prop · H2039 · 2014-10-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2014/15:9 Tilläggsavtal om lån till Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner ett tilläggsavtal till avtal om lån till . möjliggör att gör förtida återbetalningar om sammanlagt 15,7 miljarder s.k. särskilda dragningsrätter, vilket motsvarar ca , av sitt lån till , utan att en motsvarande andel av lån till behöver återbetalas. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Internationellt finansiellt stöd till ........................................... Kreditrisken för lån till ............................................ Det ekonomiska läget i ........................................................... Den ekonomiska återhämtningen blir starkare ................... De offentliga finanserna är en fortsatt utmaning ................ Godkännande av tilläggsavtal om lån till ............................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner tilläggsavtalet om lån till (avsnitt 5). 2 Ärendet och dess beredning utfäste sig EU och (), samt , och att ge finansiellt stöd till . ingick avtal med om lån till landet. Enligt samtliga ingångna låneavtal måste vid en förtida återbetalning av något av lånen göra en motsvarande återbetalning pro rata till övriga långivare. ansökte hos den om att få göra förtida återbetalningar av IMF:s lån till landet om högst , utan att någon återbetalning görs till . Regeringen beslutade att uppdra åt att bistå regeringen vid utformningen av ett tilläggsavtal till avtalet om lån till , som skulle möjliggöra en förtida återbetalning (dnr Fi2014/3271). finansutskott informerades om begäran. Företrädare för den svenska och den irländska regeringen har enats om ett tilläggsavtal som regeringen denna dag har beslutat att underteckna (dnr Fi2014/3271). Avtalet, som i svensk översättning har fogats som bilaga till denna proposition, gäller med förbehåll för godkännande. I propositionen föreslås att godkänner tilläggsavtalet. Under beredningen av denna proposition har synpunkter inhämtats från och , som inte haft några invändningar. 3 Internationellt finansiellt stöd till begärde internationellt finansiellt stöd efter en längre tids nedgång i landets ekonomi och kraftigt ökande svårigheter för den irländska staten att uppta lån på de finansiella marknaderna. Vid ett möte mellan EU-ländernas ministrar för ekonomiska och finansiella frågor utfäste sig EU och () att ge finansiellt stöd till om sammanlagt . Det externa stödpaketet bestod av lån från IMF (ca ), EU genom European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) (22,) och European Financial Stability Facility (EFSF) (17,) samt bilaterala lån från (0,), (ca ) och (0,). En förutsättning för samtliga lån till var att landet genomgick ett särskilt stabiliseringsprogram. Stabiliseringsprogrammet för förhandlades fram i slutet av Prop. 2014/15:9 november 2010 av företrädare för den irländska regeringen å ena sidan och Europeiska kommissionen, IMF och () å andra sidan. Huvudsyftet med programmet var att återställa den finansiella stabiliteten i banksektorn, konsolidera statsfinanserna samt säkerställa en god konkurrenskraft och en hållbar ekonomisk tillväxt. Tolv kvartalsöversyner utfördes av hur stabiliseringsprogrammet genomfördes. Den sista översynen genomfördes och avslutades programmet. Den irländska regeringen har arbetat målmedvetet med att genomföra programmet. Detta har bidragit till att omvärldens förtroende för ekonomi stärkts. Det stärkta förtroendet har, tillsammans med bl.a. ECB:s krishanteringsåtgärder, medfört att landets statsobligationsräntor sjunkit . Efter förhandlingar enades företrädare för den svenska och den irländska regeringen om villkor för ett svenskt lån till om . bemyndigade regeringen att besluta om lånet (prop. 2011/12:119, bet. 2011/12:FiU41, rskr. 2011/12:209). Fyra utbetalningar om vardera skedde . Lånet till löper med en årlig tremånadersränta för interbanklån i euro (EURIBOR) + . För att täcka de administrativa kostnaderna tas även en avgift om av utbetalade belopp ut. För det fall upplåningskostnad skulle överstiga EURIBOR ska mellanskillnaden läggas till räntesatsen på lånet. Lånet ska betalas tillbaka i lika stora poster som det har betalats ut efter respektive utbetalning och vara helt återbetalat efter den första utbetalningen. Detta innebär att lånet kommer att återbetalas vid fyra tillfällen – 2021. 