prop · H103188 · 2014-03-18 00:00:00 — Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna som har yttrat sig tillstyrker promemorians förslag eller har inte några invändningar mot det. Detta gäller bl.a. , , , Universitets- och högskolerådet, , Arbetsförmedlingen, och kommuner, , , Industriarbetsgivarnas Kompetensråd, Ingenjörer, samt . , Trä- och Möbelföretagen och samt Livsmedelsföretagen anför att CDIO (conceive – design – implement – operate), ett synsätt som genomsyrar teknikpro- grammet, även bör tillämpas inom ramen för det fjärde tekniska året. 2013/14:188 Skälen för regeringens förslag: Vidareutbildningen i form av ett fjärde tekniskt år föreslås i avsnitt 5.1 vara en del av gymnasieskolan och ämnena och kurserna bör därför utformas på motsvarande sätt som för gymnasieskolans nationella program. Av skollagen framgår att det för varje ämne i ett nationellt program i gymnasieskolan ska finnas en ämnesplan och att utbildningen i varje ämne ska ges i form av en eller flera kurser. För varje kurs ska det anges hur många gymnasiepoäng kursen omfattar (16 kap. 21 och 23 §§). Motsvarande reglering bör införas i fråga om det fjärde tekniska året. Det bör vidare tas in en upplysningsbestämmelse i skollagen om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om ämnesplaner för vidareutbildningen. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bör vidare bemyndigas att meddela föreskrifter om vad som krävs för att få påbörja en kurs. När det gäller betygssättning ser regeringen inga skäl till att frångå vad som gäller för gymnasieskolan i övrigt och föreslår därför att samma bestämmelser ska tillämpas för det fjärde tekniska året (15 kap. 21–29 §§ skollagen). , Trä- och Möbelföretagen och samt Livsmedelsföretagen anför att CDIO bör tillämpas även inom ramen för det fjärde tekniska året. Regeringen delar uppfattningen att det fjärde året ska bidra till att eleverna utvecklar ingenjörsmässiga färdigheter. fick i uppdrag att inför en eventuell permanentning av det fjärde tekniska året bl.a. göra en översyn av dess innehåll utifrån erfarenheterna av pågående försöksverksamhet (dnr U2013/5041/GV). Regeringen konstaterar att i sin rapport när det gäller uppdraget föreslagit mål för gymnasieingenjörsexamen som stöder det aktuella synsättet (dnr U2013/7839/GV). Som framgår av avsnitt 5.2 bör examensmålen för vidareutbildningen beslutas av regeringen i förordning. Huvudmannens skyldighet att erbjuda utbild- Regeringens förslag: Har en elev i vidareutbildningen efter avslutad kurs eller genomfört examensarbete fått lägst betyget E, ska huvud- mannen inte vara skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter meddelade av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela före- skrifter om vad som krävs för att få gå om en kurs. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig till- styrker promemorians förslag eller har inte några invändningar mot det. Skälen för regeringens förslag: I skollagen regleras när huvudman- nen i fråga om gymnasieskolans nationella program är skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag (16 kap. 24 §). digas regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vad som krävs för att få gå om en kurs. Det anges vidare Prop. 2013/14:188 att om en elev efter avslutad kurs eller genomfört gymnasiearbete har fått lägst betyget E, ska huvudmannen inte vara skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter meddelade med stöd av nämnda bemyndigande. Motsvarande reglering bör gälla även för vidareutbildningen. Regeringens förslag: För varje elev i vidareutbildningen ska det upprättas en individuell studieplan. Det ska tas in en upplysningsbestämmelse i skollagen om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker promemorians förslag eller har inte några invändningar mot det. Undantaget är som anser att individuella studieplaner inte är nödvändiga eftersom eleverna är myndiga och förväntas ta ett stort eget ansvar för sina studier under det fjärde året. Skälen för regeringens förslag: I skollagen regleras att det för varje elev på gymnasieskolans nationella program ska upprättas en individuell studieplan (16 kap. 25 §). Den individuella studieplanen ska enligt gymnasieförordningen bl.a. innehålla uppgifter om elevens studieväg och om de val av kurser eller ämnesområden som eleven har gjort (1 kap. 7 §). En individuell studieplan ska inte bara finnas för varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan utan även för varje elev inom vuxenutbildningens skolformer, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare. Elever i