prop · H2031d26 · 2014-10-23 00:00:00 — Antalet auktoriserade ombud ökade med enbart 10 ombud och det tyder på att antalet ansökningar kommer att ligga på en mycket låg och nivå . PBR överprövar PRV:s beslut i ärenden enligt patentlagen (1967:837), mönsterskyddslagen (1970:485), varumärkeslagen (2010:1877), namnlagen (1982:670) samt lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden (1991:1559). PBR:s genomsnittliga handläggningstid för patentmål ligger liksom och . Handläggningstiden för övriga mål ligger . PBR ska i mån av resurser ställa patenträttslig och teknisk sakkunskap till de allmänna domstolarnas förfogande. Under en följd av år har någon ledamot från PBR deltagit i nära nog varje patentmål som avgjorts i allmän domstol. tvingades dock PBR till följd av resursbrist att upphöra med sitt engagemang i de allmänna domstolarnas patentmål. kunde PBR däremot, tack vare att ytterligare medel tillfördes domstolens anslag, återuppta denna uppgift. presenterade den förra regeringen en miljöteknikstrategi för att stödja förutsättningarna för utveckling och export av svensk miljöteknik. Sammanlagt avsattes –2014 för insatser inom strategin. Satsningen omfattade hela kedjan från forskning och utveckling till export och kompletterade med särskilda insatser redan pågående arbete. Ett antal myndigheter och andra aktörer med statligt uppdrag har fått sammanlagt ett tjugotal uppdrag inom ramen för strategin. En av de insatser som har genomförts inom ramen för strategin var ett förnyat och utvidgat mandat till regeringens särskilde samordnare för miljötekniksamarbete (IMT). Strategin syftade också till att öka samverkan mellan aktörer som verkar inom området, bl.a. ökad samverkan mellan statliga aktörer i syfte att göra det tydligare och underlätta för företag som söker statlig rådgivning eller finansiering. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tillväxtanalys har haft i uppdrag att löpande följa och utvärdera genomförandet av miljöteknikstrategin. Utvärderingen omfattar såväl genomförandets processer och organisering som resultat och effekter av insatserna. Tillväxtanalys har redovisat arbetet i ett antal delrapporter. Några exempel på direkta utfall av strategin är ett hundratal projekt, ett stort antal exportfrämjande processer, flera svenska och internationella samverkanskonsortier och flera långt gångna kandidater för innovationsupphandlingar. För många insatser har resultat och effekter ännu inte kunnat beläggas i någon större utsträckning. Resultat som kan ses finns i insatser med fokus på snabba resultat, särskilt de exportorienterade uppdragen. Några exempel på resultat är ökade kunskaper om exportmarknader, produkter som anpassats för exportmarknader, affärsrelationer som etablerats eller utvecklats, samverkan mellan svenska och internationella partners, utvecklade inkubationsprocesser och utländska direktinvesteringar i som har underlättats. I utvärderingen gör Tillväxtanalys bedömningen att det finns förutsättningar för att merparten av uppdragen ska kunna uppnå avsedda effekter. För merparten av uppdragen kommer det att dröja innan effekter kan påvisas och externa faktorer kan spela en avgörande roll i om man kommer att lyckas. Tillväxtanalys har genomfört en särskild analys av tre uppdrag inom ramen för strategin; ett uppdrag till att arbeta med affärsutveckling inför internationalisering, ett uppdrag till Business att arbeta med exportfrämjande riktat mot små företag samt internationella miljötekniksamordning (IMT). Enligt analysen har 287 unika företag deltagit i dessa tre insatser. Av dessa företag är små, dvs. har under 50 anställda, och är medelstora med upp till 250 anställda. Insatserna berör totalt cirka 6 000 anställda i de små och medelstora företagen. De branscher som de deltagande företagen kommer från är framförallt tillverkande industri och konsultverksamhet. Ett dynamiskt näringsliv med innovativa företag är avgörande för den långsiktiga 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 produktivitetsutvecklingen och därmed för hållbar tillväxt och framtida välstånd. Därför är insatser för att främja dynamik i näringslivet och skapa bästa möjliga innovationsklimat centrala för att skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag i hela landet. Ett antal av de indikatorer som redovisas under avsnitt 3.5.1 visar på en vikande trend för innovation bland svenska företag. Till exempel har näringslivets forsknings- och utvecklingsutgifter minskat som andel av BNP , men varit i stort sett oförändrade i absoluta tal. Vidare minskar andelen företag med innovationsverksamhet och företag med innovationssamarbeten, liksom andelen av företagens omsättning som härrör från nya produkter. Insatser bör därför genomföras för att bidra till en ökad innovationsförmågan