3.3Kreditrisken för lån till För utlåning som finansieras med lån i ska enligt 6 kap. 4 § första stycket budgetlagen (2011:203) ränta eller avgift tas ut som motsvarar statens förväntade kostnad för lånet, om inte har beslutat annat. Då ingick låneavtalet med bedömdes räntebasen och påslaget om täcka upplåningskostnaderna och kreditrisken (se prop. 2011/12:119 s. 17). Att uppskatta kreditrisken vid utlåning till en stat är svårt, då det inbegriper att göra bedömningar om den makroekonomiska utvecklingen i såväl landet som dess omvärld. är ett land med stor exportsektor och dess ekonomi är därmed känslig för den ekonomiska utvecklingen i främst euroområdet och . Därtill spelar politiska faktorer in. En naturlig utgångspunkt vid bedömningen av kreditrisken är de betyg som utdelas av de internationellt verksamma kreditvärderingsinstituten. 2014/15:9 mest betydelsefulla instituten är ’s, Standard & Poor’s och Fitch. I tabell 1 redovisas institutens kreditbetyg för , då låneavtalet mellan och undertecknades, och motsvarande kreditbetyg . Tabell 1 Kreditbetyg för och Standard & Poor’s Samtliga tre kreditvärderingsinstitut har höjt sitt kreditbetyg för mellan . Ytterligare en indikator som tyder på att kreditrisken nu bedöms som lägre är att räntan på irländska statslån har sjunkit . Finansmarknadens förtroende och intresse för irländska statsobligationer förefaller därmed ha återvänt. är det viktigt att konstatera att den höga statsskulden utgör en sårbarhet för ekonomi och att det finns ett fortsatt behov av att förbättra landets offentliga finanser (se vidare avsnitt 4.2). Att ersätta IMF:s lån med marknadsfinansiering till en lägre räntekostnad skulle dock ge en önskvärd möjlighet att minska sina upplåningskostnader och förbättra statsskuldens hållbarhet (se vidare avsnitt 4.3). I någon mån kan detta därmed minska kreditrisk. 4 Det ekonomiska läget i 4.1Den ekonomiska återhämtningen blir starkare En liten öppen ekonomi med stor exportsektor som är känslig för den ekonomiska utvecklingen i omvärlden. Den ekonomiska tillväxten har varit negativ för euroområdet som helhet. Trots det går återhämtningen i den irländska ekonomin bra. Sedan nedgången 2008– 2010 har landets BNP-utveckling varit högre än genomsnittet i euroområdet. BNP-utvecklingen blev visserligen lägre än beräknat 2013, -0,i stället för , som Europeiska kommissionen prognostiserade i sin vinterprognos, se tabell 2. tog dock tillväxten åter fart och BNP ökade i årstakt och i kvartalstakt. Tecknen på återhämtning fortsatte , då BNP steg jämfört med , och jämfört med . Tabell 2 Ekonomiska nyckeltal 2011–2015 BNP (% årlig förändring) -0,3 Bytesbalans (% av BNP) Inflation (% HIKP) Arbetslöshet (% av arbetskraften) Finansiellt sparande (% av BNP) -13,1 -8,2 -7,2 -4,8 -4,2 Primärsaldo (% av BNP) -9,9 -4,5 -2,5 -0,1 -0,6 Offentlig bruttoskuld (% av BNP) Anm.: Utfall –2013, prognos . Källa: Europeiska kommissionen. Även arbetsmarknadsindikatorerna i fortsätter att visa tydliga tecken på verklig återhämtning. Arbetslösheten beräknades uppgå till , och var därmed nere på samma nivå som genomsnittet för euroområdet enligt uppgifter från . Andelen långtidsarbetslösa fortsätter att minska. Därtill ökar både sysselsättningen och arbetskraftsdeltagandet. Sysselsättningsutvecklingen medverkar till att den inhemska efterfrågan beräknas ge ett positivt bidrag till BNP 2014. Den fortsatt mycket låga inflationen är emellertid bekymmersam. Inflationen, mätt som det harmoniserade indexet för konsumentpriser (HIKP), var . Ökningen i prisnivån mätt som HIKP är lägre än genomsnittet i euroområdet. Givet de mycket höga offentliga och privata skulderna försvårar den låga inflationen skuldminskningar. 4.2De offentliga finanserna är en fortsatt utmaning Underskotten i offentliga finanser är fortsatt stora, men den goda ekonomiska utvecklingen bidrar till att finanserna stärks, bl.a. genom att den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden även innebär att skatteintäkterna ökar och att utgifterna för arbetslöshetsrelaterade kostnader minskar. Europeiska kommissionen bedömde i sin vårprognos att den offentliga bruttoskulden som andel av BNP nådde sin högsta nivå och att den fortsättningsvis skulle sjunka, se tabell 2. Trots att de offentliga finanserna stärks är nivån på den offentliga sektorns skuld mycket hög. I euroområdet är det bara , och som har högre offentliga skuldkvoter, dvs. den offentliga