någon hänvisning till nämnda uppgiftsskyldighet. Regeringens förslag: Lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksam- het ska kompletteras med en uttrycklig reglering om att behandling av personupp- gifter vid handläggning enligt lagen om sjuklön ska omfattas av lagens tillämpningsområde och att uppgifter om sjuklönekostnad får behandlas i beskattningsdatabasen. Regeringens bedömning: be- handling av personuppgifter i ärenden om in- hämtande av uppgifter om sjuklönekostnad bör ske i beskattningsdatabasen. Arbetsgruppens förslag och bedömning: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Inga synpunkter har lämnats. Skälen för regeringens förslag och bedömning kommer vid hanteringen av upp- gifter om sjuklönekostnad att behandla person- uppgifter. Det är därför nödvändigt att behandlingen är förenlig med gällande lagstift- ning om behandling av personuppgifter och det s.k. dataskyddsdirektivet (och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter). Data- skyddsdirektivet har genomförts i svensk lag- stiftning bl.a. genom personuppgiftslagen (1998:204, PUL). PUL innehåller generella regler om behandling av personuppgifter och ska tillämpas i hela samhället av både myndigheter, privata organisationer och enskilda. PUL är subsidiär och avvikande bestämmelser kan finnas i lag eller förordning, se 2 § PUL. För en stor del av den offentliga verksamheten gäller särskilda s.k. registerförfattningar vid behandling av personuppgifter. Författningarna kompletterar och ersätter i vissa fall PUL. Behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet behandling av uppgifter i verkets beskattningsverksamhet regleras i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i 1 kap. 1 § behandling av personuppgifter i beskattningsverksamhet och i verkets handläggning enligt lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter, om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Vissa av bestämmelserna i lagen gäller även vid behandling av uppgifter om juridiska personer och avlidna. Inom lagens tillämpningsområde faller även viss verksamhet som åligger men som inte utgör ett led i beskattningsförfarandet. Exempel härpå är åligganden att pröva godkännande av upplagshavare enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt och att utöva tillsyn över efterlevnaden av bestämmelserna i alkohollagen (2010:1622) rörande försäljning (se prop. 2000/01:33 s. 124 och 197). Lagen gäller enligt 1 kap. 2 § i stället för PUL, med undantag för de av som anges i 3 § samma kapitel. I 1 kap. 4 § lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet anges för vilka primära ändamål uppgifter får behandlas enligt lagen. För att täcka in de ovan nämnda åliggandena, som ligger vid sidan av den egentliga beskattnings- verksamheten, har som ett särskilt ändamål angivits ”tillsyn samt lämplighets- och tillstånds- prövning och liknande prövning” (1 kap. 4 § första stycket 5, jfr prop. 2000/01:33 s. 124). I 2 kap. lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet finns bestämmelser om den s.k. beskattningsdata- basen. I databasen får uppgifter behandlas om 1 kap. 4 § 1–9, ändamålet ”tillsyn samt lämplighets- och till- ståndsprövning och liknande prövning”. Upp- gifter om andra personer får behandlas om det (2 kap. 2 §). I 2 kap. 3 § första styckena anges vilka uppgifter som får behandlas i databasen. Bland annat får det behandlas uppgifter om fysiska och juridiska personers identitet, med vilket avses bl.a. namn och person-, samordnings- eller organisations- nummer. Vidare får behandlas uppgift om registrering för skatter och avgifter, vilket inbegriper registrering som arbetsgivare, yrkanden och grunder i ett ärende samt beslut, betalning, redovisning och övriga åtgärder i ett ärende (jfr prop. 2000/01:33 s. 200 f.). I 2 kap. 3 § tredje stycket anges att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter som får behandlas i databasen. I lagen regleras också behandling av känsliga person- uppgifter och uppgifter om lagöverträdelser m.m. Sådana uppgifter får behandlas endast om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det (1 kap. 7 §). Behandlingen av känsliga uppgifter i s.k. elektroniska handlingar i beskattnings- databasen regleras i en särskild bestämmelse på En handling som har kommit in i ett ärende får behandlas i databasen och får innehålla – dvs. behöver inte rensas från – sådana känsliga uppgifter. En inom myndigheten upprättad handling får behandlas i databasen och får innehålla sådana känsliga uppgifter om de är nödvändiga för handläggningen (2 kap. 4 §, jfr prop. 2000/01:33 s. 