vuxenutbildningen är normalt myndiga och förväntas ta ett stort eget ansvar för sina studier, men den individuella studieplanen har inom vuxenutbildningen ändå ansetts fylla en viktig funktion. Den individuella studieplanen är i de skolformer där den förekommer av central betydelse för elevens utbildning och för uppföljning av elevens utveckling. Regeringen anser därför, till skillnad från , att planen bör vara ett viktigt instrument även inom vidareutbildningen. Regeringen föreslår alltså att det inom vidareutbildningen på motsvarande sätt som inom t.ex. gymnasieskolan ska upprättas en individuell studieplan för varje elev. Därutöver föreslås att det i skollagen ska tas in en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen. 2013/14:188 8 Regeringens förslag: För behörighet till vidareutbildningen ska det krävas gymnasieexamen från teknikprogrammet eller likvärdiga kun- När det gäller vidareutbildningen ska det alltså göras undantag från skollagens bestämmelse om att ungdomar som har gått igenom en utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning eller har avlagt International Baccalaureate (IB) är behöriga för Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela ytterligare föreskrifter om behörighetsvillkor. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt promemorians förslag eller har inte några invändningar mot förslaget, bl.a , , Arbetsförmedlingen, och kommuner, , Kom- muner och Landsting samt . positiv till att vidareutbildningen ska bygga på de nationella inrikt- ningarna på teknikprogrammet och understryker vikten av att det ställs krav på godkänt betyg i vissa specifika kurser för att säkerställa att ele- verna har en gemensam grund in i det fjärde året. Byggindustrier är positivt till förslaget och anser att formuleringen att det ska krävas en gymnasieexamen från teknikprogrammet eller likvärdiga kunskaper är bra. Begreppet likvärdiga kunskaper bör enligt organi- sationen inkludera examen från ett yrkesprogram om eleven har kompletterat med de behörighetsgivande kurserna. kommun anser att det är oklart vad som avses med begreppet Samverkansorganet i () anser att en elev som har gått ett av Teknikcollege certifierat program och som alltså har minst 2 800 poäng, borde vara behörig att gå det fjärde året och anger att detta bör förtydligas. menar att flera nationella inriktningar på teknik- programmet ska kunna kvalificera till en och samma profil inom vidare- Skälen för regeringens förslag: Eftersom det fjärde tekniska året enligt förslaget i avsnitt 5.1 ska införas som en vidareutbildning som bygger vidare på teknikprogrammet bör en gymnasieexamen från pro- grammet utgöra en grund för behörighet. verksamheten visar att det är rimligt att vidareutbildningens profiler bygger vidare på teknikprogrammets nationella inriktningar. så sätt säkerställas att eleverna inom vidareutbildningen har sådana för- kunskaper att de har möjlighet att nå längre inom respektive teknikom- råde och att utbildningen motsvarar de krav som kan ställas på en bli- I det tidigare nämnda uppdraget till (dnr U2013/5041/GV) ingick därför att utreda behovet av förkunskaper inför det fjärde tekniska årets profiler och att lämna förslag på behörig- hetskrav, utöver gymnasieexamen från teknikprogrammet, som ska gälla Prop. 2013/14:188 för tillträde till vidareutbildningens olika profiler. visning av uppdraget framgår att myndigheten föreslår att vissa specifika kurser ska utgöra förkunskapskrav för vidareutbildningens olika profiler. Regeringen anser att erfarenheterna från försöksverksamheten talar för att vissa ytterligare behörighetsvillkor bör ställas upp. Regeringen anser att det är viktigt att målgruppen för vilka som kan vara behöriga till vidareutbildningen inte blir för snäv och utestänger sökande som har kunskaper som motsvarar de som ges på gymnasieskolans teknikprogram. Därför bör en sökande vara behörig till vidareutbildningen om den sökande har kunskaper som är likvärdiga med erforderliga kunskaper från teknikprogrammet. kommun framhåller att det är oklart vad som avses med likvärdiga kunskaper. Kunskaper som regeringen anser vara likvärdiga i förhållande till vad teknikprogrammet ger kan inhämtas t.ex. genom studier inom den kommunala vuxenutbildningen, studier utomlands eller på andra nationella program i gymnasieskolan i kombination med kompletterande studier. Regeringen anser att så många som möjligt med nödvändiga förkunskaper ska kunna läsa vidareutbildningen. Regeringen anser dock att det inte går att ta ställning till kommuns förslag om att flera inriktningar på teknikprogrammet ska kunna kvalificera till en och samma profil inom vidareutbildningen eller till vad Byggindustrier och framför om att andra program än teknikprogrammet borde ge behörighet till vidareutbildningen innan de särskilda behörighetskraven har fastställts. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att det för behörighet till vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år ska krävas gymnasieexamen från teknikprogrammet eller likvärdiga kunskaper. Regeringen anser också att det kan vara lämpligt att ställa upp ytterligare behörighetsvillkor och föreslår därför att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om behörighetsvillkor. I skollagen finns en bestämmelse om att ungdomar som har gått igenom utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning eller har avlagt International Baccalaureate (IB) är behöriga för gymnasieskolan (15 kap. 6 §). Bestämmelsen motiveras av att det inte bör vara samhällets skyldighet att tillhandahålla mer än en gymnasieutbildning. Härmed avses utbildningar på samma nivå. Det fjärde tekniska året är dock en vidareutbildning som bygger på ett genomgånget teknikprogram och det är därför uppenbart att ett undantag från nämnda huvudprincip måste göras i nu aktuellt fall. Det föreslås därför att ett sådant undantag görs. Regeringens förslag: I en ansökan till vidareutbildningen ska det anges vilken utbildningsanordnare och vilken nationell profil ansökan avser. Avser ansökan mer än en utbildning ska utbildningarna anges i 2013/14:188 Ansökan ska ges in till den sökandes hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman än den sökandes hemkommun, ska ansökan sändas vidare till denne. Regeringens bedömning: Samma tidpunkter som gäller i fråga om antagning till de nationella programmen bör gälla även för vidareutbildningen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. I promemorian finns ingen bedömning i denna del. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna som har yttrat sig tillstyrker promemorians förslag eller har inte några invändningar mot det. Detta gäller bl.a. , , , Universitets- och högskolerådet, , Arbetsförmedlingen, och kommuner, , , Industriarbetsgivarnas Kompetensråd, Ingenjörer, , samt Livsmedelsföretagen. kommun stödjer promemorians förslag angående ansökan och ansökningsförfarande, men anger att för att det ska fungera måste en tidplan för ansökan och antagning fastställas på samma sätt som för nationella program 1. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Vidareutbildningen och de olika nationella profilerna kan komma att anordnas av flera huvudmän runtom i landet. Huvudmännen föreslås i avsnitt 8.3 vara skyldiga att ta emot sökande oavsett var i landet de sökande bor, s.k. riksrekrytering. En sökande kan därför komma att söka utbildningar hos flera olika huvudmän vid samma tillfälle för att öka sina chanser att bli antagen. För att göra ansökningsförfarandet så enkelt som möjligt både för de sökande och för huvudmännen föreslås att en ansökan till vidareutbildningen ska ske på motsvarande sätt som gäller för gymnasieskolas nationella program. Detta innebär att ansökan ska lämnas till den sökandes hemkommun och att den sökande, om denne söker flera utbildningar, ska rangordna dessa (jfr 16 kap. 35 § första stycket skollagen). Eftersom regeringen föreslår att det inom vidareutbildningen ska finnas flera nationella profiler och, i avsnitt 8.3, föreslår att utbildningen ska vara riksrekryterande föreslås också att det i ansökan ska anges vilken utbildningsanordnare och vilken nationell profil ansökan avser. Det är viktigt att ansökan kommer berörd huvudman till del så att ansökningsprocessen kan inledas och den sökandes möjlighet att komma i fråga prövas. Om ansökan avser utbildning hos en annan huvudman än den sökandes hemkommun, föreslås därför att den sökandes hemkommun ska sända ansökan vidare till denne (jfr 16 kap. 35 § andra stycket skollagen). Genom den föreslagna ordningen kommer varje sökande endast att lämna en ansökan, även om denne söker till utbildningar som anordnas av flera huvudmän. Detta förenklar för den sökande. Kravet på att den sökande ska rangordna sina önskemål underlättar vidare de olika huvudmännens planering. Eftersom den sökandes hemkommun kan bli skyldig att lämna ekonomiskt stöd för den sökandes inackordering om den sökta Prop. 2013/14:188 utbildningen anordnas av en annan kommun, har vidare hemkommunen ett intresse av att tidigt få kännedom om ansökan, även i de fall ansökan avser utbildning hos en annan huvudman. Även detta intresse tillgodoses genom förslaget. kommun anser att en tidplan för ansökan