i . Innovationsförmåga innebär att kunna omsätta kunskap, kompetens och idéer i nya lösningar för att möta behov och efterfrågan. Staten genomför insatser för att stimulera både utbud och efterfrågan på nya lösningar. Utbudsperspektivet handlar om olika former av stöd för utveckling av ny kunskap eller andra innovationsaktiviteter, liksom skydd av immateriella tillgångar. Det kan t.ex. också handla om initiativ för att vidareutnyttja offentliga data. Stimulanser av efterfrågan syftar till att öka efterfrågan på nya lösningar, t.ex. genom innovationsupphandling, standardisering och lagstiftning. Den nationella innovationsstrategin har utarbetats i bred dialog med många aktörer. En kontinuerlig dialog, t.ex. mellan arbetsmarknadens parter, lärosäten, myndigheter och politiska företrädare, är en viktig förutsättning för en utvecklad politik på området. Ett central verktyg för fortsatt dialog kommer vara det innovationsråd under ledning av statsministern som regeringen avser att inrätta. Inom ramen för innovationsrådets arbete ska en uppdaterad innovationsstrategi utvecklas. bidrar till effektiva och starka innovationssystem är en central aktör för att stimulera utvecklingen av ett dynamiskt näringsliv med innovativa företag. Verket är involverat i stora delar av statens insatser för att stärka innovationskraften i samhället genom att möjliggöra samarbeten samt stötta och påskynda innovativa processer. Ett exempel som också har lyfts fram är program Vinnväxt, vilket konstaterat är en mycket lyckad modell för att använda strategisk forskning och investeringar i innovation för att stärka regionala innovationsmiljöer och förbättra fokus på kommersialisering i forskningsmiljöer. För att statliga investeringar i forskning och utbildning ska leda till ökad effektivitet i det svenska innovationssystemet, ökat nyttiggörande av forskningsresultat och till tillväxt och samhällseffekter är ett helhetsperspektiv och en utvecklad integration av utbildning, forskning och innovation nödvändig. I forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30) föreslogs att tillsammans med forskningsråden skulle få i uppdrag att utforma metoder och kriterier för bedömning av kvalitet och prestation i samverkan med det omgivande samhället och att efter ett ansökningsförfarande ska fördela medel till lärosätenas anslag för forskning och forskarutbildning. föreslogs också få i uppgift att stödja universitet och högskolor i deras strategiska arbete med samverkan med det omgivande samhället. I egenskap av forskningsfinansiär har också en kvalitetsdrivande roll. Den kontinuerligt ökade bidragshanteringen vid förväntas fortsätta att öka i takt med de anslagsökningar som beräknas till följd av forsknings- och innovationspropositionen, se tabell 3.13. har de totala verksamhetskostnaderna inte stigit i samma takt som den ökade programhanteringen; förberedelser, utlysningar, hantering av ansökningar, utbetalningar samt uppföljning och utvärdering. Regeringen gör därför bedömningen att myndigheten har utvecklat arbetssätt för att hantera den ökande arbetsbördan. Det har medfört att har genomfört ökade insatser utan att kostnaderna för verksamheten har stigit i samma utsträckning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.13 Ökade insatser för forskning och innovation inom utgiftsområde 24 Näringsliv 2013–2016 Deltagande i partnerskapsprogram inom Horisont 2020 Ökad tillgänglighet till test- och demonstrationsanläggningar Gruv-, mineral- och stålforskning Kvalitet och prestation i lärosätenas externa samverkan Den förra regeringen har i föregående års budgetproposition informerat om avsikten att inleda ett arbete med att säkerställa att nivån på anslaget 1:1 Verket för innovationssystem även fortsättningsvis är adekvat för att hantera de beräknade ökade insatserna . Förslaget i avsnitt 3.8.1 om en omfördelning av medel från anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling till anslaget 1:1 Verket för innovationssystem grundar sig på detta arbete. Regeringen gör bedömningen att den föreslagna omfördelningen, tillsammans med ytterligare åtgärder som regeringen avser att vidta, både kommer säkerställa en adekvat nivå på förvaltningsanslaget och öka kontrollen av utgifterna för myndighetens förvaltning. Flertalet av de insatser som genomför syftar till att påverka innovationsklimatet på lång sikt. Regeringen gör bedömningen att myndigheten bedriver ett ambitiöst arbete för att på kort sikt följa upp resultat och på utvärdera effekter. I sammanhanget bör det noteras att många olika faktorer påverkar innovationssystemens utveckling utöver direkta insatser i innovationsprocesser. Det handlar t.ex. om skattefrågor, lagar och förordningar om upphandling, ändamålsenliga system för immaterialrättsligt skydd, attityder till