prop · H2031d29 · 2014-10-23 00:00:00 — 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Förslag till statens budget Avgiften till Europeiska unionen Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen............................................ Analys och slutsatser ......................................................................... 1:1 Avgiften till Europeiska unionen.............................................. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska Tabell 2.2 Anslagna medel samt utfall ............................................................... Anslag 1:1 fördelat på anslagsposter ............................................................. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU- budgeten för (avsnitt 3), 2.för anvisar ett ramanslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt följande uppställning: 1:1 Avgiften till Europeiska unionen 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 2 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna inom utgiftsområde 27 utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen avseende EU-budgeten. Europeiska unionens allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. EU-budgetens utgifter och inkomster ska balansera. Eftersom EU- budgetens inkomster i princip utgörs av avgifter från medlemsstaterna styr EU-budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning utgiftsnivån inom utgiftsområde 27. Avgifterna från medlemsstaterna benämns egna medel och regleras i enlighet med ett s.k. egna medelsbeslut. Det finns tre typer av egna medel; traditionella egna medel, vilket utgörs av inkomster från den gemensamma tulltaxan och sockeravgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken, en mervärdesskattebaserad avgift samt en avgift baserad på medlemstaternas bruttonationalinkomst (BNI) (se avsnitt 2.7 för en mer utförlig beskrivning). Europeiska unionens råds beslut av om systemet för egna medel för perioden –2020 ska godkännas av de nationella parlamenten innan det träder i kraft. Beslutet beräknas kunna träda i kraft men har verkan fr.o.m. och tillämpas då retroaktivt. Det finns i systemet för egna medel ett antal särskilda bestämmelser och begränsningsregler, vilket påverkar avgift till EU. För det första har en särskild budgetreduktion. Reduktionen finansieras av övriga medlemsstater, varför andel av finansieringen utgör en särskild del av har dock tillsammans med , och en reduktion på av den ordinarie finansieringsandelen. Detta undantag finansieras av övriga medlemsstater, exklusive . När Europeiska unionens råds beslut om systemet för egna medel, för perioden – 2020, trätt i kraft kommer , och att ha en nedsatt mervärdesskattebaserad avgift. mervärdesskattebaserade avgift motsvarar av mervärdesskattebasen, vilket innebär en nedsättning om jämfört med ordinarie uttag på av mervärdesskattebasen. , , och kommer även att ha en särskild reduktion av den BNI-baserade avgiften. reduktion uppgår till priser. I tabell 2.1 redovisas utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27. uppgick utfallet till . Utfallet motsvarar i princip prognosen i budgetpropositionen . För beräknas utgifterna ligga i nivå med . är i budgetramen för perioden –2020. Eftersom periodens beslut om egna medel ännu inte trätt i kraft innebär det att de reduktioner erhåller under 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 2014–2020 kommer att hanteras retroaktivt, därför högre och förutses minska 2016. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 1:1 Avgiften till Europeiska unionen Totalt för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska 1Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2014 (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21) och förslag i propositionen Höständringsbudget (prop.2014/15:2). Målet för den svenska budgetpolitiken i EU är att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Utgifterna på EU-budgeten delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Ett åtagande som görs i EU-budgeten kan leda till betalningar såväl det aktuella budgetåret som kommande år, medan betalningarna motsvarar faktiska utgifter. Regeringen bemyndigades att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer av den fastställda EU-budgeten avseende totalt 155 659 miljoner 2013 betalningar avseende ingångna åtaganden om totalt . Vid utgången av 2013 fanns sammanlagt kvarvarande utestående åtaganden på totalt . avgift till EU 2013 Utfallet för den svenska EU-avgiften 2013 blev , vilket är något lägre än vad som anvisades i statens budget. En redogörelse avseende utfallet återfinns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2013 (skr. 2013/14:101). Tabell 2.2 Anslagna medel samt utfall 1:1 Avgiften till Euro- uppgick särskilda reduktioner till (se tabell 2.3). Tabell 2.3 budgetreduktioner 2013 Reduktion av den BNI-baserade avgiften Nedsättning av den mervärdesskattebaserade Nedsättning av finanseringsandel av EU:s årsbudget antogs av . Den totalt beslutade budgeten uppgår till i åtagandeanslag och i betalningsanslag. Det motsvarar en ökning på av betalningsanslagen i förhållande till budgeten . Det finns förslag på ändringsbudgetar , vidare pågår arbete med revision av samtliga medlemsstaters faktiska BNI- och mervärdesskattebas, vilket kan komma att påverka EU-budgeten. EU:s fleråriga budgetram för omfattar beslut om totala åtaganden för perioden, totala betalningar samt beslut om hur medlemsstaterna ska finansiera utgifterna på EU:s budget. De totala åtagandena för perioden –2020 får maximalt uppgå till och de totala betalningarna får maximalt uppgå till priser. I förhållande till budgetramen –2013 innebär det en real minskning . Utgiftsstrukturen har moderniserats i form av omprioriteringar från jordbruks-, och sammanhållningspolitiken till bl.a. forskning och utveckling. Vidare görs insatser även inom klimat- och energiområdet. kvarstår befintligt regelverk för medlemsstaternas avgifter (egna medel) med vissa förändringar. Den fleråriga budgetramen –2020 kan därför ses som positiv för . I arbetet med EU:s årsbudget kommer det fortsatt att vara av stor vikt att respektera de finansiella ramarna i den fleråriga budgetramen och verka för realistiska prognoser så att överbudgetering