och antagning måste fastställas på nationell nivå på samma sätt som för nationella program 1. Kommunen anger att om ansökan och antagning görs hos olika huvudmän kan den sökande omöjligt lämna endast en ansökan eller ange i vilken ordning han eller hon önskar komma i fråga. Regeringen menar dock att det sannolikt inte kommer att bli några problem i praktiken eftersom antagningsförfarandet fungerar väl för de nationella programmen och då tidpunkter för ansökning till de nationella programmen i huvudsak bestäms av skolhuvudmännen själva. De enda tidpunkter för antagning som gäller för nationella program regleras i gymnasieförordningen och innebär att ett preliminärt beslut om antagning ska fattas i början av vårterminen närmast före utbildningens start och att ett slutligt beslut om möjligt ska fattas före det år då utbildningen börjar (7 kap. 7 §). Motsvarande bestämmelser bör införas för vidareutbildningen. 8.3Huvudmannen prövar om den sökande ska tas emot Regeringens förslag: Huvudmannen för den sökta vidareutbildningen ska pröva om en sökande är behörig och om den sökande ska tas emot. Behöriga sökande från hela landet ska tas emot till utbildningen (riksrekrytering). Det ska i skollagen tas in en upplysning om att det av andra bestäm- melser i lagen framgår att huvudmannen ska göra ett urval bland mot- tagna sökande, om fler sökande har tagits emot till huvudmannens utbildning än det finns platser i utbildningen. Den sökande ska till få överkla- ga huvudmannens beslut om mottagande. serna om överklagande av huvudmannens beslut i fråga om behörighet och mottagande till nationella program i gymnasieskolan ska justeras till att enbart avse frågan om mottagande. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorians förslag saknas dock en bestämmelse om möjlig- het för den sökande att överklaga en enskild huvudmans beslut i fråga I promemorian föreslås inte heller någon justering av de befintliga bestämmelserna om överklagande av beslut i fråga om behö- righet och mottagande till nationella program i gymnasieskolan till att enbart avse frågan om mottagande. Vidare föreslås inte i promemorian någon upplysningsbestämmelse om att det av andra bestämmelser i skollagen framgår att huvudmannen, om fler sökande har tagits emot till huvudmannens utbildning än det finns platser i utbildningen, ska göra ett urval bland mottagna sökande. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna som har yttrat sig tillstyrker promemorians förslag eller har inte några invändningar mot det. Detta gäller bl.a. , Universitets- och högskolerådet, , Arbetsförmedlingen, och kommuner, , , Industriarbetsgivarnas Kompetensråd, Ingenjörer, , samt Livsmedelsföretagen. och kommun anser att skrivningarna om skyldigheten att ta emot alla behöriga sökande och om att det behöver göras ett urval bland behöriga sökande om dessa är fler än antalet platser i utbildningen är oklara. Skolinspektionen och har framfört att det i promemorians förslag saknas en punkt om möjlighet till överklagande av mottagande till en enskild huvudmans utbildning. Skälen för regeringens förslag: När det gäller nationella program i gymnasieskolan ankommer det på den huvudman som anordnar utbildningen att besluta vilka sökande till utbildningen som är behöriga och som ska tas emot (16 kap. 36 § skollagen). Dessa beslut får överklagas till av sökanden (28 kap. 12 § första stycket 7 och 13 § första stycket 1 skollagen). Om fler sökande har tagits emot till huvudmannens utbildning än det finns platser i utbildningen, ska huvudmannen göra ett urval bland mottagna sökande (15 kap. 12 och 13 §§ skollagen). Av praktiska skäl är det viktigt att bestämmelserna för olika utbildningsformer i gymnasieskolan är likalydande, om det inte finns saklig grund för avvikelse. Utgångspunkten är således att motsvarande ordning ska gälla för vidareutbildningen. I avsnitt 5.1 föreslås att vidareutbildningen i form av ett fjärde tekniskt år bör permanentas och att utbildningen visserligen bör bygga på det tekniska programmet, men formellt bör vara fristående från detta program. Förslaget möjliggör en ordning där alla elever som har en gymnasieexamen från teknikprogrammet eller likvärdiga kunskaper kan söka vidareutbildningen som förstahandssökande genom riksrekrytering. På så vis kan alla behöriga sökande ges samma möjlighet att mottas till utbildningen oavsett bostadsort. Tillgången till utbildningen blir således i detta avseende lika för alla som är behöriga. Regeringen föreslår därför att utbildningen ska vara riksrekryterande. Om det finns fler behöriga sökande än platser i utbildningen