201 och 350). Behandling av personuppgifter i ärenden om sjuklön Med uttrycket ”beskattningsverksamhet” avses i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet även verksamhet som åligger men som inte utgör ett led i beskattningsförfaranden, t.ex. tillsynsverk- samhet enligt alkohollagen. Det är svårt att likna hanteringen av uppgifter om sjuklönekostnader vid något av övriga åligganden. Regeringen anser att verkets handläggning i sam- band med insamling av dessa uppgifter uttryck- ligen bör anges i lagens bestämmelse om tillämp- ningsområdet, för att tydliggöra att hanteringen omfattas av detta. Även i fråga om ändamålen i 1 kap. 4 § lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet finner regeringen att och övriga behandling av uppgifter uttryckligen behöver anges. En ny punkt med denna innebörd föreslås därför i paragrafens första stycke. De uppgifter som kommer att behöva behandla i samband med hanteringen av ärenden om sjuk- lönekostnader täcks inte i tillräcklig utsträckning av nuvarande reglering i 2 kap. 3 § lagen om behandling av uppgifter i beskatt- ningsverksamhet. Regeringen finner därför att en ny punkt bör införas i bestämmelsens första stycke som anger att uppgifter om sjuklöne- kostnad får behandlas i databasen. För att ska kunna fatta beslut om ersättning enligt förslaget, måste Försäkrings- kassan också få uppgifter om arbetsgivarens bruttolönekostnad inklusive kostnaden för arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och sär- skild löneskatt på förvärvsinkomster. Den legala förutsättningen för detta kan meddelas i förord- ningsform, lämpligen genom komplettering i 7 § förordningen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Behandling av personuppgifter gällande socialförsäkringsförmåner Bestämmelser om behandling av personuppgifter i verksamhet som gäller socialförsäkrings- förmåner finns i 114 kap. SFB. Det finns ett tjugotal s.k. socialförsäkringsregister vilka tillsammans utgör socialförsäkringsdatabasen. Bestämmelserna om behandling av person- uppgifter inom verksamhet finns i 114 kap. SFB och är ett komplement till PuL. Enligt 114 kap. 2 § tillämpas kapitlet vid behandling av personuppgifter i verksamhet som gäller förmåner enligt balken, samt andra för- måner och ersättningar som enligt lag eller förordning eller särskilt beslut av regeringen handläggs av . I balken anges för vilka ändamål behandling av personuppgifter får ske. Här regleras också frågan om tilldelning av behörighet. Där framgår att behörighet för åtkomst till socialförsäkringsdatabasen tilldelas genom en särskild handling och att behörighet för åtkomst till databasen ska begränsas till vad som behövs för att den enskilde ska kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Vidare anges i balken vilka myndigheter som får ha direktåtkomst till hela eller delar av social- försäkringsdatabasen och när utlämnande på medium för automatisk databehandling får ske. I 114 kap. 7 § SFB regleras för vilka ändamål behandling av personuppgifter får ske. får behandla personuppgifter om det är nödvändigt bl.a. för att tillgodose behov av underlag som krävs för att den registre- rades eller annans rättigheter eller skyldigheter i fråga om förmåner och ersättningar ska kunna bedömas eller fastställas samt för att handlägga ärenden. Förordningen (2003:766) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration innehåller närmare föreskrifter om behandlingen av personuppgifter. Här regleras vilka personuppgifter, såsom uppgifter om ekonomiska förhållanden, som får behandlas i socialförsäkringsdatabasen samt de uppgifter som omfattas av den direktåtkomst som vissa myndigheter och organ har. Genom de förslag som lämnas kommer uppgift om arbetsgivares totala kostnader för sjuklön att lämnas månatligen till för vidarebefordran till för prövning av rätten till ersättning för höga De uppgifter som arbets- givaren ska lämna är arbetsgivarens totala sjuklönekostnad inklusive arbetsgivaravgifter för månad, dvs. sjuklönekostnaden ska inte redovisas per anställd. Den således summerade uppgiften om arbetsgivarens totala sjuklöne- kostnader är inte att betrakta som person- uppgifter. Undantag från detta kan emellertid komma att gälla för de arbetsgivare som endast har någon eller några få anställda. För dessa arbetsgivare kan redovisningen vissa månader innebära att de i praktiken redovisar sjuklöne- kostnader som endast hänför sig till en (1) anställd. I dessa fall utgör den lämnade uppgiften en personuppgift som är att betrakta som känslig enligt 13 § PUL. Det utökade informations- lämnandet från till