undviks. Analys av tidigare års utfall är en viktig del i detta. Utfallet för EU-budgeten 2013 innebar att betalningarna ökade i förhållande till 2012. Betalningarna var högre än 2012, vilket påverkade och ökade avgift till EU. Överskottet av betalningar efter överföringar är i nivå med och uppgick till ca . Det innebär att problemen med överbudgetering kvarstår och ytterligare insatser bör vidtas. Nivån på den beslutade budgeten är något lägre än kommissionens förslag som innebar en betalningsnivå på . Sammanfattningsvis bedöms de uppnådda resultaten inom området i huvudsak ligga i linje med målet för budgetpolitik i EU. Det finns dock starka skäl för regeringen att även fortsättningsvis driva en restriktiv linje i arbetet 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 med de årliga budgetarna samt att försöka minska överbudgetering. De underlag som ligger till grund för betalningar av avgiften till EU granskas av i samband med granskningen av myndigheternas årsredovisningar och årsredovisningen för staten. granskning har inte föranlett några iakttagelser gällande avgiften. Resultatet från den årliga granskning som Europeiska revisionsrätten gör finns ännu inte tillgängligt . En redogörelse för revisionsrättens iakttagelser avseende 2012 finns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2013 (skr. 2013/14:101 s. 261). Den svenska EU-budgetpolitikens grundläggande mål ligger fast. Regeringen avser att verka för restriktiva årsbudgetar. Effektivitet och återhållsamhet utgör viktiga element för i behandlingen av EU:s årsbudget. Vägledande för är principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. Kommissionens förslag till budget innebär en ökning jämfört med beslutad budget . Vidare föreslår kommissionen att betalningstaket ska överskridas med , för att kunna mobilsera insatser som ligger utanför budgetramen. För regeringen är restriktivitet en grundläggande linje i den fortsatta behandlingen av budgetförslaget . Detta innebär bl.a. att betalningsanslagen bör läggas på rimliga nivåer och att tillräckliga marginaler upprätthålls mellan årsbudgeten och taken i den fleråriga budgetramen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 2.7.11:1 Avgiften till Europeiska unionen 1Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2014 (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21) och förslag i propositionen Höständringsbudget (prop.2014/15:2). Anslaget får användas för utgifter för betalning av avgift till Europeiska unionens allmänna budget. Anslaget får även användas för att finansiera eventuella krav från Europeiska kommissionen på dröjsmålsränta på grund av försenade inbetalningar av egna medel. avgift till EU-budgeten beräknas uppgå till , vilket är ca högre än beräkningen ekonomiska vårproposition. Förändringen beror på kommissionens förslag till årsbudget men även på nya makroekonomiska antaganden. EU-avgiften består av sex delposter. Prognosen för avgiften består därför av beräknat utfall för respektive delpost (se tabell 2.5). Inkomster från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska unionen och betalas in efter faktisk uppbörd. Medlemsstaterna får i budgetramen för perioden – 2020 behålla av uppbörden för att täcka sina administrativa kostnader. Beloppen i tabell 2.5 avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen, dvs. efter avdrag för administrativa kostnader. Tulluppbörden redovisas under inkomsttitel Tullmedel. Regeringen beräknar att tullavgiften kommer att uppgå till . Avgifterna på sockerproduktion tas ut i enlighet med den gemensamma jordbrukspolitiken och betalas enligt faktisk uppbörd. Medlemsstaterna får för perioden –2020 behålla av uppbörden för att täcka sina administrativa kostnader. Uppbörden av dessa avgifter redovisas mot inkomsttitel Sockeravgifter. Regeringen beräknar att sockeravgiften kommer att uppgå till . Den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas som en andel av medlemsstatens mervärdesskattebas. I budgetramen för perioden – 2020 kommer att betala en mervärdesskattebaserad avgift på av mervärdesskattebasen. Den generella uttagssatsen för samtliga medlemsstater är . Nedsättningen beräknas tillämpas 2016 med retroaktivitet . Den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas uppgå till . Europeiska kommissionens samlade uttag av BNI-baserad avgift beräknas som en restpost, dvs. uttaget beräknas så att det ska täcka EU- budgetens återstående finansieringsbehov efter att samtliga länders traditionella egna medel och mervärdesskattebaserade avgifter dragits av från den budgeterade utgiftsnivån. Respektive medlemsstats andel fastställs som statens andel av EU:s BNI. Ökar en stats BNI i förhållande till övriga medlemsstater, ökar andelen och därmed den BNI-baserade avgiften. Exempelvis beräknas övergången till ett nytt regerverk för nationalräkenskaperna påverka denna andel, vilket också beaktats i prognosen för avgift till EU (se fördjupningsruta ENS 2010 – effekter på BNP av omläggningen av nationalräkenskaperna i Förslag till statens budget, finansplan med m.m. avsnitt 4). reduktion av den BNI-baserade avgiften, motsvarande priser kommer även den att hanteras retroaktivt, troligen . avgiften för budgetreduktion på . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Tabell 2.5 Anslag 1:1 fördelat på anslagsposter -2 342 2 1Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2014 (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21) och förslag i propositionen Höständringsbudget (prop.2014/15:2). 2Beräknad effekt av retroaktiv rabatt. Anm.: Beloppen är avrundande och stämmer därför inte överens med summan. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av den fastställda EU-budgeten till följd av åtagandebemyndiganden. Skälen för regeringens förslag: Medlemsstaternas avgifter används för att finansiera EU- budgetens betalningar under innevarande år. De åtaganden som staten ingår på området avser EU-budgetens åtagandebemyndiganden , vilka kan resultera i betalningar innevarande eller kommande år. I Europeiska kommissionens budgetförslag föreslås att åtagandebemyndiganden om ska ställas till förfogande . totala andel beräknas uppgå till , vilket motsvarar ca . Budgetförslaget behandlas av unionens budgetmyndighet.