prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — Diagram 4.10 Behörighet till något av gymnasieskolans nationella program 2005/06–2012/13 .................................................................................................. Diagram 4.11 Andel elever av samtliga elever i obligatoriska skolformer som var inskrivna i grundsärskolan 2007/08–2012/13 ..................................................... Diagram 4.12 Elevutveckling i gymnasieskolan 1997/98–2013/14.............................. Diagram 4.13 Elever i gymnasieskolan per huvudman, uppdelat på kön, läsåret 2013/14.................................................................................................................. Diagram 4.14 Andel elever som fått minst betyg E i nationella prov i Engelska 5, Matematik 1a–c och Svenska 1, vt 2013 per kön ................................................ Diagram 4.15 Genomsnittlig betygspoäng i gymnasieskolan 1998/99–2012/13........ Diagram 4.16 Andel elever som fått minst betyget Godkänt i Engelska A, Matematik A, Svenska B resp. Svenska som andraspråk B i slutbetyg vt 2013 .................................................................................................. Diagram 4.17 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2004–2010 som fått slutbetyg Diagram 4.18 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2005–2010 som uppnått Diagram 4.19 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2010 som fått slutbetyg inom , efter grundläggande behörighet eller ej och program.............................. Diagram 4.20 Antalet elever i gymnasiesärskolan fördelat på programtyp, ht 2008–ht 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 4.21 Elever i gymnasiesärskolan per typ av program och kön, läsåret 2013/14 .................................................................................................................. Andel av personalen i förskola och fritidshem med pedagogisk Andel lärare med pedagogisk högskoleexamen ..................................... Andel lärare (heltidstjänster) i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan med pedagogisk högskolebehörighet .................................. Svenska elevers resultat i internationella kunskapsmätningar 2000–2012.............................................................................................................. Diagram 5.1 Elever i komvux 1994–2013 ...................................................................... Diagram 5.2 Kursdeltagare i komvux, 1994–2013......................................................... Diagram 5.3 Heltidsstuderande i komvux 2009–2013 .................................................. Diagram 5.4 Andel kursdeltagare som slutfört, avbrutit respektive fortsatt en kurs inom komvux 2009–2013...................................................................................... Diagram 5.5 Andel kursdeltagare som slutfört en kurs i komvux på gymnasial nivå med lägst godkänt betyg, 2009–2013................................................................... Diagram 5.6 Elever i särvux ht 2009–ht 2013 ................................................................ Diagram 5.7 Elever totalt, nybörjare respektive kursdeltagare 2009–2013 ................. Diagram 5.8 Andel kursdeltagare som slutfört, avbrutit respektive fortsatt studier i sfi 2009–2013....................................................................................................... Andel elever med lägst provbetyget E på nationella slutprov i sfi i kurs B, C och D 2013 ........................................................................................... Diagram 5.10 Elever som började i sfi 2011 , andel med lägst godkänt betyg fördelat på fullföljd högsta kurs och tidigare utbildningslängd............... Diagram 5.11 Andel lärare (heltidstjänster) med högskoleexamen med pedagogisk inriktning i komvux, särvux och sfi 2009/10–2013/14 ....................................... Antal studerande i 2013................................................ Andel examinerade från 2012 i arbete året efter avslutad utbildning, fördelat på kön .................................................................. Andelen studerande som genomfört hos sin nuvarande Diagram 6.4 Andel examinerade 2010 och 2012 i arbete året efter avslutad utbildning vilkas arbete överensstämmer med utbildningen fördelat Diagram 6.5 Studerande i kompletterande utbildningar som 2013/14 fullföljt utbildningen, fördelat på utbildningskategori och kön........ Diagram 7.1 Lärosätenas intäkter 2006–2013.............................................................. Diagram 7.2 Antal examina och examinerade personer.............................................. Diagram 7.3 Antal in- och utresande studenter läsåren 2008/09–2012/13................ Diagram 7.4 Antal in- och utresande kvinnor och män läsåren 2008/09–2012/13... Diagram 7.5 Etablering på arbetsmarknaden. Kvinnor och män ............................... Diagram 7.6 Universitet och högskolors intäkter för forskning 2003–2013 ............ Diagram 7.7 Doktorandnybörjare 2003–2013............................................................. Diagram 7.8 Doktorsexamina 2003–2013.................................................................... Diagram 8.1 Antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i och vissa mindre och medelstora europeiska länder 1998–2013............................................................................................................ Diagram 8.2 Antal vetenskapliga artiklar i , , och vissa större europeiska länder 1998–2013 ............................................................................. Diagram 8.3 Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel för de högst citerade länderna inkl. 1998–2013............................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel för de högst citerade länderna inkl. 1996–2013 .............................................. Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar för olika vetenskapsområden i –2013 .......................................