prop · H2031d10 · 2014-10-23 00:00:00 — I stället bör de medel som avsatts för fritids- pengen användas för en förstärkning av det eko- nomiska biståndet genom en höjning av barn- delen i riksnormen för barn 7–. Därmed ges barn i de mest ekonomiskt utsatta familjerna på ett bättre sätt möjlighet till fritidsaktiviteter. (Se också UO 9, avsnitt 7.9). Även underhållsstödet ska höjas (se även UO 12, avsnitt 3.7.2). Barn har oavsett bakgrund rätt till kultur och att delta i det kulturella livet. Regeringens ambition är därför att barn och ungdomar ska få bättre möjligheter att delta i idrott, friluftsverk- samhet och kulturskola. Regeringen föreslår därför även att ett bidrag införs för att möjlig- göra sänkta taxor i kultur- och . Barn har samma rätt till trygghet, möjligheter och respekt oavsett hur deras familj ser ut. Det är därför viktigt att föräldrar ska erbjudas allt nödvändigt skydd, stöd och bistånd, inte minst anpassade till barnets utveckling, så att de till fullo kan axla det ansvar som föräldraskapet innebär, inklusive kunskap om vilka rättigheter barnet har. Som exempel kan nämnas familje- center där det finns goda förutsättningar för stöd 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 till föräldrar och barn. (Se även UO 9, avsnitt 7.9.4) Barn har rätt till bästa uppnåeliga hälsa. För att alla barn och ungdomar ska få tillgång till läkemedel avser regeringen lämna förslag som innebär att personer inte ska betala egenavgift när de får läkemedel, som ingår i för- månen, fr.o.m. . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 20142014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 23 849 tkr prisnivå. 3Motsvarar 23 850 tkr prisnivå. 4Motsvarar 23 852 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Tabell 8.3 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 5:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/1414:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget föreslås för att bidra till att finansiera prioriterade. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 5:1 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , res- pektive . 8.6.25:2 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i Tabell 8.4 Anslagsutveckling Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får används för utgifter för att förverk- liga barnets rättigheter i med utgångs- punkt i . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I enlighet med den föräldrastödssatsning om tidiga insatser för barn och unga som beslutades av i budgeten så ökas anslaget med . Tabell 8.5 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättig- heter i Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 20132013/1414:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 5:2 Insatser för att förverkliga i . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , och 22 261 000 kro- nor. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 9 Alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Området omfattar insatser mot narkotika och dopning samt för minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol, liksom ett minskat tobaksbruk och spelberoende. Vidare finansieras bidrag till frivilligorgani- sationer och till alkohol-, narkotika-, dopnings- samt tobakspolitiska insatser. Inom området finansieras även andel av kostnaden för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll och . Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom Alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel 6:2 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, Summa Alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 9.3Mål för alkohol-, narkotika-, dopning-, tobak- samt spelpolitiken Målet för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT) är ett samhälle fritt från narkotika och dopning, minskade medi- cinska och sociala skador orsakade av alkohol och ett minskat tobaksbruk. Målet för samhällets insatser mot spelbero- ende är att minska skadeverkningarna av över- drivet spelande (se även avsnitt 3.4). Den samlade ANDT-strategin syftar till att underlätta statens styrning av utvecklingsinsat- serna på ANDT-området. Den anger mål, in- riktning och prioriteringar för samhällets insat- ser –2015. Förutom det över- gripande målet innehåller strategin sju långsik- tiga mål till vilka ett antal prioriterade mål knu- tits som ska uppnås . ANDT samt spel ingår också som ett av de elva målområdena inom folkhälsopolitiken och omfattas således av uppföljningen av det övergri- pande nationella målet för folkhälsoarbetet (se vidare avsnitt 5 Folkhälsopolitik). 9.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultatet är följande: 1.Skolelevers drogvanor 2013 (CAN) 2.Monitorundersökningen mäter alkohol- konsumtionen i landet (CAN 2014) 3.Undersökningar av levnadsförhållanden, /SILC (SCB) 4.ANDT-indikatorerna (Folkhälsomyndig- heten) Sedan ANDT-strategin antogs har ett samlat uppföljningssystem med indikatorer för att följa ANDT-strategins samtliga mål utarbetats. Folk- hälsomyndigheten ansvarar för uppföljnings- systemet som möjliggör årliga uppföljningar av bl.a. utvecklingen av konsumtion och missbruk, av medicinska och sociala skadeverkningar samt av verksamheter och insatser inom ANDT-om- rådet. Totalt är det 95 indikatorer uppdelade på de sju långsiktiga målen. Att utveckla ett samlat uppföljningssystem är i sig ett resultat av strategiarbetet men i den fort- satta presentationen används i första hand indi- katorer som mäter konsumtion och konsum- tionsmönster. Samtliga indikatorer finns samlade på . Eftersom det ännu inte är möjligt att ange några samlade resultat av ANDT-strategin redovisas nedan de data som är möjliga att redovisa när det gäller utvecklingen. Se också avsnitt 5.4.2 Folk- hälsans utveckling. Utvecklingen när det gäller alkohol, narkotika, dopning samt tobak är i huvudsak positiv Som framgår av diagram 9.1 har andelen 15–16- åringar som uppger att de dricker alkohol stadigt minskat från en rela- tivt hög nivå. Andelen 15–16-åringar som kon- sumerar tobak har i stort sett gått ned . Andelen i samma ålders- grupp som provat narkotika ökade för att sedan sjunka . skedde en viss uppgång då av pojkarna och av flickorna uppgav att de använt narkotika. Där- efter har utvecklingen varit relativt stabil och var andelen . Diagram 9.1 Andel konsumenter av alkohol, tobak samt narkotika bland elever i årskurs 9, 1993–2013 Även bland eleverna 2 har ande- len alkoholkonsumenter minskat . Från till 2013. Åldern för att börja använda narkotika är högre än för alkohol. Bland eleverna i gymnasiets års- kurs 2 uppgav av pojkarna och av flickorna 2013 att de an- vänt narkotika. Dessa nivåer är i stort sett oför- ändrade sedan mätningarna startade . Alltsedan dopningsfrågor introducerades i olika riksrepresentativa undersökningar första hälft har omkring en procent av männen och noll procent av kvinnorna svarat att de provat anabola androgena steroider (AAS). Den totala alkoholkonsumtionen uppgick till ren alkohol per person , vilket innebär en ökning med jämfört med året innan. Detta bryter den nedåtgående trend vi har kunnat konstateras då totalkonsumtionen nådde en topp med ren alkohol. Över tid har skillnaderna mellan män och kvinnor i alkoholvanor minskat men aktuella 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 data visar att männens alkoholkonsumtion, mätt i volym, är cirka dubbelt så hög som kvinnor- nas65. Bland unga är könsskillnaderna mindre. I årskurs 9 dricker pojkarna mer alkohol än flickorna (i liter ren alkohol) och 2 är skillnaderna något större (pojkarna dricker ca 60–mer än flickorna). Statistik visar att den genomsnittliga konsumtionen inom EU uppgår till ren alkohol per vuxen och år När det gäller yngres konsumtion visar att andelen 15–16 åringar som rapporterar att de har intensivkonsumerat alko- hol den senaste månaden är lägre i än genomsnittet