entreprenörskap och nyskapande osv. Likaså finns det stora metodologiska utmaningar i att isolera effekter hos företag och andra organisationer av deltagande i program via . Regeringen kommer därför lägga vikt vid att metoder för uppföljning och utvärdering av insatser kontinuerligt vidareutvecklas. uppföljningar och utvärderingar överlag visar på goda resultat. I vissa fall genom att de har bidragit till att påskynda innovationsprocesser i företag, vilket har ökat möjligheterna att introducera nya produkter eller exploatera nya marknader. I andra fall har insatserna möjliggjort och förstärkt innovationssamarbeten samt nätverksbyggande mellan universitet och högskolor och näringsliv, både nationellt och internationellt. Sammantaget gör regeringen därför bedömningen att insatser bidrar till att utveckla effektiva och starka innovationssystem som är viktiga för utvecklingen av konkurrenskraft. Internationellt forskningssamarbete bidrar till mervärde Svenska aktörers deltagande inom internationella forskningssamarbeten innebär att betydande resurser tillförs insatser för att främja det svenska näringslivets konkurrenskraft. internationella arbete bidrar till att skapa viktiga nätverk och samarbeten för svenska företag och forskare, som i sin tur lett till att såväl stora som mindre företag har etablerat kontakter samt fått konkreta affärsmöjligheter med internationella partners. Det bidrar också till intern kompetensutveckling och till ömsesidigt strategiska lärandeprocesser på statlig nivå och EU-nivå. EU:s nya ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, löper . Regeringen bedömer att Horisont 2020 är av stor vikt för det svenska näringslivets konkurrenskraft och förmågan att möta stora samhällsutmaningar. Det arbete som bl.a. bedriver i syfte att verka för ett starkt svenskt deltagande är därför prioriterat. Se vidare under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 8.3. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringens bedömning är att anslaget för strategiska kompetensmedel bidrar till hållbar tillväxt i näringslivet och att stärka institutens roll i innovationssystemet. Den beräknade förstärkningen av anslaget förväntas ytterligare bidra till detta, se tabell 3.12 ovan. Industriforskningsinstituten är en forsknings- och innovationsaktör som har en stor betydelse för utveckling och framgång. Industriforskningsinstituten stödjer näringslivets behov av innovation och de verkar i gränslandet mellan universitetens och högskolornas forskning och näringslivets utveckling. Industriforskningsinstituten vidareutvecklar kunskap och kompetens som bidrar till att skapa värde för näringsliv och samhälle i form av innovation. Deltagande i EU:s forskningsprogram är Rise- institutens viktigaste internationella verksamhet och betydelsefullt för att utveckla kompetens och konkurrenskraft. är en av de största mottagarna av EU-medel i . För att få en tydligare bild av institutens effekter på näringslivet har Tillväxtanalys tagit fram förslag på effektutvärderingsmodeller för institutens verksamhet. Med utgångspunkt i Tillväxtanalys rapport, som redovisades 2013, har påbörjat ett internt arbete med att operationalisera ett effektutvärderingssystem som väntas vara klart . Tillväxtanalys ska bistå i detta arbete. För stora delar av det svenska näringslivet, inte minst små och medelstora företag, kan instituten spela en viktig roll som forsknings- och utvecklingsresurs för att få tillgång till och snabbt kunna ta till sig ny kunskap och teknik från forskningsbaserad kunskap i eller internationellt och omsätta denna i nya lösningar och affärsmodeller. Näringslivets efterfrågan på institutens kompetenser och tjänster fortsätter att utvecklas positivt. har även intäkterna från offentliga projektmedel ökat, vilket visar att instituten besitter en hög och eftertraktad kompetens. Regeringen bedömer att instituten bidrar till ökad samverkan mellan universitet och högskolor och näringsliv samt till förnyelse och ökad konkurrenskraft för näringslivet. ser regeringen att institutssektorn har potential att bli ett ännu bättre stöd för svenskt näringsliv genom större samordning mellan instituten och ett starkt gemensamt varumärke. ägardirektiven till bolaget har fått i uppdrag att i dialog med övriga ägarintressenter i Rise-gruppen söka hitta en organisatorisk- och ägarmässig lösning som möjliggör en konsolidering av de fyra instituten som ett ändamålsenligt kundinflytande säkerställs. Kommersialisering av nya affärsidéer är avgörande för innovationskraft, förnyelse och tillväxt Utveckling av nya eller växande kunskapsbaserade företag är av stor betydelse för konkurrenskraft. Goda förutsättningar för kommersialisering av nya affärsidéer är avgörande för samhällets innovationskraft, förnyelse och tillväxt i