prop · H2031d15 · 2014-10-23 00:00:00 — Målgruppen för etableringsuppdraget är nyanlända flyktingar och andra skyddsbehövande som har fyllt 20 men inte och som har beviljats uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring, samt nyanlända som har fyllt 18 men inte och som beviljats sådant uppehållstillstånd, förutsatt att de saknar föräldrar här i landet. Målgruppen omfattar också de anhöriga till flyktingar och andra skyddsbehövande som är . Tidsgränsen för när anhöriga omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringslagen), förlängdes från två till från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun (prop. 2012/13:188, bet. 2013/14:AU1, rskr. Ansvaret för genomförandet av insatser inom etableringsuppdraget är fördelat mellan flera olika statliga, kommunala och privata aktörer. Kommunerna tillhandahåller utbildning i svenska för invandrare och samhällsorientering, mottagande och praktisk hjälp i samband med bosättning, särskilda introduktionsinsatser för nyanlända barn inom skola, förskola, fritidshem och andra insatser för att underlätta etablering i samhället. För dessa insatser får kommunerna en ersättning från staten. Arbetsförmedlingen upprättar etableringsplaner för nyanlända invandrare inom etableringsuppdraget, samordnar insatser inom planen, tillhandahåller arbetsförberedande insatser, beslutar om etableringsersättning, anvisar bosättning i en kommun till nyanlända som har rätt till etableringsplan och deras familjemedlemmar samt upphandlar och tillhandahåller etableringslotsar. anvisar bosättning i en kommun till vidarebosatta (kvotflyktingar), minderåriga som kommer till landet utan medföljande vårdnadshavare (ensamkommande barn) och de nyanlända som omfattas av etableringslagen men som inte har rätt till etableringsplan. Myndigheten beslutar också om och betalar ut statlig ersättning för mottagande av nyanlända till kommuner och landsting. beslutar om etableringstillägg och bostadsersättning och betalar ut etableringsersättning, etableringstillägg och bostadsersättning. Länsstyrelserna verkar för beredskap och kapacitet hos kommunerna att ta emot nyanlända. De verkar för regional samverkan och tecknar överenskommelser med kommunerna om mottagande av nyanlända. Länsstyrelserna förhandlar också om mottagandet av ensamkommande barn, men det är som tecknar överenskommelser med kommunerna om detta. handlägger och beslutar i ärenden om hemutrustningslån. Landstingen svarar för insatser inom hälso- och sjukvård och genomför hälsoundersökningar för nyanlända. Vissa landsting har verksamhet med hälsokommunikatörer som är särskilt inriktade på nyanlända. Etableringslotsen är en fristående aktör som är stödjande och pådrivande och tillsammans med den nyanlände utvecklar etableringsplanen. Den nyanlände har rätt att själv välja en etableringslots. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 blev 33 797 personer mottagna i landets kommuner. Av dessa var 2 285 ensamkommande barn. Jämfört med 2012 är det ca 15 000 fler mottagna och jämfört med ca 20 500 fler. Mottagandet av ensamkommande barn har jämfört med ökat med 80 barn, men minskat med 60 barn jämfört med . Majoriteten av de ensamkommande barnen är pojkar. Könsfördelningen i övrigt är relativt jämn. Av samtliga mottagna 2013 var kvinnor jämfört 2011. Andelen kvinnor är något högre jämfört med . Detta kan förklaras med att andelen anhöriga bland de kommunmottagna har ökat. Bland dessa är kvinnorna i regel fler än männen. Andelen anhöriga 2013 var , jämfört 2011. Tabell 3.10 visar utvecklingen av kommunernas mottagande av flyktingar och andra skyddsbehövande samt deras anhöriga mellan 2011– 2013. Tabell 3.10 Kommunmottagande 2011-2013 Antal mottagna efter kategori mottagen och varav ensamkommande barn Personer från eget boende Anhöriga som ansökt inom två år1 Vidarebosatta (kvotflyktingar) 1 har bestämmelserna ändrats så att en ansökan ska ha skett från det att anknytningspersonen första gången blev mottagen in en kommun