i . Systembolagets försäljning utgör huvudparten av den alkohol som konsumeras Alkohol från Systembolaget utgör den största delen av all alkohol som konsumeras. utgjorde alkohol från Systembolaget av den alkohol som konsumerades. Resandeinförseln utgjorde , försälj- ning på restauranger och smugglad alkohol 6 procent66. Enligt har rökningen minskat med ungefär en procentandel i den vuxna befolkningen. Andelen dagligrökare i är i ett interna- tionellt perspektiv låg, av kvinnorna och av männen rökte 2013. I gruppen med utländsk bakgrund är andelen som röker högre än i gruppen med svensk bak- grund. Skillnaden är störst bland männen där röker i jämförelse för de med svensk bakgrund. Om man tar med snusning jämnas bilden ut där 22 pro- cent i båda grupperna röker och/eller snusar. Bland kvinnorna är skillnaden mindre där andelen kvinnor med utländsk bakgrund som röker är mot för 65Ramstedt, m.fl. 2013a 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 kvinnor med svensk bakgrund. Andelen kvinnor som röker och/eller snusar uppgår till 16 res- pektive (SCB, 2013). Även bland ungdomar har andelen daglig- rökare sjunkit kraftigt – 2013. uppgav av både flick- orna och pojkarna i årskurs 9 att de rökte dagli- gen eller nästan . Snusningen har legat på en stabil nivå i åldersgrup- pen 16–84. I årskurs 2 på gymnasiet var andelen frekventa rökare av flickorna och av pojkarna67. har tagit fram en modell för att härleda dagens sjuklighet och dödlighet till rök- ning tidigare i livet. Av om tobaksrökningens skade- verkningar (S2013/4381/FST) framgår att rök- ningen dödade uppskattningsvis 12 000 rökare –2012 Diagram 9.2 Antal dagligrökare fördelat på kön och ålder, 2013 I propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) föreslog den tidigare social- demokratiska regeringen att målet för samhällets insatser inom tobaksområdet skulle vara att minska tobaksbruket. Till målet formulerades fyra delmål fram . En tobaksfri livs- start, en halvering av ungdomar som börjar röka eller snusa, en halvering av andelen rökare bland de grupper som röker mest samt att 67 CAN, 2013 ingen ofrivilligt ska utsättas för tobaksrök i sin omgivning. Uppföljningen av delmålen bygger på en indexering av data som jämför med senast tillgängliga data. Beträffande det första delmålet om en tobaksfri livsstart är utvecklingen positiv. Allt färre kvinnor röker eller snusar under gravidite- ten och . Även färre pap- por röker under barnets spädbarnstid och en samlad beräkning visar att av målet har uppnåtts. Beträffande det andra delmålet om en halve- ring av antalet ungdomar som börjar röka eller snusa finns det inga tydliga data men tobaksbruket bland ungdomar har dock minskat stadigt . Totalt sett har rökningen minskat och rökningen har också minskat bland de grupper som röker mest. När det gäller det sista delmålet om att ingen ofrivilligt ska utsättas för passiv rökning beräk- nas målet vara uppnått till . Här har fått i uppdrag att komma med förslag på åtgärder för att ytterligare minska den passiva rökningen på allmänna platser, i syn- nerhet där barn vistas. Uppdraget ska redovisas senast . Spelproblemen i befolkningen har omfördelats Forskningsprogrammet , som leds och finansieras av , publi- cerade sin rapport om pengar och spelproblem i /2009 (FHI 2010:23). Resultatet kan jämföras med den svenska studie som genomfördes /1998. Färre personer spelar för allt mer pengar. Andelen personer som spelar spel om pengar har minskat från . Andelen s.k. problemspelare i befolk- ningen är . Andelen problemspelare är högst bland dem med lägst utbildning och lägst inkomst. Spelproblemen i befolkningen har omförde- lats . Andelen pro- blemspelare har fördubblats bland män 18–och bland kvinnor 25–. har spel- problemen minskat bland pojkar 16–, vilket var den grupp som hade mest problem med spel- andet . har även minskat bland män 45–och kvin- nor 18–. I åtgärdsprogrammet