prop · H2031d10 · 2014-10-23 00:00:00 — under- tecknade en avsiktsförklaring om att senare underteckna ett avtal som gör det möjligt att genomföra sådana gemensamma upphand- lingar inom EU. I propositionen Lag om sprängämnespre- kursorer och redovisning av krisberedskapens utveckling (prop. 2013/14:144) finns en redo- görelse om utvecklingen av krisberedskapen i , bl.a. inom hälsoområdet. beslutades att ge en särskild utredare i uppdrag att se över arbetet med bered- skapsläkemedel för att säkerställa att det finns tillgång till läkemedel och annan hälso- och sjuk- vårdsmaterial vid allvarliga händelser och kriser (dir. 2011:121). I uppdraget ingick bl.a. att analy- sera behoven av och inriktningen på samhällets insatser, föreslå en långsiktig och tydlig ordning för dessa insatser samt säkerställa att det finns ett ändamålsenligt regelverk för att kunna vidta dessa åtgärder. Uppdraget ändrades genom ett tilläggsdirektiv (dir. 2013:18). Bakgrunden till ändringen var bl.a. att det ge- nomförda arbetet hade visat att frågeställningen var mer komplex än vad som hade förutsetts. Utredningen lämnade betänkan- det Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser (SOU 2013:54). Folkhälsopolitiken syftar till att skapa en jämlik hälsa för alla. Insatserna inom området ska bidra till att nå det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet, som är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen (avsnitt 3.4 Mål för utgiftsområdet). Folkhälsoarbetet bedrivs av många aktörer på olika nivåer – lokalt, regionalt, nationellt och internationellt. Resultatet av statens insatser kan vara svåra att avgränsa och mäta på ett över- gripande plan. Befolkningens hälsoutveckling påverkas även i hög grad av utvecklingen inom andra verksamheter än dem som beskrivs i detta avsnitt. Hälsan i befolkningen utvecklas överlag i rätt riktning för både kvinnor och män. märks i samhället en växande ojämlikhet i hälsa. Den sammantagna bedömningen är att folk- hälsopolitiken har bidragit till en ökad upp- fyllelse av målet för folkhälsoarbetet, som mycket arbete återstår för att nå målet fullt ut. Nedan följer en redovisning av analys och slutsatser för respektive område som behand- lades i resultatredovisningen. Befolkningens hälsa blir på många sätt allt bättre. Att antalet friska levnadsår ökar snabbare än medellivslängden är ett tecken på att folkhälsan förbättras. Det finns dock stora skillnader i hälsa mellan olika socioekonomiska grupper. Hälso- klyftan i samhället har ökat. Insjuknande och dödlighet i flera stora folk- sjukdomar minskar för många grupper i sam- hället, dock inte alla. Förbättrad kvalitet och effektivitet inom hälso- och sjukvården har stor betydelse för en bättre behandling av sjukdomar. Fysisk aktivitet och bra matvanor befolkning är fysiskt aktiv i olika grad och människors kostvanor varierar. Fysisk akti- vitet och bra matvanor har betydelse för en god hälsoutveckling i befolkningen. Insatser för att främja fysisk aktivitet och bra matvanor bedöms ha stärkt förutsättningarna för en positiv ut- veckling inom dessa områden. Sexuell hälsa och sexuellt överförbara sjukdomar Inga större förändringar i den epidemiologiska situationen har skett . Den något ökande andelen utrikes födda bland ny- rapporterade fall av hivinfektion understryker behovet för huvud- männen att utveckla insatser och metoder för att nå även nyanlända och andra utrikes födda med information och erbjudande om rådgivning och testning. Kunskapsstyrning och evidensbaserade metoder Förutsättningarna för att kunna angripa hälso- frågor ur ett bredare, kunskapsbaserat perspektiv bedöms ha förbättrats genom bildandet av Folk- hälsomyndigheten. Förutsättningarna för Sve- rige att på ett mer effektivt sätt delta i sam- arbetet kring folkhälsofrågor inom Europeiska unionen (EU) och internationellt verkar också ha förbättrats. Satsningen på som strategisk myndighet med uppdrag att främja hbt-personers lika förutsättningar att uppnå god hälsa bedöms komma att bidra till säkerställande av ett samlat, resultatinriktat och långsiktigt arbete för hbt-personers hälsa. Öppna jämförelser och hälsofrämjande hälso- och sjukvård Utvecklingen av Öppna jämförelser på folk- hälsoområdet har gett ökat stöd till kommuner och landsting att utveckla och förbättra insatser inom folkhälsoområdet. Den pågående uppbyggnaden av hälsofräm- jande strukturer och metoder inom hälso- och sjukvården bedöms bidra till bättre förutsätt- ningar för hälsofrämjande och sjukdomsföre- byggande arbete i landstingen. Insatser inom området antibiotikaresistens be- döms ha drivit arbetet