hade 276 kommuner tecknat överenskommelser om flyktingmottagande, jämfört med 273 . Överenskommelserna omfattade ca 26 500 platser, varav 7 650 angavs som platser som Arbetsförmedlingen respektive kan anvisa nyanlända till för bosättning (anvisningsbara platser). Jämfört med 2012 och 2011 har antalet kommuner som tar emot ensamkommande barn ökat. kan även anvisa asylsökande ensamkommande barn till en kommun som inte har en överens- kommelse om mottagande. Det kan ha bidragit till att kommuner som inte haft en överenskommelse valt att teckna sådana . Det finns regionala variationer i mottagandet. Den högsta andelen mottagna nyanlända i relation till befolkningen har , och . Lägst andel har och . Tabell 3.11 visar mottagandet länsvis. Tabell 3.11 Länsvis mottagande 2013 Antal och andel i procent av befolkning och av totalt mottagna i riket 2013 samt varav ensamkommande barn, antal och andel av mottagna i länet Mottagna flyktingar och skydds- Majoriteten av de personer som blir kommunmottagna ordnar sitt boende på egen hand. Personer som har rätt till etableringsplan kan dock få hjälp av Arbetsförmedlingen med bosättning i en kommun. Vad som framkommer vid etableringssamtal och förutsättningar för arbete inom pendlingsavstånd ska vara utgångs- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 punkten när Arbetsförmedlingen anvisar en plats för bosättning. Antalet personer som anmält behov av hjälp med bosättning har ökat kraftigt. anmälde 15 236 personer behov av anvisning. var motsvarande siffror 4 852 respektive 7 921. har 5 345 personer anmält behov av hjälp med bosättning. Av de personer som har anvisats plats för bosättning (januari–mars) bodde i anläggningsboende. Andelen personer som tackar ja till en anvisning har ökat. Av dem som fått anvisning tackade ja. Motsvarande andel var 2012. Andelen som tackar ja till anvisningen är högre för personer som bor i anläggningsboende, , jämfört med personer som bor i eget boende, . Fler personer tackar nej till anvisning till en mindre ort med lång restid till större orter, när personen redan är mottagen i en kommun eller när personen fått vänta på anvisningen. Den som har tackat nej till en anvisning har inte rätt att få ett nytt erbjudande. Tabell 3.12 visar antalet personer som anvisats bosättning av Arbetsförmedlingen sedan bosättningsuppdraget trädde i kraft. Tabell 3.12 Antal personer som anvisats plats för bosättning Antal anvisade personer från anläggningsboende respektive eget boende 2011–uppdelat på kön fanns 11 074 personer med uppehållstillstånd i anläggningsboenden i väntan på kommunplacering. hade 12 104 personer, både i anläggningsboende och egenbosatta, pågående bosättningsärenden hos Arbetsförmedlingen. Mediantiden från det att en nyanländ fått besked om uppehållstillstånd till anvisning om bosättning har ökat markant för personer på anläggningsboende. Mediantiden har för denna grupp ökat 2011 2013. Statlig ersättning för flyktingmottagande Kommuner och landsting får särskild ekonomisk ersättning för flyktingmottagandet enligt förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar och i vissa avseenden förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Ersättningarna utbetalas av och länsstyrelserna. utbetalades till kommuner och landsting för flyktingmottagande av . Det är en ökning med jämfört med och med jämfört med . De ökade utgifterna för staten beror på ökat antal personer som fått upphållstillstånd av skyddsskäl. Länsstyrelserna utbetalade , vilket är mer jämfört med . Ökningen beror på införandet av ersättning till kommunerna för flyktingguider och familjekontakter . Av tabell 3.13 framgår vilka ersättningar som utbetalats samt utvecklingen av utbetalda ersättningar –2013. Tabell 3.13 Utbetalda ersättningar 2011–2013 Extra ersättning mottagna 20103 Ersättning för initialt ekonomiskt Ersättning för ekonomiskt bistånd Ersättning för ensamkommande barn Ersättning för vissa särskilda Ersättning för stöd och service och Extra ersättning