för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2014 (S2014/3533/FST) konkretiserades statliga upp- drag och satsningar under budgetåret för att nå målen i ANDT-strategin. Regional och lokal samordning är prioriterat. Länsstyrelserna samordningsfunktioner fungerar som en länk mellan den lokala, regionala och nationella nivån och främjar regional samverkan mellan myndigheter, idéburna organisationer, näringslivet m.fl. Samtliga länsstyrelser har en sådan funktion på heltid. I de flesta av landets kommuner finns särskilda personer som ansvarar för den lokala samordningen av det förebyggande arbetet. När det gäller det första långsiktiga målet i ANDT-strategin, Tillgång till narkotika, dop- ningsmedel, alkohol och tobak ska minska, finns inga tecken på en ökad anskaffning eller till- gänglighet av alkohol och tobak bland ungdo- mar. Även narkotikaindikatorn pekar åt samma håll, det är en lägre andel av ungdomarna som rapporterar att de haft möjlighet att pröva narkotika om de velat. Det genomförs också satsningar på en ökad samverkan mellan polis och kommunala verk- samheter. I tio av landets län fanns 2012 en regional samverkansgrupp för det ANDT-före- byggande och brottsförebyggande arbetet. På lokal nivå finns samverkan på motsvarande sätt i 200 kommuner. Lokala samverkansavtal mellan polis och kommun har tecknats i 133 kommu- ner. Dessa avtal syftar till att utveckla det lokala förebyggande arbetet. TÄNK OM är ett samarbetsprojekt mellan , länsstyrelserna, polisen, Systembolaget och _NTO. Syftet är att sprida kunskap till föräldrar om tonåringar och alkohol och att genomföra antilangningsaktivi- teter framför allt under storhelger. som projektet pågått har andelen ungdomar som dricker alkohol minskat och andelen föräld- rar som ger sina barn alkohol har minskat avse- värt. uppgav av eleverna i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 årskurs av gymnasiets andra- årselever att de fick alkohol av sina föräldrar. Motsvarande siffror var . deltog 226 kommuner samt alla 21 län i TÄNK OM. Arbetet med de sociala insatsgrupperna har fortsatt. Dessa syftar till att genom tidiga, tydliga och samordnade insatser minska risken för att unga väljer en kriminell livsstil och drogmiss- bruk. Erfarenheterna visar att det inom ramen för de sociala insatsgrupperna har utvecklats ett bra samarbete mellan polis och socialtjänst och att utvecklingen i ungdomsgruppen varit positiv de haft stöd från en social insats- grupp. De ursprungliga tolv kommunerna ut- ökades med 28 nya kommuner och ytterligare ett trettiotal är intresserade av att påbörja ett arbete med sociala insatsgrupper. En slutredovisning av projektet kommer att lämnas . fattade den förra regeringen beslut om att ge i uppdrag att låta utvärdera arbetet med sociala insatsgrupper. I uppdraget ingår att utvärdera resultatet för de individer som varit föremål för arbete i en social insatsgrupp och utvärdera sam- verkansformen sociala insatsgrupper. Utvärde- ringen ska redovisas till regeringen . En delredovisning av arbetet ska lämnas . Lagen (2011:111) om förstörande av vissa hälsofarliga missbrukssubstanser (förstörande- lagen) har förbättrat förutsättningarna för snabba ingripanden och har utökade möjligheter att kontrollera införsel av punktskattepliktiga alkohol- och tobaksvaror genom att de nu också kan kontrollera varor i omlastningsdepåer. skapades en ny nordisk internet- spaningsgrupp med deltagare från tull- och polismyndigheterna i de nordiska länderna. En särskild utredare har gjort en översyn av den straffrättsliga regleringen i syfte att åstadkomma en modern och ändamålsenlig straffrättslig reglering för narkotikabrott och narkotikasmugglingsbrott. presenterade utredaren sitt betänkande Synnerligen grova narkotikabrott (SOU 2014:43). Utredaren har bl.a. föreslagit att straffskalorna för grovt narkotikabrott och grov narkotikasmuggling ska delas upp i två och att straffskalan för grovt brott ska vara fängelse i lägst