med frågan framåt. Medel till olika myndigheter och till univer- sitet/ReAct (Action on Antibiotic Resistance) har omsatts i aktiviteter som gett resultat såväl 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 nationellt som internationellt. Frågan har t.ex. fått fäste på högsta nivå i såväl Världshälsoorga- nisationen (WHO) som i ett antal länder, vilka nu lyfter frågan och ger uttryck för behov av såväl snabba som långsiktiga åtgärder för att hantera problemet. Arbetet med vaccinationsprogram bedöms ha gett ett gott resultat. Förtroendet för det natio- nella vaccinationsprogrammet är fortsatt högt. Vaccinationstäckningen ligger på en stabilt hög nivå i och fall eller utbrott av sjukdomar som omfattas av det allmänna vaccinationspro- grammet är relativt ovanliga. Åtgärder har vidtagits för att utveckla och stärka beredskapen mot allvarliga, gränsöverskridande hälsohot. Uppkomna risker för gränsöver- skridande hälsohot har hanterats genom sam- arbete inom EU. Inga av dessa hot har resulterat i ett konkret nationellt hot. Arbetet med hälso- hot och beredskap bedöms ha fungerat väl. Det långsiktiga målet för regeringens folk- hälsopolitik är att utjämna de påverkbara hälso- klyftorna inom en generation. Detta sker genom att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och mer jämlik hälsoutveckling på befolknings- nivå. Politiken syftar också till att ge människor verktyg för att förbättra sin egen hälsa. Befolkningens hälsa påverkas såväl av mäns och kvinnors levnadsvanor som av mer strukturella faktorer. Regeringen avser föra en effektiv folkhälso- politik som bygger på en helhetssyn på män- niskan och på hälsofrämjandet. Befolkningens hälsa är av grundläggande betydelse för en håll- bar samhällsutveckling. Delaktighet och in- flytande hos befolkningen samt bred samverkan mellan olika aktörer är centrala komponenter i ett effektivt folkhälsoarbete. Ett framgångsrikt folkhälsoarbete bygger på ett gemensamt an- svartagande mellan individen och samhället. Folkhälsan i är generellt sett god och fortsätter att utvecklas positivt för befolkningen som helhet. Dock mår t.ex. allt fler unga, särskilt kvinnor, hbtq-personer och personer med funk- tionsnedsättning dåligt i dagens samhälle. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 nors och mäns livsvillkor påverkar hälsans ut- veckling. har även klyftan ökat mellan dem som har den bästa hälsan och dem som har den sämsta. Det finns stora socioekonomiskt relaterade skillnader när det gäller hälsoutvecklingen. Det mest verk- ningsfulla medlet för en bättre folkhälsa är att minska de sociala och ekonomiska klyftorna. I syfte att åtgärda de växande hälsoskillnader- na i samhället avser regeringen att tillsätta en kommission för jämlik hälsa. Kommissionen ska t.ex. identifiera förhållanden som orsakar skill- nader i hälsa samt lämna förslag för hur dessa kan minskas. Regeringen föreslår i avsnitt 4.6 Förslag om en mer samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst samt en mer renodlad myndighetsstruktur att den statliga kunskaps- styrningen ska stärkas och att samverkan mellan myndigheter och huvudmän ska formaliseras. Förslagen påverkar och innebär också vissa ändringar i gränssnittet mel- lan och i syfte att underlätta en effektiv samverkan. Enligt förslaget ges ett samlat ansvar för smittskyddet på nationell nivå genom övertagande av de uppgifter som utförs av med stöd av smittskyddslagen (2004:168) och lag (2006:1570) om internatio- nella hot mot människors hälsa. Folkhälsopolitiken omfattar även insatser som inte tas upp i det här avsnittet. Det gäller bl.a. arbete med att minska förekomsten av luftföro- reningar och exponering av farliga kemikalier. Det gäller även insatser t.ex. inom områdena sociala tjänster, funktionshinder, utbildning, arbetsmarknad, bostadsförsörjning och idrott samt åtgärder avseende smittor mellan djur och människor, s.k. zoonoser, och inom alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken. Goda levnadsvanor ska främjas En viktig utgångspunkt för folkhälsopolitiken är att hälsan påverkas av samhälleliga faktorer och att samhället därför genom politisk styrning kan utvecklas så att bästa möjliga förutsättningar för en god hälsa finns för alla. En annan hörnsten inom folkhälsoområdet är behovet av att främja goda levnadsvanor hos män och kvinnor, t.ex. genom rådgivning kring bra matvanor och fysisk aktivitet. Genom bl.a. bra matvanor och fysisk aktivitet samt genom tidig upptäckt och tillgång till behandling kan t.ex. vissa kroniska sjuk- domar förebyggas. Det förebyggande perspek- tivet är centralt inom den