företag. Sammanslagningen av och 2013 syftade bl.a. till att stärka förutsättningarna för kommersialisering av kunskapsintensiva idéer i tidiga skeden för att bättre kunna tillgodose behov av marknadskompletterande finansiering i hela landet. har integrerat verksamheterna, delvis ändrat fokus för att stärka insatser i tidig fas, samt format en delvis ny Almi-koncern utan någon märkbar nedgång i den operativa verksamheten. verksamhet bedöms visa gott resultat och bedöms bidra till att idéer kommersialiseras i nya eller befintliga företag, vilket i sin tur bidrar till förnyelse och tillväxt i ekonomin. Väl fungerande system för immaterialrätt är en förutsättning för konkurrenskraft Immaterialrätten är ett nyckelområde för tillväxt och konkurrenskraft och utgör en del av ramvillkoren för innovation både inom universitet och högskolor och omgivande samhälle. Immaterialrätten gör det möjligt för den individ eller organisation som utvecklat en ny idé eller skapat något kreativt att, med vissa begränsningar, tillgodogöra sig värdet av det nya. Regeringen bedömer att immaterialrätten och de immaterialrättsliga skydden får en allt större betydelse som strategiska verktyg för värdeskapande och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Därför blir det allt viktigare för företagen att i sina affärsstrategier ha överblick och kontroll över de immateriella tillgångarna. Kraven ökar både på företagens egen kompetens och på kompetensen och kunskapen hos rådgivare och expertis. PRV har här en viktig roll genom att bl.a. informera om och bidra till ökad förståelse för hanteringen av immateriella tillgångar hos företag och aktörer inom det offentliga innovationssystemet. PRV och har i uppdrag att förbättra finansiering, rådgivning och kompetenshöjning – framför allt för kunskapsintensiva små och medelstora företag när det gäller affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar. För att ta tillvara den potential som finns inom det immaterialrättsliga systemet i har en särskild utredare tillkallats med uppdrag att föreslå hur statens framtida insatser inom det immaterialrättsliga området ska utformas för att på bästa sätt stödja innovation och tillväxt, samt hur insatserna ska finansieras (dir. 2014:77). I detta ingår att göra en översyn av PRV:s roll i det innovationsfrämjande systemet och föreslå vilka konkreta innovationsfrämjande uppgifter myndigheten ska ha . har PRV:s ekonomi utvecklats positivt och myndigheten uppvisar nu ett positivt ackumulerat resultat. Anledningarna till detta bedöms vara den avgiftsökning som den förra regeringen beslutade om samt att kostnadssidan har utvecklats positivt. volymer för ansökningar hölls på ungefär samma nivå 2013 som 2012 och kostnaderna för verksamheten har hållits på en låg nivå. Regeringen gör bedömningen att processen för ansökan om auktorisation effektiviserats . Den huvudsakliga anledningen till att PBR inte nådde sitt mål vad gäller handläggningstider inom patentområdet är att målen som kommit in till domstolen har blivit svårare och att andelen enklare avgöranden har blivit mindre. Från har PBR:s engagemang i form av biträde till de allmänna domstolarna i patentmål återupptagits, vilket är positivt. Insatser för miljöteknik ger ökade affärsmöjligheter Efterfrågan på miljövänlig teknik ökar både i och i omvärlden. Det finns stora behov av investeringar i miljöteknik i alla delar av världen, inte minst som ett resultat av att fler länder införlivar internationella miljökonventioner, regelverk och policyåtgärder på miljö- och klimatområdet. Ny och miljövänlig teknik efterfrågas i allt högre grad, till exempel när energi- och transportsystem ska ställas om för att möta miljö- och klimatutmaningarna. Runt om i världen görs stora investeringar inom områden som förnybar energi, avfallshantering, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 vattenrening och andra delar inom hållbar stadsutveckling. Detta öppnar stora möjligheter för svenska lösningar och svenskt näringsliv att matcha behov och efterfrågan. Detta ger också möjligheter för att bidra till en hållbar utveckling globalt. ligger långt fram i utvecklingen av miljövänliga tekniker och det finns också en sådan bild av i många länder. Det är viktigt att svenska företag även fortsättningsvis ligger i framkant och förnyar och vidareutvecklar svensk miljöteknik. har allt att vinna på att verka för att denna bild bevaras och att dra nytta av den för att öka den svenska exporten av miljöteknik. 