Försäkrings- kassan är motiverat utifrån behov av dessa uppgifter. I praktiken innebär förslaget att det i databas i vissa fall kommer att registreras personuppgifter, utan att har behov av dessa i den egna verksamheten. Det är en etablerad princip, som följer av de grundläggande kraven i 9 § PUL, att den personuppgiftsansvarige enbart ska behandla personuppgifter som denne själv behöver. Regeringens förslag innebär delvis ett avsteg från denna grundprincip. Den omständig- heten att i första ledet samlar in uppgifter för att ska kunna utreda och besluta om ersättning är enligt regeringens uppfattning emellertid motiverad utifrån att systemet innebär en betydligt enklare administration för arbetsgivarna liksom att i sista ledet ska kreditera den aktuella ersättningen på arbetsgivarens skattekonto. Det förhållandet att ersättningen ska krediteras skattekontot har också den fördelen att ersättning i förekommande fall kommer att kvittas mot en arbetsgivares skatte- skulder, något som ligger i eget intresse. Lagar som inskränker integritets- skyddet får endast genomföras om det intresse som ska tillgodoses är så starkt och integritets- skyddsintresset så förhållandevis svagt att inskränkningen framstår som proportionerlig. De behov och den nytta som ska tillgodoses av att det i samband med arbetsgivardeklarationen lämnas uppgift om arbetsgivarnas sjuklöne- kostnader – att arbetsgivarnas uppgiftslämnar- börda reduceras och att förslaget bidrar till att den offentliga förvaltningen bedrivs mera effektivt och serviceinriktat – bedöms vara starkare relativt det intrång som kan bli aktuellt. Regeringen bedömer att inskränkningen därför är proportionerlig. Bidragande i denna avvägning är att för majoriteten av arbetstagare kommer inte de uppgifter som lämnas att utgöra person- uppgifter som kan hänföras till en enskild anställd. Som framgår ovan saknar Datainspektionen redogörelse för en del av omständigheterna kring den föreslagna personuppgiftsbehandlingen. Med anledning av detta vill regeringen lämna nedanstående redovisning. I den nuvarande administrationen står Försäk- ringskassan för insamlingen av personuppgifter i de ansökningar om högkostnadsskydd som arbetsgivarna lämnar. Insamlingen av arbetsgivarnas totala sjuklönekostnader skulle även fortsättningsvis kunna utföras av för att på så sätt undvika att behandlar personuppgifter som myndigheten inte har behov av. En sådan hantering skulle emellertid innebära att nytta inte kan dras av den handling som arbetsgivarna ändå måste lämna in månatligen, nämligen arbetsgivardeklarationen. För arbetsgivarna skulle det innebära att uppgifter måste lämnas till ytterligare en myndighet. För att kunna pröva rätten till den nya ersättningen behöver uppgifter om arbetsgivarnas totala lönekostnader. Genom det nu föreslagna systemet skulle månatligen få sådana uppgifter direkt från dit arbetsgivarna ändå är skyldiga att rapportera sina lönekostnader. Om i stället skulle hantera hela administrationen av den nya ersättningen skulle arbetsgivarna även behöva lämna uppgifter om lönekostnader till . Förenklingen för arbets- givarna skulle bli marginell. När sjuklöne- ansvaret infördes ålades arbetsgivare att till lämna uppgift om korta sjukfall som hade gett rätt till sjuklön. Syftet var att tillgodose behovet av ändamålsenlig sjukstatistik. Detta åläggande togs bort då arbetsgivarnas rapportering ofta uteblev eller var felaktig. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns flera skäl som talar för att denna insamling av person- uppgifter, i form av löne- och sjuklönekost- nader, trots allt bör göras av som ändå tar in angränsande uppgifter på månads- basis. Arbetsgivare är enligt förslaget skyldiga att till lämna uppgifter om sjuklönekostnader. I och med att det kan handla om överlämnande av känsliga personuppgifter enligt 13 § andra stycket PUL, vilka indirekt rör hälsa, ställer det aktuella informationsutbytet höga krav på administrativa och tekniska åtgär- der för att skydda informationen mot obehörig åtkomst. och hanterar ett omfattande informa- tionsutbyte myndigheterna emellan som inbegriper känsliga personuppgifter. Regeringen förutsätter att myndigheterna även fortsätt- ningsvis lever upp till de krav på teknisk och administrativ säkerhet för personuppgifter som uppställs i 30 och 31 §§ PUL. Åtkomsten till de insamlade uppgifterna måste begränsas för att minska risken för oacceptabla integritetsintrång. Riskerna för obehörig åtkomst till person- uppgifter kan till viss del minskas med noggrann åtkomstbegränsning, utbildningsinsatser, in- struktioner till användarna samt