bruttoskulden mätt som andel av BNP, än . Den irländska skuldkvoten var högre än genomsnittet i euroområdet. Den pågående ekonomiska återhämtningen i har bidragit till att finansmarknaderna har återfått förtroendet för landets ekonomi och att 2014/15:9 intresset för att köpa irländska statsobligationer har ökat betydligt. Räntorna som den irländska staten betalar är jämförelsevis låga. Landets tioåriga statsobligationsränta uppgick , och är därmed nere på en lägre nivå än vad den var vid inledningen av finanskrisen. Trots att räntesatserna är förhållandevis låga innebär den höga statsskulden att ränteutgifter är höga. Landets räntenetto, dvs. skillnaden mellan dess ränteutgifter och ränteinkomster, motsvarade 2013 av BNP. IMF tillämpar olika räntemarginaler kopplat till tröskelvärden av lånets storlek i förhållande till landets IMF-kvot. För del innebär det att landet betalar den högsta räntan på , eller , av IMF:s lån till landet. Enligt uppgift från irländska uppgår den årliga räntan som betalar till IMF, inklusive kostnader för valutasäkring, för den delen av lånet till . Det finns därmed en möjlighet för landet att ersätta IMF:s lån med marknadsfinansiering till en lägre räntekostnad, och därmed minska sina upplåningskostnader. 5Godkännande av tilläggsavtal om lån till Regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner tilläggsavtalet om lån till . Skälen för regeringens förslag: Enligt avtal om lån till måste göra en förtida återbetalning av det svenska lånet pro rata, om landet gör en förtida återbetalning till någon av de andra långivarna. För att minska sina lånekostnader har ansökt om att få göra förtida återbetalningar till IMF om sammanlagt 15,7 miljarder s.k. särskilda dragningsrätter (SDR), vilket motsvarar ca , utan att någon återbetalning måste ske till och övriga långivare. I sin ansökan har uppgett att återbetalningen kommer att förbättra den irländska statsskuldens hållbarhet, att IMF kommer fortsätta delta i övervakningen av ekonomiska utveckling och att en förutsättning för att en återbetalning görs till IMF är att det finns en enighet mellan samtliga europeiska långivare om att göra undantag från pro rata-återbetalningen. Som en liten och öppen ekonomi är känsligt för finansiell instabilitet i , i synnerhet i vår närmaste omgivning. har tydliga finansiella kopplingar till många av de största ekonomierna i och resten av världen. Regeringen bedömer att utvecklingen av den irländska ekonomin kan ha en påverkan på andra mindre euroländers ekonomier och även på ekonomi. Den ekonomiska återhämtningen är på god väg i . Landets offentliga skuldkvot är emellertid fortsatt hög. Att ersätta IMF:s lån med marknadsfinansiering till en lägre räntekostnad ger en önskvärd möjlighet att minska sina upplåningskostnader. En förutsättning för det svenska stödet till var att även andra Prop. 2014/15:9 bilaterala långivare deltog i stödpaketet. riket, som är bilaterala långivare med motsvarande krav på återbetalning på sina lån till vid en förtida återbetalning till någon av de övriga långivarna som , har förklarat sig villiga att tillmötesgå begäran om att göra en förtida återbetalning till IMF. Båda länderna har uttryckt en önskan om att samtliga bilaterala långivare ska agera gemensamt. Även EU har uttryckt stöd för förtida återbetalning av lånet till IMF under förutsättning att samtliga långivare tillmötesgår begäran. Utlåningen till som finansierades med lån i förutsatte enligt 9 kap. 8 § andra stycket regeringsformen och 6 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) medgivande. För att tillmötesgå ansökan krävs ändringar i det avtal som ingicks efter medgivande. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att godkänner ett tilläggsavtal om lån till , som möjliggör för landet att göra förtida återbetalningar till IMF om sammanlagt 15,7 miljarder SDR, utan att någon återbetalning behöver göras till . Den föreslagna ändringen innebär att kommer att agera gemensamt med övriga bilaterala långivare. Enligt låneavtalet mellan och ska återbetalningar på lånet göras vid fyra tillfällen –2021. planerade förtida återbetalningar till IMF påverkar inte denna återbetalningsplan. finansminister har vidare bekräftat att landet kommer att genomföra de planerade återbetalningarna till . bedöms därför inte få några statsfinansiella konsekvenser för i förhållande till den bedömning som gjordes i samband med att det ursprungliga avtalet ingicks. DETTA ÄNDRINGSAVTAL (detta "Ändringsavtal") är daterat den [datum] och har ingåtts mellan: (1), som låntagare (“Låntagaren”); och (2), som långivare (“Långivaren”). 