bör ett urval göras. Skolinspektionen och kommun anser att skrivningarna om skyldigheten att ta emot alla behöriga sökande och om att det behöver göras ett urval bland behöriga sökande om dessa är fler än antalet platser i utbildningen är oklara. Att en sökande tas emot till en utbildning inom t.ex. gymnasieskolan innebär enligt den ordning som gäller endast ett mottagande som sökande till utbildningen. Beslutet om mottagande som sökande innebär inte att den sökande faktiskt får påbörja utbildningen, utan ett fastställande av den sökandes behörighet. Alla som är behöriga ska tas emot. Huvudmannen beslutar därefter om alla mottagna sökande också ska antas till utbildningen, dvs. faktiskt få påbörja den. Om utbildningen har för få platser i förhållande till antalet mottagna sökande kan inte samtliga mottagna sökande antas till utbildningen och då måste ett urval göras. Den föreslagna regleringen avseende mottagande och urval när det gäller vidareutbildningen motsvarar således vad som gäller för gymnasieskolan i övrigt samt även för vissa andra skol- Prop. 2013/14:188 former. Skolinspektionen och har framfört att det i promemorians förslag saknas en reglering av möjligheten att överklaga en enskild huvudmans beslut i fråga om mottagande till vidareutbildningen. Regeringen föreslår att en sådan bestämmelse införs. Den sökande ska alltså få överklaga såväl en offentlig som en enskild huvudmans beslut i fråga om mottagande som sökande till . Regeringen föreslår att de befintliga bestämmelserna om överklagande av huvudmannens beslut i fråga om behörighet och mottagande till nationella program i gymnasieskolan ska justeras så att möjligheten till överklagande enbart avser frågan om mottagande. Motivet till detta är att eftersom bara behöriga sökande får tas emot, så måste behörighetsfrågan avgöras som ett led i prövningen av om en sökande ska tas emot eller inte. En sökande som inte är behörig kan inte tas emot till utbildningen. En möjlighet att överklaga huvudmannens beslut i fråga om behörigheten är alltså meningslös, eftersom den sökande får överklaga själva beslutet i fråga om mottagande. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att huvudmannen för den sökta vidareutbildningen ska pröva om en sökande är behörig och om den sökande ska tas emot som sökande. Behöriga sökande till utbildningen från hela landet ska tas emot som sökande (riksrekrytering). För att tydliggöra att ett beslut om mottagande som sökande inte är samma sak som ett beslut om antagning föreslås att det i skollagen tas in en upplysning om att det av andra bestämmelser i lagen framgår att huvudmannen, om fler sökande har tagits emot till huvudmannens utbildning än det finns platser i utbildningen, ska göra ett urval bland mottagna sökande. Regeringens förslag: Gymnasieingenjörsexamen ska utfärdas om en elev har gått igenom en fullständig vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år med godkända betyg. Det ska tas in en upplysningsbestämmelse i skollagen om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om gymnasieingenjörsexamen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker pro- memorians förslag eller har inte några invändningar mot förslaget, bl.a. , , Myndigheten för , Stiftelsen , Arbetsförmedlingen, och kommuner, , Ingenjörer, , och Livsmedelsföretagen. Ingenjörer delar uppfattningen i promemorian att kravet på godkända betyg från en fullständig vidareutbildning är viktigt för att skapa respekt även för den nya gymnasieingenjörsexamen. 2013/14:188 kommun tillstyrker förslaget men menar att omfattningen av de kurser som eleven ska ha godkända betyg på bör tydliggöras och hänvisar till skollagens bestämmelser om krav för gymnasieexamen. Flera remissinstanser har invänt mot användningen av begreppet gymnasieingenjör. Dessa synpunkter behandlas i avsnitt 5.1. Skälen för regeringens förslag: Att det för gymnasieingenjörsexamen ska krävas godkända betyg på en fullständig vidareutbildning anser regeringen vara en rimlig lägstanivå. I likhet med Ingenjörer anser regeringen att kravet på godkända betyg på en fullständig vidareutbildning är viktigt för att skapa respekt för den nya gymnasieingenjörsexamen. kommun anger att omfattningen av de kurser som eleven ska ha godkända betyg på bör tydliggöras. Regeringen anser emellertid att formuleringen fullständig vidareutbildning tillräckligt tydligt visar att det som avses är samtliga de kurser som vidareutbildningen omfattar. Regeringen föreslår därför att gymnasieingenjörsexamen ska utfärdas om en elev har gått igenom en fullständig vidareutbildning med godkända betyg.