nationella strategin för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar. Goda levnadsvanor kan stimuleras genom bred samverkan mellan olika aktörer. I Forum för hälsofrämjande samverkar idrottsrörelsen, friskvårdsbranschen, forskarvärlden, bransch- organisationer på livsmedelsområdet samt be- rörda departement och myndigheter. Syftet med forumet är att möjliggöra erfarenhetsutbyte och skapa dialog mellan dessa aktörer i frågor som rör hälsofrämjande. Idrott främjar en god hälsa i befolkningen. Idrottspolitiken syftar bl.a. till att skapa fler möjligheter till idrott och motion för människor i . Förebyggande arbete mot sexuellt överförbara sjukdomar Samhället har ett ansvar för att minska den in- hemska smittspridningen av hivinfektion. Regeringens insatser mot hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar syftar till att bidra till ett långsiktigt, förebyggande arbete inom området. Statsbidraget för att förebygga hivinfektion ska främja ett preventivt och evidensbaserat arbete. Bidraget riktas till grupper som har hög risk att drabbas av sexuellt över- förbara infektioner, särskilt hivinfektion. Regeringen avser att i internationella sam- manhang fortsätta sprida erfarenheter från det svenska arbetet mot hivinfektion, som en del i engagemang för att bekämpa den globala hivepidemin. Kunskapsbaserat folkhälsoarbete som ger resultat Ett effektivt folkhälsoarbete förutsätter lång- siktighet samt att arbetet utförs systematiskt och baseras på kunskap. Staten verkar för en effektiv kunskapsstyrning bl.a. genom att främja ut- veckling, användning och spridning av evidens- baserade och utvärderade metoder för arbete med att förbättra mäns och kvinnors hälsa. Be- hoven hos de grupper som har de svåraste folk- hälsoproblemen ska särskilt beaktas i detta arbete. har en central roll i den statliga kunskapsstyrningen inom folk- hälsa. En viktig uppgift för myndigheten under 2015 är att fortsätta att utveckla sin kunskaps- styrande roll. Pågående insatser, såsom Öppna jämförelser inom folkhälsa samt arbete med att kartlägga betydelsen för hälsan av en allt högre utbildningsnivå hos befolkningen, förväntas kunna bidra till en ökad kvalitet inom folkhälsoarbetet i . Inom den statliga kunskapsstyrningen är även Folkhälsomyndig- hetens arbete med att göra folkhälso- rapporteringen mer samordnad och ändamåls- enlig centralt. kommer att vara strategisk myndighet i enlighet med strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. har haft i uppdrag att stödja införandet av nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder. Stödet för- väntas ha förbättrat landstingens förutsättningar att implementera metoder för ett sjukdomsföre- byggande arbete och föra detta arbete framåt inom hälso- och sjukvården (avsnitt 4 Hälso- och sjukvårdspolitik). Bättre beredskap mot hälsohot Det pågående utbrottet av ebola i visar tydligt på vikten av att ha en beredskaps- planering som tar sikte på att kunna hantera oförutsedda situationer och nya hot. Föränd- ringar i omvärlden, som klimatpåverkan, fortsatt resande och migration samt avsiktlig spridning av smittämnen kräver en väl avvägd beredskaps- planering. Hälsohot utgörs bl.a. av olika typer av smittsamma sjukdomar, inklusive virus av pan- demisk potential och av biologiska och kemiska risker samt hot kring utveckling och spridning av resistenta bakterier. Regeringen avser även fortsättningsvis arbeta för en god beredskap för allvarliga hälsohot. Det är viktigt med ett effektivt arbete såväl nationellt som inom Europeiska unionen (EU) och internationellt. ska inom sitt ansvarsområde ta initiativ till åtgärder som skyddar befolkningen mot smittsamma sjuk- domar och andra allvarliga hälsohot i kris och under höjd beredskap. har som uppgift att samordna en beredskap mot allvarliga hälsohot. stödjer internationellt pågå- ende arbete med att globalt genomföra det 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 internationella hälsoreglementet (IHR) inom (). Utbrottet av ebola i pågår . Befolkningen i flera västafrikanska länder har drabbats hårt. har en god be- redskap för att hantera och vårda ett eventuellt fall av en smittad person som kommer till landet samt har rutiner för att förhindra vidare smitt- spridning. Landstingen ansvarar för vård och omhändertagande av patienter med misstänkt ebola. Tillgång till en speciell högisoleringsenhet finns vid i och säkerhetslaboratorium med dygnet-runt-bered- skap finns vid . Berörda myndigheter, däribland , Folk- hälsomyndigheten, , (Sida) och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), arbetar med att bistå drabbade