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) (avsnitt 2.1 och 9.9.6), 2.bemyndigar regeringen att godkänna ett avtal mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården (avsnitt 9.10.4), 3.bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott till och bidrag till ett konsortium för konstruktionen och driften av European Spallation Source på sammantaget högst (avsnitt 9.10.5), 4.bemyndigar regeringen att på bolagsstämma i rösta för att överlåta samtliga eller delar av bolagets tillgångar och skulder till det konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur som avses bedriva den verksamhet som bedrivs av bolaget och vidta de åtgärder som är nödvändiga för att avveckla bolaget genom likvidation vid tillfälle som regeringen finner lämpligt (avsnitt 9.10.5), 5.bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovationsplattform inom råvaror (KIC Raw materials) under för innovation och teknik (EIT) och under 2015–2022 besluta om en årlig medlemsavgift på högst (avsnitt 9.10.6), 6.bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovationsplattform inom hälsa (KIC Healthy living) under för innovation och teknik (EIT) och –2022 besluta om en årlig medlemsavgift på högst (avsnitt 9.10.6), 7.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2016–2019 (avsnitt 10.1.5), 8.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 (avsnitt 10.1.6), 9.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 (avsnitt 10.1.10), 10.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxen- utbildning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 framtida anslag på högst 4 2016–2021 (avsnitt 10.1.14), 11.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2018 (avsnitt 10.1.16), 12.bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20 2016–2025 (avsnitt 10.3.1), 13.bemyndigar regeringen att för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2020 (avsnitt 10.3.2), 14.bemyndigar regeringen att för anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför 15.bemyndigar regeringen att för anslaget 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2021 (avsnitt 10.3.6), besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet (avsnitt 10.3.13), 17.bemyndigar regeringen att för anslaget 4:1 Internationella program besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018 (avsnitt 10.4.1), 18.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt följande uppställning: Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Särskilda insatser inom skolområdet Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Bidrag till vissa studier Statligt stöd till vuxenutbildning Fler anställda i lågstadiet 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 4 § högskolelagen (1992:1434) ska ha följande lydelse. Utbildningen ska vara avgiftsfri för studenter som är medborgare i 1.en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller En avgift som betalas för att en student ska delta i utbildning på grundnivå eller avancerad nivå inom ramen för ett avtal om utbildningssamarbete mellan en högskola och ett utländskt lärosäte omfattas inte av första stycket, om avgiften 1. inte tillfaller högskolan, och 2. inte avser den del av utbildningen som anordnas av högskolan. 1 Senaste lydelse 2010:298. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om avgifter för utbildning på grundnivå och avancerad nivå för studenter som inte är medborgare i de stater som anges i första stycket. –––––––––––––– Denna lag träder i kraft . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 3 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet Utbildning och universitets- forskning omfattar skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet, vuxenutbildning och eftergymnasial yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. Utgiftsområdet har i huvudsak följande omfattning och behandlas i följande avsnitt. –Barn- och ungdomsutbildning förskola annan pedagogisk verksamhet förskoleklass grundskola grundsärskola specialskola sameskola fritidshem gymnasieskola gymnasiesärskola –Kommunernas vuxenutbildning vuxenutbildning (komvux) särskild utbildning för vuxna (särvux) utbildning i svenska för invandrare (sfi) –Eftergymnasial yrkesutbildning utbildning inom vissa andra utbildningar med enskilda huvudmän –Universitet och högskolor högskoleutbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå samt forskning vid universitet och högskolor med staten som huvudman och enskilda utbildningsanordnare inom högskole- området. ingår i utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Delar av utbildning och forskning vid ingår i utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. statlig finansiering av forskning och forskningsmyndigheter. I utgiftsområdet ingår även myndigheter inom skol-, vuxenutbildnings- och högskoleområdet och vissa myndigheter inom forskningsområdet samt medlemsavgifter till och verksamheten vid Svenska . De offentliga utgifterna för området uppgick preliminärt till ca , inklusive studiestöd2 (redovisas under utgiftsområde 15 Studiestöd) och medel från kommuner och landsting. Det finns såväl kommuner som enskilda som är huvudmän för förskola, fritidshem, annan pedagogisk verksamhet, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och medan enbart kommuner är huvudmän för komvux, särvux och sfi. Landsting kan också vara huvudmän för vissa utbildningar. Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan. 2 Inkluderar statens kostnad för studiemedelsräntor, avsättning för kreditförluster och statlig ålderspensionsavgift. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Staten är också huvudman för universitet och högskolor, men det finns också ett antal enskilda utbildningsanordnare inom högskoleområdet. Anslagen inom utgiftsområdet finansierar endast till en mindre del skolväsendet samt annan pedagogisk verksamhet och vuxen- utbildning. Dessa verksamheter finansieras i huvudsak med kommunala skattemedel, men även med det generella statliga bidraget till kommunerna och med vissa riktade statsbidrag. Avgifter svarar för en del av finansieringen av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet samt vissa myndigheter, men avgifterna utgör en mycket liten andel av den totala finansieringen. Anslagen inom utbildningsområdet finansierar yrkeshögskoleutbildning, vissa kompletterande utbildningar, högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå, behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning samt utgifter för särskilda insatser för högskoleutbildning inom högskoleområdet. Anslagen inom utbildningsområdet finansierar också forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor och vid vissa enskilda utbildnings- anordnare genom i första hand direkta anslag och medel till anslagsfinansierade forskningsråd. Statliga styrmedel och insatser Huvudmannaskap och finansieringsformer varierar mellan olika verksamheter inom utgiftsområdet. Statens styrmedel och insatser består av följande: – Statlig finansiering. Högskolesektorn och finansieras i huvudsak genom direkta statliga anslagsmedel. Anslagen avser statlig verksamhet samt bidrag för och enskild verksamhet. Anslagsmedel används inte bara för löpande verksamhet utan också som kompletterande finansiering för att förändra, utveckla och förnya den befintliga verksamheten. Anslagen för högskoleutbildning på grund- och avancerad nivå är huvudsakligen prestationsrelaterade. Anslagen inom utgiftsområdet utgör dock inte den dominerande finansieringskällan i fråga om barn- och ungdomsutbildning och kommunernas vuxenutbildning. Finansiering sker dels genom kommunala medel, dels genom de generella och riktade statsbidragen till kommunerna. – Reglering och uppställda mål. För utgiftsområdet fastställs mål och beslutas lagar och andra författningar. För skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet för barn och ungdomar, komvux, särvux och sfi gäller skollagen (2010:800), förordningar som reglerar de olika skolformerna, läroplaner och andra författningar. För gäller lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . och högskolor gäller främst högskolelagen (1992:1434), högskoleför- ordningen (1993:100) och förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor samt förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor. På högskoleområdet finns det en särskild lag för enskilda utbildningsanordnare, lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, som hänvisar till vissa krav på utbildningen i högskolelagen för att erhålla och behålla examenstillstånd. Inom området forskningens infrastruktur finns myndigheten . som ansvarar för insamlande, bevarande och tillhandahållande av material enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument och lagen (2012:492) om pliktexemplar av elektroniskt material. –Uppföljning eller granskning. , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för och Universitetskanslers- ämbetet har uppföljnings- eller gransknings- och i vissa fall statistikansvar inom sina respektive områden. svarar för övrig utbildnings- och forskningsstatistik. –Utvärdering, kvalitetssäkring och granskning. De ovan nämnda myndigheterna, förutom , har samtliga ett utvärderingsansvar inom sina respektive områden. Skolor, förskolor, fritidshem och huvudmän ska dokumentera sitt kvalitetsarbete. genomför regelbundet tillsyn i varje kommun när det gäller skolväsendet, annan pedagogisk verksamhet samt vuxenutbildning. Vidare ingår i myndighetens uppgifter tillståndsprövning, dvs. godkännande av enskilda huvudmän för bl.a. grund- och gymnasieskolor och motsvarande skolformer. I myndighetens ansvar ingår såväl tillsyn över som kvalitetsgranskning av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Universitetens och högskolornas kvalitetsarbete är enligt högskolelagen ett ansvar för lärosätena själva. Universitetskanslers- ämbetet utvärderar löpande utbildningar vid alla universitet och högskolor. Myndigheten beslutar också om examenstillstånd för utbildning på grundnivå och avancerad nivå för statliga universitet och högskolor. För konstnärlig utbildning på forskarnivå beslutar om examens- tillstånd för statliga universitet och högskolor. För annan utbildning på forskarnivå beslutar om examens- tillstånd för statliga högskolor. Enligt högskole- lagen får universitet utfärda examina för annan utbildning på forskarnivå än konstnärlig utbildning. För beslutar dock regeringen om examenstillstånd. Vidare yttrar sig myndigheten i ärenden om tillstånd för enskilda utbildningsanordnare att utfärda examina. utvärdering (IFAU) ska inom ramen för sitt uppdrag utvärdera effekter av olika reformer och åtgärder inom utbildningsväsendet samt effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildnings- väsendet. har ansvar för tillsyn över skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Myndigheten för har tillsyn över främst utbildningarna inom . Inom universitets- och högskolesektorn utövar Universitets- kanslersämbetet tillsyn inom sitt ansvarsområde. ska stödja kommuner och andra huvudmän i deras utbildningsverksamhet och andra pedagogiska verksamheter samt bidra till att förbättra deras förutsättningar att arbeta med utveckling av verksamheten för ökad måluppfyllelse inom barn- och ungdomsutbildning samt vuxen- utbildning. Myndigheten för ska främja utvecklingen av bl.a. utbildningarna inom och utbildningarnas kvalitet. Inom högskoleutbildning och forskning ska ett kontinuerligt utvecklingsarbete bedrivas vid universitet och högskolor. –Internationellt samarbete. Det internationella samarbetet inom de utbildnings- och forskningspolitiska områdena är en viktig del av de statliga insatserna. Verksamheterna inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning har ett nära samband med verksamheter inom andra utgiftsområden. Den största delen av verksamheterna inom utgiftsområdet bedrivs av kommunerna. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 med kommunala skatteintäkter, dels med generella statsbidrag under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna och med riktade statsbidrag under bl.a. utgiftsområde 16. Utgiftsområde 15 Studiestöd omfattar olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Forskningsverksamheten vid universitet och högskolor finansieras förutom med medel från utgiftsområde 16 med medel från andra utgiftsområden, stiftelser och andra externa finansiärer. Arbetsmarknadsutbildning bedrivs och finansieras inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Folkbildningen finansieras inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m.