mottagna 2007– Länsstyrelserna, beredskap och Källa: och länsstyrelserna Kommunerna får en schablonersättning per mottagen person som omfattas av flyktingmottagandet. Ersättningen avser kostnader för bl.a. mottagande i samband med bosättning, skola, förskola, sfi, samhällsorientering, tolkar och andra insatser som underlättar etablering. var schablonersättningen per person respektive per person . Schablonersättningen beräknas med prisbasbeloppets förändring som grund. Eftersom prisbasbeloppet minskade har beloppen justerats till 82 900 respektive . Kommunerna får även ett schablonbelopp för ersättning för initialt ekonomiskt bistånd. Detta betalas ut som ett engångsbelopp på för personer och 3Kommunerna fick en extra ersättning för mottagna fram tll etableringsreformens ikraftträdande för att påskynda utlänningars etablering på arbetsmarknaden. utbetalas inte denna ersättning längre. 4Tidigare schablonersättning för mottagna före utbetalas inte längre . 5Kommunerna fick en extra ersättning för mottagna 2007–2009 för att påskynda utlänningars etablering på arbetsmarknaden. utbetalas inte denna ersättning längre. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 för en person som har bott i anläggningsboende eller tas emot som kvotflykting. För övriga i denna åldersgrupp är beloppet . Kommuner med överenskommelse om flyktingmottagande erhåller en grundersättning. Fram motsvarade grundersättningen tio prisbasbelopp vilket var . motsvarar grundersättningen fem prisbasbelopp, vilket motsvarar 2014. Justeringen beror på att konstruktionen av ersättningen till kommunerna har förändrats genom att en prestationsbaserad ersättning har införts . Den prestationsbaserade ersättningen beskrivs närmare nedan. Kommuner får ersättning för ekonomiskt bistånd till personer som har sådan nedsatt prestationsförmåga att de inte får hel eller delvis etableringsersättning. Ersättning ges även för personer som inte kan försörja sig efter att etableringsplanen upphört om det beror på sjukdom eller funktionsnedsättning som personen hade när han eller hon togs emot i kommunen. Det kan även avse kostnader för stöd och hjälp i boendet samt omvårdnad. Ersättning lämnas även för ekonomiskt bistånd till personer i gymnasieskolan som är och saknar föräldrar i landet. Kommuner får ersättning för mottagandet av ensamkommande barn. Utöver schablonersättningen som utgår för samtliga nyanlända får kommunerna också en extra schablonersättning på per mottaget ensamkommande barn. Kommuner med överenskommelser om mottagande får per överenskommen plats. För en belagd plats betalas ett tillägg på . För ej överenskomna platser kan en kommun få ersättning för faktiska kostnader. Ersättning lämnas som längst tills barnet fyllt . Kommunerna kan i mån av tillgång på medel få ersättning för vissa särskilda kostnader. Det gäller bl.a. kostnader för mottagandet av kvotflyktingar. Kommuner kan också ansöka om ersättning för kostnader som inte kan ersättas på annat sätt. Ansökta ersättningar överstiger ofta tillgängliga medel. Medlen ökades tillfälligt med . Kommuner och landsting kan få ersättning för stöd, service och hälso- och sjukvård. Ersättning för kostnader för varaktig sjukvård lämnas om vissa villkor är uppfyllda. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 för hälsoundersökning som görs från kommunmottagandet om personen inte genomgått en hälsoundersökning asylansökan prövats. I mån av tillgång på medel kan kommuner få ersättning för vissa hyreskostnader som kommunen haft innan en nyanländ flyttat in i syfte att underlätta kommunernas mottagande. Därutöver disponerar länsstyrelserna medel som utbetalas till kommunerna för insatser för att skapa beredskap och kapacitet för mottagandet av nyanlända. har insatser som syftar till att förbättra mottagandet och skapa förutsättningar för samhällsorientering prioriterats. Förändringar för att stimulera ett ökat kommunmottagande förstärktes den statliga ersättningen till kommunerna genom införandet av