områden och utveckla den beredskap som finns. Regeringen har gett i uppdrag att förbereda och samordna för medicinsk evakuering av smittade personer från drabbade länder. Regeringen verkar även för att nöd- vändiga insatser vidtas på plats i de drabbade länderna, bl.a. genom att försöka underlätta för svensk hälso- och sjukvårdspersonal som vill bidra på plats. Ett led i detta är att regeringen har gett ett utökat uppdrag att undersöka och genomföra insatser för att underlätta för frivillig svensk hälso- och sjukvårdspersonal att åka till områden som drabbats av ebolautbrottet och bistå be- folkningen på plats med vård. bidrar till arbetet mot ebola i de drabbade länderna genom resurser till de FN- övergripande appellerna. Regeringen har även gett MSB i uppdrag att planera för och genomföra hälso- och sjukvårdsinsatser samt utveckla en temporär funktion för rekrytering och samordning av frivillig svensk hälso- och sjukvårdspersonal. MSB ska även bidra med andra relevanta resurser i bekämpandet av ebola- utbrottet i . Beslutet innebär vidare att Sida, utöver redan pågående insatser, ska avsätta för insatser i de drabbade länderna. Ett annat allvarligt hälsohot är antibiotika- resistens. kommer att fort- sätta stödja WHO i arbetet mot antibiotika- resistens. stöd inkluderar bl.a. Folk- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 hälsomyndighetens uppdrag att genomföra ett tekniskt högnivåmöte om global övervakning av antimikrobiell resistens . Behovet av nya antibiotika är stort. Det på- gående arbetet med att skapa system för utveck- ling av nya antibiotika, vilket bedrivs av olika aktörer, behöver följas upp. Inom EU genom- förs insatser, bl.a. genom den handlingsplan som Europeiska kommissionen presenterade 2011 samt genom ett svenskt initiativ kring forsk- ningssamarbete om antibiotikaresistens. Rege- ringen avser satsa vidare på bilaterala samarbeten inom området. Felaktig och överdriven användning av anti- biotika leder fram till att fler bakterier blir mot- ståndskraftiga mot läkemedel och inte kan be- handlas. Regeringen avser därför arbeta såväl nationellt som internationellt för att minska överanvändningen både inom sjukvården och inom livsmedelsproduktionen. I pågår ett brett samarbete kring antibiotikaresistens mellan olika samhällssektorer, i första hand mel- lan den veterinära sektorn och humansektorn. Ett gott hälsoläge för djuren minskar behovet av antibiotikabehandling, vilket i sin tur minskar risken för resistensutveckling. Den nationella samverkansfunktionen för antibiotikaresistens och vårdrelaterade infek- tioner kommer att fortsätta vara en prioriterad verksamhet. Funktionen finns hos , men förslag på en ny an- svarsfördelning innebär att denna uppgift från kommer att föras över till Folk- hälsomyndigheten (avsnitt 4.6 Förslag om en mer samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst samt en mer renodlad myndighetsstruktur). Handlingsplanen mot antibiotikaresistens, som arbetas fram av flera statliga myndigheter, ska utvecklas vidare och genomföras. Ett effek- tivt arbete inom området förutsätter bred sam- verkan och långsiktighet. En säker försörjning av läkemedel vid kriser Regeringen vill verka för en säker och väl- fungerande ordning för försörjning av läkemedel och hälso- och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. Enligt regeringens mening bör staten ta ett utökat ansvar för försörjningen av vaccin inför en influensapandemi. Lands- tingen har enligt befintliga författningar i grund- en ett ansvar för en säker och välfungerande ord- ning för försörjning av läkemedel och hälso- och Detta ansvar gäller enligt ansvarsprincipen även vid allvarliga händelser och kriser. har statens ansvar vad gäller vaccin inför en influensapandemi omfattat kostnaden för att genom avtal med en vaccin- tillverkare upprätthålla en beredskap för leverans av vaccin vid en pandemi. Kostnaden för inköp av influensavaccin vid en pandemi har dock legat på landstingen. Regeringen anser att staten nu även ska ta över kostnaden för inköpen av vaccinerna. Landstingen kommer fortsätta an- svara för genomförandet av vaccinationer i samband med en influensapandemi. Det utökade statliga ansvaret kommer medföra ökade kostnader för staten vid en pandemi. Den ansvariga myndigheten, , kommer även att ha ökade löpande kostnader. Finansiering säkras genom en reglering mellan staten och huvudmännen för hälso- och sjukvården, i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Regeringen avser att återkomma till när det gäller den ekonomiska regleringen. Tabell 5.2 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 371 010 tkr prisnivå. 