1.1 Låntagaren och Långivaren har ingått ett låneavtal om daterat (””). 1.2Om inte särskilt definierat i detta Ändringsavtal ska begrepp som används i detta Ändringsavtal ha samma betydelse som i och de tolkningsprinciper som anges i ska äga tillämpning även på detta Ändringsavtal. 1.3Med verkan från och med Ikraftträdandedagen (såsom definierad i klausul 6 [Ikraftträdandet] nedan), ska hänvisningar till ”detta Avtal”, om inte sammanhanget föranleder annat, tolkas som hänvisningar till såsom ändrat i enlighet med villkoren i detta Ändringsavtal. 1.4”SDR” avser de ”Särskilda Dragningsrätter” som administreras av IMF, med ett värde beräknat av IMF baserat på en valutakorg bestående av större valutor. 2.INFORMATION OM ANDRA STÖDGIVARES AVSTÅENDE Låntagaren ska senast sju (7) bankdagar efter en förtida återbetalning till IMF på en stödfacilitet tillhandahållen av IMF (”Perioden”), till Långivarens Agent leverera tillfredställande bevis på vederbörligen utförda och godkända avståenden från de övriga stödgivarna (exklusive IMF) av sådana stödgivares rätt till pro rata förtida återbetalning när en förtida återbetalning under en stödfacilitet tillhandahållen av IMF görs av Låntagaren (varje sådant avstående ska utgöra ett ”Relevant Avstående”). 3.1Klausul 7.1.2 i föreskriver att om Låntagaren gör en förtida återbetalning under någon stödfacilitet måste Låntagaren göra en förtida återbetalning på Lånet pro rata. 3.2Långivaren godkänner härmed att klausul 7.1.2 i inte ska tillämpas enligt följande: till och med den i Perioden, avseende förtida återbetalningar till IMF under en stödfacilitet tillhanda- hållen av IMF upp till ett sammanlagt belopp om 15,7 miljarder SDR; och/eller (b)under löptid, avseende förtida återbetalningar under faciliteter tillhandahållna av IMF upp till ett sammanlagt belopp om 15,7 miljarder SDR (med förbehåll för eventuell minskning i enlighet med klausul 3.3). 3.3Oaktat klausul 3.2: (a)om beloppet på Låntagarens förtida återbetalning till IMF som omfattas av en stödgivares avstående i något Relevant Avstående är lägre än 15,7 miljarder SDR, ska sådant lägre belopp ses som ett avstått belopp även mellan Låntagaren och Långivaren under : (b)om Låntagaren har underlåtit att leverera något Relevant Avstående från någon Stödgivare (exklusive IMF), ska det avstådda beloppet mellan Låntagaren och Långivaren enligt vara noll; (c)för att undvika tveksamheter, för det fall att en stödgivare har gett två eller fler Relevanta Avståenden, ska det sammanlagda belopp som anges i sådana Relevanta Avståenden omfatta det belopp som den stödgivaren har avstått. 3.4Således, godkänner Långivaren härmed att Låntagaren ska tillåtas göra förtida återbetalningar under stödfaciliteter tillhandahållna av IMF upp till ett belopp som avståtts genom tillämpningen av klausul 3.2 och 3.3 (det ”Godkända Beloppet”) utan att behöva göra en förtida återbetalning på Lånet pro rata. Om Låntagaren gör en förtida återbetalning under någon stödfacilitet som tillhandahålls av IMF som överstiger det Godkända Beloppet (annat än vad som anges i klausul 3.2(a)) måste Låntagaren, i enlighet med klausul 7.1.2 i och oaktat annat som anges i , göra en förtida återbetalning på Lånet pro rata, om inte Långivaren godkänner annat vid ett sådant tillfälle. 4.BESTÅENDE AV LÅNEAVTALETS GILTIGHET Var och en av parterna till samtycker härmed till att bortsett från ändringarna som föreskrivs i detta Ändringsavtal ska bestämmelserna i förbli giltiga och bindande. 2014/15:9 5. TILLÄMPLIG LAG OCH JURISDIKTION Klausul 18 (Tillämplig lag och jurisdiktion) i ska tillämpas på detta Ändringsavtal som om den angetts i detta Detta Ändringsavtal ska godkännas i enlighet med relevanta nationella förfaranden, inklusive godkännande av det svenska parlamentet (). träder ikraft den dag då parterna har underrättat varandra att har godkänts enligt de erforderliga nationella förfarandena (”Ikraftträdandedagen”). Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , M , Y , M , I Baylan, S-E Bucht, P , H Hellmark , I , M , A Ygeman, A , P , M , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, A Shekarabi, G , G , A Hadialic Regeringen beslutar proposition 2014/15:9 Tilläggsavtal om lån till