en prestationsbaserad ersättning. justerades grundersättningen från tio till fem prisbasbelopp. Den förändrade ersättningen ska bidra till att kommuner tar emot fler personer från Migrationsverkets anläggningsboenden och fler kvotflyktingar samt stödja kommuner som i förhållande till sin befolkning har ett högt mottagande av nyanlända. Ersättningen utgår till kommuner som har en överenskommelse om flyktingmottagande. I propositionen Vårändringsbudget tillfördes ytterligare som en tillfällig förstärkning för att underlätta bosättning för nyanlända med särskilda behov. Vidare har tillfälligt ytterligare tillförts länsstyrelserna, med särskild inriktning på deras arbete för att underlätta bosättningen av nyanlända. Antal personer med etableringsplan ökar Antalet personer inom etableringsuppdraget har ökat kraftigt till följd av den ökade flyktinginvandringen. hade 31 460 personer beslut om etableringsplan enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. är inflödet i etableringen ca 1 900 personer i genomsnitt . Antalet som lämnar etableringsuppdraget var cirka 1 000 personer . visas flöden och sammanlagt antal personer med beslut om rätt till etableringsplan. Diagram 3.1 Antal personer med beslut om rätt till etableringsplan. Kvarstående (vänster skala), nya och lämnat (höger skala) 2010 till 2013. Majoriteten () av de nyanlända som har rätt till etableringsplan är mellan 20 till . En stor andel är korttidsutbildade. har förgymnasial utbildning kortare än . Utbildningsnivån är lägre bland kvinnor än bland män (tabell 3.14). Tabell 3.14 Utbildningsbakgrund bland personer med beslut om rätt till etableringsplan Andel i procent efter kön och utbildningsbakgrund (inom parantes) Förgymnasial utb < 9 år 22 (25) 17 (22) 39 (48) Förgymnasial utb 9 år 6 (6) 14 (13) 8 (8) 12 (11) 20 (19) Eftergymnasial utb högst 2 år 2 (2) 4 (4) Eftergymnasial utb mer än 2 år 8 (7) 22 (16) 0 (0) 1 (0) 46 (48) 54 (51) De flesta har en etableringsplan på heltid Etableringsplanen ska enligt huvudregeln omfatta aktiviteter på heltid. Aktiviteterna i planen ska anpassas efter individens behov. Planen får omfatta aktiviteter på deltid på grund av sjukdom eller nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Etableringsplanen får även vara på deltid om den nyanlände vårdar barn och uppbär föräldrapenning. Från kan föräldrar som deltar i etableringsinsatser på deltid och vårdar barn med föräldrapenning få sin etableringsplan 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 förlängd (prop. 2013/14:104, bet. 2013/14:AU9, rskr. 2013/14:368). Sedan etableringsreformen trädde i kraft har endast ett fåtal personer, knappt 400, fått avslag på rätten till etableringsplan på grund av sjukdom eller någon annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Likaså hade endast ett fåtal, 86 personer (), en nedsatt omfattning av etableringsplanen på grund av sjukdom eller någon annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. var drygt 2 500 nyanlända förhindrade att delta i aktiviteterna i etableringsplanen på grund av bl.a. sjukdom och föräldraledighet, varav de flesta var kvinnor. Etableringsplanen ska enligt lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare minst innehålla utbildning i svenska för invandrare (sfi), samhällsorientering och aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet. Kostnader för etableringslotsar, program och insatser för personer som omfattas av etableringslagen finansieras från anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare. Utfallet på anslaget blev lägre än vad som hade anvisats . Arbetsförmedlingen ska enligt huvudregeln upprätta etableringsplanen från beslut om uppehållstillstånd eller dagen för inresan i landet. Från har bestämmelserna för upprättande av plan ändrats för personer som har uppehållstillstånd och som fortfarande bor kvar i anläggningsboende. Förändringen innebär att etableringsplanen och etableringsinsatserna påbörjas först efter det att individen tagits