3Motsvarar 371 031 tkr prisnivå. 4Motsvarar 366 044 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Folkhälsomyndighet- ens förvaltningsutgifter samt för utgifter för suicidprevention. Anslaget får också användas för avvecklingsutgifter som uppstått med anled- ning av avvecklingen av och . Med anledning av avvecklingen av Statens folk- hälsoinstitut och , samt förvärvet av verksamheten i som förts över till den nya E-hälso- myndigheten som inrättades , har en avvecklingsmyndighet bildats (dir 2013:119). En särskild utredare har fr.o.m. ansvar för avvecklingen av och Smittskyddsinsti- tutet. Utredaren har vidare arbetsgivaransvaret för bl.a. den personal som övergår till E-hälso- myndigheten respektive och som till följd av omorganisationen sägs upp av de nya myndigheterna på grund av arbetsbrist. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) ska bedriva uppdrags- verksamhet inom speciell diagnostik och in- komsterna för denna diagnostik ska disponeras av . Anslaget 2:1 ökade med 2014 för att förstärka myn- dighetens arbete mot antibiotikaresistens. Sats- ningen föreslås öka till 2015. gjordes i samband med propositionen En mer samlad myndighetsstruktur inom folkhälso- området (prop. 2012/13:116) bedömningen att sammanslagningen av och kommer att resultera i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 samordningsvinster och förbättrat kompetens- utnyttjande och därigenom ökad kvalitet och effektivitet i verksamheten. bedömdes även effektiviseringar och därmed besparingar uppstå. Anslaget föreslås minska med 2015 och beräknas minska med 11 miljo- ner kronor . Anslaget föreslås öka med 2015 med anledning av att Folkhälsomyndig- heten övertar visst ansvar från på antibiotikaområdet (avsnitt 4.6 Förslag om en mer samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst samt en mer renodlad myndighetsstruktur). och framåt be- räknas motsvarande belopp till . Finansiering sker genom en neddragning av anslaget 8:1 . Med anledning av att föreslås överta ansvaret för smittskyddet på nationell nivå från (avsnitt 4.6 Förslag om en mer samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst samt en mer 8:1 till anslaget 2:1 Folkhälsomyn- digheten . Motsvarande överföring beräknas till . har utsetts till att vara strategisk myndighet i enlighet med regeringens strategi för lika rättigheter och möjligheter oav- sett sexuell läggning, könsidentitet eller könsut- tryck. Från utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, anslaget 2:2 Åtgärder mot diskrimi- nering och rasism m.m. överförs till utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 2:1 . Anslaget föreslås minska med 2015 och beräknas minska med 2016, 2017 och 1 246 000 kro- nor 2018 för att bidra till att finansiera priorite- rade satsningar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014 Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 2:1 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , re- spektive . 5.6.22:2 Insatser för vaccinberedskap Tabell 5.5 Anslagsutveckling 2:2 Insatser för vaccinberedskap 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för insatser för vaccinberedskap för att stärka förut- sättningar att vid influensapandemier skydda befolkningen med hjälp av vacciner. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Insatser för vaccin- beredskap ingå avtal om pandemivaccin som medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har gett i uppdrag att förbereda ett avtal med en eller flera vaccinproducenter om pandemivaccin. Uppdraget ska genomföras i samråd med Kommuner och Landsting. Avtalen ska säkra tillgång till vaccinbehandlingar för hela befolkningen i händelse av en pandemi. Ett eventuellt avtal beräknas löpa 2015‒2017. Staten kommer i ett sådant avtal svara för de årliga kostnaderna för att vid en pandemi ska ges möjlighet att få vaccin levererat från en eller flera producenter. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap ingå avtal om pandemivaccin som medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017. En framtida vaccination kan ge följder som inte är möjliga att förutsäga , vilket skulle kunna leda till vissa åtaganden . Regeringen kan behöva återkomma till avseende dylika framtida åtaganden. Tabell 5.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:2 Insatser för vaccinberedskap Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 2:2 Insatser för vaccinbered- skap . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till respektive år. 5.6.32:3 Bidrag till WHO Tabell 5.8 Anslagsutveckling 2:3 Bidrag till WHO