3.5.4Ramvillkor för företag och konkurrens 3.5.4.1 Ramvillkor för företag Goda ramvillkor för företag och företagande – för att skapa tillväxt och sysselsättning Det övergripande målet för regeringens politik är att öka antalet människor som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin. För att säkra en hög sysselsättning och en stark välfärd måste upprätthålla och ständigt förbättra konkurrenskraften. Genom nya och växande företag skapas fler jobb och ökad sysselsättning. Goda ramvillkor för företag och företagande är därför av central betydelse för utvecklingen i landet. Genom öppna marknader med väl fungerande konkurrens skapas förutsättningar för ett livskraftigt, innovativt, dynamiskt och hållbart näringsliv som kan anpassa sig till nya förutsättningar. Med ramvillkor för företag och företagande avses generella system och regelverk som anger villkor och förutsättningar för att starta, driva och utveckla företag. Dessa villkor påverkar i hög grad företagens vardag och dess närmare utformning kan vara avgörande för centrala beslut i företagen om t.ex. investeringar, lokalisering och anställning. Det är därför viktigt för regeringen med en så bred och tydlig förankring med näringslivet som möjligt. Genom kontakter och dialog med företag, olika näringslivsorganisationer och andra företrädare för näringslivet samt forskare arbetar regeringen för att identifiera problem och hinder i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 lagstiftning och regelverk samt otydliga och administrativt betungande bestämmelser som motverkar ett gynnsamt och dynamiskt företagsklimat. Sådana probleminventeringar ligger senare till grund för översyn av regelverk, både på nationell och internationell nivå, inom områden som berör företag och företagande och bidrar även till att en helhetssyn kan upprätthållas. Syftet är att regelverken ska vara så enkla, tydliga och ändamålsenliga som möjligt. Ramvillkor är dock mer än bara rättsliga regelverk. Det kan även handla om administrativa system som företagen har att hantera i sin vardag för att t.ex. sköta betalningar och fakturering samt hantera blanketter och deklarationer. Det kan också handla om graden av offentlig kontroll och tillsyn över företagens verksamhet eller produktion. Möjligheten för företagen att få tillgång till den information och service som krävs för verksamheten kan också i hög grad påverka förutsättningar att starta och driva företag. Myndigheternas tillgänglighet och service har därför stor betydelse när det gäller att skapa goda ramvillkor för företag. Dessutom påverkas företagen naturligtvis även av faktorer som omfattningen av det offentliga åtagandet, graden av statlig styrning och reglering samt hur stor del av marknaden som är öppen för konkurrens. Sådana administrativa system bör inte ge upphov till omotiverade administrativa bördor eller andra hinder för företagen, utan i stället i mesta möjliga mån utformas för att stödja och underlätta för företagen. Att främja åtgärder som utvecklar och förenklar systemen är ytterligare ett viktigt led i regeringens arbete med att skapa goda ramvillkor för företag och företagande. Se även avsnittet 3.5.2. Exempel på områden som har stor betydelse när det gäller ramvillkor för företag och företagande är skatter, arbetsrätt, associations- och bolagsrätt, handelsrätt, miljörätt, regler om finansiering samt ekonomisk redovisning och rapportering samt revision. Nedan följer ett urval av åtgärder som har vidtagits på områden som har stor betydelse för företag. Åtgärder för att skapa goda ramvillkor för företag och företagande har bedrivit ett arbete med att förbättra de skattemässiga förutsättningarna för företag och företagande. Exempelvis har förmögenhetsskatten avskaffats, bolagsskatten sänkts i flera steg, och skattereduktion för hushållstjänster och för reparation, underhåll, till- och ombyggnad genom det s.k. husavdraget införts. Eftersom den svenska industrin verkar på en internationell marknad beskattas el som förbrukas i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet samt i de areella näringarna, av konkurrensskäl, med en låg energiskatt medan el som förbrukas i servicesektorerna eller av hushållen har en avsevärt högre beskattning. Den snabba tekniska utvecklingen har gjort att de tillverkande företagens produktionsprocesser har förändrats som andra sektorer i näringslivet med relativt hög elanvändning har tillkommit. Utredningen om en sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el (dir. 2014:72) ska se över om den nuvarande modellen för uttag av energiskatten på el är ändamålsenlig. Den allmänna utgångspunkten för uppdraget är att en förändrad energiskatt på el ska vara förenlig med unionsrätten, att det svenska näringslivets internationella konkurrenskraft bibehålls och att snedvridningar ska undvikas i möjligaste mån. Utredaren ska bl.a. beakta företagens konkurrenssituation när det gäller industrin i allmänhet och basindustrin i synnerhet, men även för företag med annan verksamhet än traditionell industri, t.ex. företag som bedriver informations- och kommunikationsverksamhet.