emot i en kommun. Syftet med förändringen är att hela etableringsperioden ska kunna utnyttjas på bästa sätt och effektivt stödja individen till en snabb etablering. De nyanländas koppling till arbetsmarknaden ökar genom arbetsmarknadsutbildning och praktik samt olika typer av anställningar. Andelen som deltagit i insatser ökar ju de nyanlända har haft rätt till plan, se tabell 3.15. Tabell 3.15 Andel personer som har haft en insats fördelat på hur länge de har haft en etableringsplan 13 – 18 månader Mer än 18 månader 13 – 18 månader Mer än 18 månader 13 – 18 månader Mer än 18 månader Källa: Arbetsförmedlingens återrapporteringar – 2014. Redovisningsperiodens längd varierar mellan åren. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Arbetsförberedande insatser och arbetsmarknadspolitiska program Under etableringsplanens har av deltagarna påbörjat en arbetsförberedande insats eller ett arbetsmarknadspolitiskt program. Detta är en minskning jämfört . med en etableringsplan har nio av tio nyanlända haft dessa aktiviteter, vilket är något färre än . Färre kvinnor än män har tagit del av arbetsförberedande insatser eller arbetsmarknadspolitiska program och färre kvinnor än män arbetar inom ramen för etableringsplanen. De vanligaste aktiviteterna (utöver program) inom arbetsförberedande insatser var arbetsförberedande aktivitet och social aktivitet inför arbete. Det är även möjligt att studera inom vuxenutbildningen inom ramen för etableringsplanen, vilket av samtliga nyanlända gjorde . De vanligaste arbetsmarknadspolitiska programmen var förberedande utbildning, arbetsmarknadsutbildning och arbetspraktik. Av dem som hade en etableringsplan hade deltagit eller deltog i förberedande utbildning, i arbetsmarknadsutbildning och i arbetspraktik. Andelarna som deltar eller har deltagit i dessa insatser har minskat något jämfört med . Kvinnor deltar i arbetsmarknadsutbildning i hälften så stor utsträckning som män. Färre kvinnor än män deltar i förberedande utbildning och arbetspraktik. Arbetsförmedlingen kan erbjuda insatserna praktiskt basår och arbetsträning som insats i etableringsplanen. Fram hade 110 personer fått beslut om praktiskt basår. Motsvarande siffra för arbetsträning var 1 700. Enligt är insatsen praktiskt basår svår att hantera på grund av den komplexa uppbyggnaden med olika insatser såsom arbetsträning, utbildning och svenskundervisning. deltog av samtliga nyanlända i hälsofrämjande aktiviteter. Fler kvinnor än män deltog. hade en registrerad funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och ett fåtal personer deltog i arbetslivsinriktad rehabilitering. kan nyanlända inom etableringsuppdraget delta i särskilt anpassade sammanhållna utbildningar på folkhögskolor. Utbildningarna ska omfatta flera insatser som kan kombineras med varandra, bl.a. svenska samt orienterande och arbetsförberedande insatser. Till och med hade 603 nyanlända anvisats till en sådan utbildning. Könsfördelningen är jämn. Arbete parallellt med deltagande i etableringsinsatser ökar möjligheterna att nå målen med etableringsplanen. Av dem som vid utgången av hade en pågående etableringsplan var det som hade eller hade haft ett instegsjobb. hade eller hade haft ett nystartsjobb vilket är samma nivå som 2013. hade eller hade haft ett arbete utan stöd, vilket är en minskning jämfört med . Det är fler män än kvinnor som har eller har haft ett arbete som insats i sin etableringsplan. Tabell 3.16 Andel personer som har eller har haft arbete i etableringsplan Andel i procent 2013 – 2014 Källa: Arbetsförmedlingens återrapportering 20132014. Redovisningsperioden varierar mellan åren. Från har lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ändrats så att en nyanländ invandrare som utan godtagbart skäl avvisar ett erbjudet lämpligt arbete, inte längre har rätt till insatser eller etableringsersättning enligt lagen. Kravet gäller under förutsättning att den nyanlände har arbete eller arbetssökande som huvudsaklig aktivitet i sin