loggning och logguppföljning. Sådana åtgärder kan dock normalt aldrig till fullo ersätta ett system med inbyggda tekniska hinder. Det är viktigt att upp- gifterna görs tillgängliga endast för användare med behörighet hos respektive myndighet så att enbart avsedda mottagare ska kunna ta del av uppgifterna. Detta kan till exempel åstad- kommas med kryptering vid överföring samt stark autentisering av mottagaren (eller mot- tagarens system). Det följer av befintliga bestämmelser i 114 kap. 17 § SFB att behörighet för åtkomst till socialförsäkringsdatabasen ska begränsas till vad som behövs för att den enskilde ska kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. kommer att leverera uppgifterna till som filer via ett särskilt, redan befintligt, system – SHS (Spridnings- och Hämtningssystem). Det ska framhållas att det nu enbart är fråga om att ska lämna ut enstaka upp- gifter på aggregerad nivå. Genom att informa- tionsöverföringen är uttryckligt reglerad genom lag kommer uppgifter som lämnas från inte att omfatta fler uppgifter än de som har behov av. Det kommer således inte bli fråga om att det överlämnas överskottsinformation. givetvis viktigt att arbetsgivare är informerade om att uppgifter om arbetsgivares totala sjuklönekostnader, redovisade i samband med arbetsgivardeklarationen, kommer att över- lämnas av till för prövning av rätten till ersättning för höga sjuklönekostnader. Kraven på skydd för den personliga integriteten förutsätter också att det även efter en informationsöverföring gäller ett tillfredsställande sekretesskydd för de uppgifter som har lämnats ut samt att ett skydd för den personliga integriteten vid behandling av personuppgifter gäller som hos den utlämnande myndigheten. Ansvaret för att systemet upp- fyller gällande säkerhetskrav vilar på såväl som . Personuppgiftsansvarig är den som ensam eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen med och medlen för behandlingen av person- uppgifter. Genom de förslag som lämnas nu kommer såväl som Försäkrings- kassan bli personuppgiftsansvariga. Respektive myndighets ansvar framgår av 114 kap. SFB och lagen om behandling av personuppgifter i beskattningsverksamhet. Ingen avvikelse från detta föreslås. Av dessa lagar följer att och en myndighet inom socialförsäkringens administration är person- uppgiftsansvarig för den behandling av person- uppgifter som den utför. För att det föreslagna uppgiftslämnandet ska gå att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten är det av betydelse att uppgiftslämnandet liksom den behandling som uppgiftslämnandet innebär är reglerat i författning. Vidare bör det finnas ett tillfredsställande sekretesskydd för de uppgifter som lämnas ut. Dessutom bör det hos de myndigheter som hanterar uppgifterna finnas ett skydd för den personliga integriteten vid behandling av personuppgifter. Vidare bör de berörda, dvs. i detta fall arbetsgivare, bli tydligt informerade om uppgiftslämnandet. Genom förslaget till ändring i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverk- samhet och vad som i övrigt nu framförs samt med hänsyn till befintlig reglering och kommande informationsinsatser bör samtliga dessa förutsättningar bli uppfyllda. Förhållandet mellan ersättningarna för höga sjuklönekostnader respektive sjuklönekostnader inom högriskskyddet Regeringens förslag: Vid beräkning av ersättning för höga sjuklönekostnader ska avdrag göras för utbetald ersättning enligt det särskilda högrisk- skyddet, om utbetalningen har gjorts till arbets- givaren under det år som ersättningen för höga sjuklönekostnader avser. Arbetsgruppens förslag: överensstämmer delvis med regeringens förslag. Arbetsgruppen föreslog dessutom att en arbetsgivares ersättning enligt det särskilda högriskskyddet skulle minskas, om arbetsgivaren redan hade beviljats ersättning för höga sjuklöne- kostnader. Remissinstanserna: anser att samordningskravet med särskilt högrisk- skydd inte är ändamålsenligt utifrån målet att förenkla administrationen för arbetsgivarna. bedömer att förslaget innebär negativa konsekvenser för arbetsgivarna och bl.a. i form av ökad adminis- tration. Myndigheten föreslår därför att det bör ses över om inte samordningen kan hanteras på ett enklare sätt eller möjligtvis slopas helt. Skälen för regeringens förslag: För att göra arbetsgivarnas rapportering till så enkel som möjligt bör arbetsgivarna redovisa sin totala sjuklönekostnad, enligt SjlL. Vad som eventuellt har utbetalats till anställda med högriskskydd kommer således att ingå i redo- visningen och arbetsgivare behöver inte sär- redovisa eller dra av detta.