två och högst . För brott som är att anse som synnerligen grova ska dömas till 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 fängelse i lägst sex och högst . Betänkandet har remitterats och bereds inom . För en effektiv tillsyn är det viktigt att och länsstyrelserna ger kommunerna information, råd och stöd som håller hög kvalitet. Vid länsstyrelserna pågår, med stöd av , ett gemen- samt utvecklingsarbete för att stärka och ut- veckla tillsynsverksamheten genom bland annat utbildning och kompetensutveckling. Resultatet har blivit en gemensam arbetsmodell för tillsyn och rådgivning, en höjd ambitionsnivå och sys- tematisk kompetensöverföring mellan handläg- garna. Samtliga länsstyrelser använder numera en till- synsplan för sitt arbete. Inom alkoholområdet rapporterar 218 kommuner att de arbetar med metoden Ansvarsfull alkoholservering och näs- tan samtliga kommuner använder tillsynsplaner för servering av alkoholdrycker. Även på tobaksområdet har tillsynens förstärkts. presenterade en arbetsgrupp ett förslag till hur provköp kan lagregleras och inordnas i det ordinarie tillsynsarbetet. har kommunerna rätt att genomföra kontrollköp av folköl, tobak och receptfria läkemedel i syfte att kontrollera att den som lämnar ut dessa varor förvissar sig om att mottagaren har fyllt (prop. 2013/14:56). har i uppdrag att ta fram vägledning och sprida kunskapen om möjlig- heten att använda kontrollköp som tillsyns- metod. Utredningen om tillsyn av marknadsföring av alkoholdrycker och tobak lämnade sitt betänk- ande En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och e-handel med alkohol och tobak (SOU 2013:50) . tillsattes utredningen och hemleverans av alko- holdrycker till konsument. Utredningen pre- senterade sitt betänkande Privat införsel av alko- holdrycker (SOU 2014:58) . Båda ut- redningarna bereds inom . Frivilligorganisationerna utför ett viktigt arbete både när det gäller opinionsskapande insatser och konkreta preventionsinsatser. Medel har via och för- delats till frivilligorganisationerna för att stärka dem i deras alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksförebyggande arbete. har också medel för att genomföra särskilda åtgärder inom det nationella tobaksförebyggande arbetet. Satsningen har fokuserat på nationellt stöd till lokalt arbete och nationell samordning av tobaksfrågan samt kraftsamling för tobaksavvänjning. har förstärkningen av tillsyn avseende tobakslagen och kompetens- och utbildningsinsatser för länsstyrelser och kommuner fortsatt. Uppdraget ska slutredovisas . Av en utvärdering som gjort av tobakspreventivt arbete i –2010 (Lokalt tobakspre- ventivt arbete, gör det någon skillnad?) framgår att det finns relativt tydliga skillnader i synen på preventiva insatser mellan de kommuner som har en hög respektive låg tobakskonsumtion bland skoleleverna. Det tycks som om politi- kerna i kommunerna med en låg tobakskon- sumtion bland eleverna är mer insatta i det tobakspreventiva arbetet. Det tycks också som om synen på tillsyn har betydelse. Intervjuade näringsidkare i lågkonsumtions-kommunerna menar bestämt att det inte förekommer att ung- domar under skulle kunna köpa tobak i deras affärer. har arbetat med att samordna och utveckla det alkohol- och tobaksförebyggande arbetet inom mödra- och barnhälsovården. Arbetet har bidragit till att lägga grunden för ett långsiktigt förebyggande arbete som omfattar kvalitetssäkring, kompe- tensutveckling, spridning av information, ny forskning m.m. har i uppdrag att stötta inför- ande av nationella riktlinjer för sjukdomsföre- byggande metoder i hälso- och sjukvården. 