etableringsplan. Bakgrunden till förändringen är att det tidigare inte fanns någon skyldighet för den nyanlände att tacka ja till ett erbjudande om arbete. av de nyanlända med etableringsplan har valt en etableringslots. Färre kvinnor än män har stöd av en lots, respektive . De nyanlända deltar i aktiviteter hos etableringslotsen i genomsnitt . De vanligaste aktiviteterna som lotsen tillhandahåller är samhällsorienterande samtal, praktiskt stöd, fördjupad kartläggning och coachande samtal. Utbildning i svenska för invandrare hade av de som haft en etableringsplan påbörjat utbildning i svenska för invandrare (sfi). Det är en minskning jämfört med och 2013 då andelen var . Andelen ökar dock och nio av tio som haft en etableringsplan har studerat sfi. Detta är en viss minskning jämfört . Från kan kommuner få ersättning för deltagare i sfi som vistas i Migrationsverkets anläggningsboenden. Ersättningen avser de personer som fått uppehållstillstånd fr.o.m. och som väntar på att flytta till en anvisad bosättning i en kommun. Enligt förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ska samhällsorienteringen normalt vara avslutad från det att etableringsplanen upprättats. För de som deltog i samhällsorientering var väntetiden . Väntetiden varierar mellan olika grupper av deltagare. Mediantiden för kvinnor att påbörja samhällsorientering var jämfört med männens . för personer som bodde i anläggningsboende var (2012). Tabell 3.17 Tid från inskrivning till påbörjad samhällsorientering Mediantid antal dagar efter kön Källa Arbetsförmedlingens återrapportering – 2014. Redovisningsperioden varierar mellan åren. hade av deltagarna som haft etableringsplan i 0–6 månader påbörjat samhällsorientering (se tabell 3.15). Detta är en viss minskning jämfört med och 2013 då andelen var . Andelen som påbörjat samhällsorientering ökar dock och av dem som haft en fastställd plan hade tagit del av insatsen. Det är emellertid betydligt färre jämfört med och 2013 då motsvarande andel var . Personer som bott i anläggningsboende har i minst utsträckning deltagit i samhällsorientering. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 utvidgades målgruppen för samhällsorientering till att även omfatta personer som inte omfattas av etableringslagen, se lag (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Den utvidgade målgruppen omfattar främst nyanlända anhöriginvandrare som har fyllt 18 men inte och som är folkbokförda i en kommun. Medborgare i ett EES-land eller och personer som går i gymnasieskolan, omfattas inte. Enligt länsstyrelsernas rapportering om samhällsorientering hade 269 personer påbörjat samhällsorientering enligt den nya lagen . Enligt saknas fortfarande en organisation för genomförandet av de nya bestämmelserna i kommunerna och det finns en osäkerhet kring vilka som omfattas av lagen. Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Nyanlända som deltar i etableringsinsatser har rätt till etableringsersättning. Det finns två typer av ersättningar: etableringsersättning för medverkan vid upprättande av plan och etableringsersättning för medverkan i aktiviteter. Vid medverkan till upprättande av plan är etableringsersättningen per dag. Vid deltagande på heltid är ersättningen per dag. Utöver de två formerna av etableringsersättning har hushåll med hemmavarande barn rätt till etableringstillägg och ensamstående utan hemmavarande barn kan i vissa fall ha rätt till bostadsersättning. Ersättningarna är utformade så att etablering på arbetsmarknaden ska stimuleras och påskyndas. Ersättning utgår endast vid aktivt deltagande. Frånvaro innebär att ersättningen sätts ned. Förändringar har genomförts av etableringsersättningen i syfte att minska marginaleffekterna vid övergång till arbete. ändrades reglerna så att individen kan få etableringsersättning som han eller hon arbetar inom etableringsplanen upp . togs bestämmelserna om avräkning på etableringsersättningen av inkomster från arbete vid sidan av etableringsplanen bort.