2012 införlivades det pågående utvecklingsarbetet av alkohol- och tobaksinformation till blivande föräldrar i detta uppdrag. Arbetet leds av Social- styrelsen i samarbete med , och . Uppdraget ska redovisas . harsatsningen på att utveckla stö- det till barn som växer upp i familjer med miss- bruk, psykisk sjukdom, psykisk funktionsned- sättning eller där det förekommer våld fortsatt. Det är ett nationellt utvecklingsarbete som inne- bär en samlad och långsiktig satsning som berör flera myndigheters ansvarsområden. Socialstyrel- sen, och Kom- muner och Landsting är huvudaktörer. Arbetet har syftat till att utveckla fungerande strukturer, erbjuda kompetensutveckling till personal och stärka samverkan inom och mellan berörda verk- samheter i kommuner och landsting. Mer famil- jeorienterade arbetssätt är under utveckling och ska användas inom missbruks- och beroendevår- den, och hälso- och sjukvården. Mödra- och barnhälsovården, förskola och skola har också ingått i satsningen. Inom ramen för uppdraget har vid tagit fram en kunskapsöversikt om skador hos barn av alkohol under graviditeten samt om diagnostise- ring. Därutöver görs en kartläggning vid av verksamheter för stöd till gravida och spädbarnsfamiljer. Ett av målen är att få ökad kunskap om olika diagnoser som kan sättas i samband med mammans missbruk under graviditeten. En rapport publicerades och ett särskilt forskarnätverk har initierats av . har fortsatt sitt utvecklingsarbete med öppna jämförelser för att belysa missbruks- och beroendevårdens arbete utifrån ett barn- och föräldraperspektiv. påbörjade Folkhälsomyn- digheten sitt arbete med systematiska kunskaps- översikter om det vetenskapliga stödet för de metoder som erbjuds barn som lever i familjer där föräldrarna har problem förorsakade av missbruk m.m. Myndigheten fördelar också medel till utvecklingsprojekt inom området. EU och internationellt arbete Tillsammans med de övriga nordiska länderna har arbetat för att det alkoholskadeförebyggande arbetet ska ges högre prioritet inom EU och internationellt. antogs en EU-strategi för att stödja med- lemsländerna i arbetet med att minska de alko- holrelaterade skadorna. pågick ett gemensamt arbete mellan kommissionen och medlemsländerna för att utvärdera strategin. Medlemsländerna har gemensamt framfört att det finns behov av en fortsatt men mer fokuse- rad EU-strategi. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 hälsoministrar rådsslutsatser som bland annat uppmanade att återkomma med ett förslag till en fortsatt strategi till stöd för EU:s medlemsländer. Arbetet har dock för- senats på grund av att en ny tillträdde . har en frivillig tvåårig handlingsplan med inriktning på unga utarbetats i samarbete mellan medlemsländerna och . Världshälsoförsamlingen antog 2010 en global alkoholstrategi. För att sprida och genomföra strategin inrättades ett globalt nätverk med representanter från WHO:s medlemsländer, där tillsammans med var ord- förande. Året därpå, 2011, antog WHO Euro en handlingsplan för att genomföra den globala strategin (European Alcohol Action Plan 2012- 2020). Inom EU finns en narkotikastrategi för perio- den –2020. Strategin syftar till att bidra till en minskad efterfrågan och tillgång på narkotika inom EU och till en minskning vad gäller de skador för hälsan och samhället som orsakas av narkotika. Strategin utgör dels ett stöd och ett komplement till nationell politik och en ram för samordnade och samlade insatser, dels en ram för EU:s externa samarbete inom detta område. Som en del i satsningen mot cannabis genomfördes en internationell vetenskaplig konferens på temat cannabis i . Konferensen samlade ett stort antal nationella och internationella politiker, experter och forskare. skickade sin fjärde rapport om implementeringen av WHO:s ramkonven- tion om tobak. Rapporten utgör underlag inför den sjätte partskonferensen (COP 6) för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll som äger rum i , . Vid den femte partskonferensen (COP 5) i , antogs ett protokoll om illegal handel med tobaksprodukter. under- tecknade protokollet och frågan om hur protokollet ska genomföras i bereds inom . Inom ramen för är hälsa ett eget prioritets-om- råde och arbete pågår med att identifiera mål och indikatorer.