prop · H2031d26 · 2014-10-23 00:00:00 — –korrekt genomförande och bättre tillämpning av inremarknadslagstiftningen. Arbetet med att slutföra förhandlingarna om de utestående nyckelåtgärderna i de två inre- marknadsakterna (SMA I och SMA II) kommer att fortsätta . En granskningsprocess pågår på EU-nivå , vilken inriktas på hur detaljhandeln regleras ute i medlemsstaterna. Svenska företag har ett särskilt intresse av att vissa medlemsstaters tillämpning av ekonomisk behovsprövning i samband med tillstånds- prövning för etablering av t.ex. större varuhus/återförsäljare upphör, vilket regeringen avser bevaka. Det är dessutom, i ljuset av framväxten av nya marknader och ny teknik, viktigt att fortsätta bidra till en utveckling av regelverken inom EU för att uppmuntra nya affärsmodeller och skapa bättre förutsättningar för svenska företag att etablera sig på den europeiska marknaden. E-handel är ett växande område på den inre marknaden som tack vare digitaliseringen erbjuder möjligheter till snabb och kostnadseffektiv internationell handel, inte minst för små och medelstora företag. kan konsumenter dra nytta av större utbud och lägre priser. E-handeln på den inre marknaden bör underlättas ytterligare som ett led i att ta tillvara på digitaliseringens möjligheter. har fått i uppdrag att göra en bedömning av vilka rättsliga hinder som kvarstår beträffande gränsöverskridande e- handel inom EU. Översyn av regelverket för industrivaror Kommissionen publicerade ett meddelande om en översyn av regelverket på industrivaruområdet med ett antal förslag och initiativ. De svenska intressen gällande översynen, som framkom vid det seminarium som anordnades för företrädare för myndigheter och näringsliv, kommer att följas upp. Meddelandet behandlar områden av stor vikt för den europeiska konkurrenskraften som regelverkets utformning, den digitala utvecklingen, styrningsaspekter av den inre marknaden och myndigheters kontroll av varor på marknaden. Även om varuhandeln är reglerad på EU-nivån och i grunden fungerar bra finns det stor utvecklingspotential på området. Bland frågor som hanteras i meddelandet är en översyn av tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande, granskning av gränssnittet mellan varor och tjänster samt vidareutveckling av reglerna på det harmoniserade varuområdet om bland annat marknadskontroll. Relaterat till översynen ska det kontinuerliga arbetet att förbättra den inre marknaden för varor fortsätta, både från regeringens och från myndigheternas sida. Inom de områden där det saknas harmoniserade regler på EU-nivån arbetar exempelvis med att för- bättra hanteringen av ömsesidigt erkännande och med proceduren för att informera och lämna synpunkter på förslag till nya varuregler. På det harmoniserade området arbetar Swedac med procedurer för kontroll av varor innan de släpps på marknaden och med frågor om marknads- kontroll när det gäller att kontrollera att varor som redan finns på marknaden uppfyller gällande krav. Förbättrad tillämpning av inremarknadsreglerna Regeringen bedömer att insatser för att stärka genomförande och tillämpning av det EU- gemensamma regelverket är centrala för att öka tillväxten och konkurrenskraften inom EU. har gjort bedömningen att en mer ambitiös tillämpning av tjänstedirektivet skulle kunna öka EU:s bruttonationalprodukt med . Regeringen avser därför arbeta med att påtala betydelsen av medlems- staternas ansvar för korrekt tillämpning av den inre marknadens regelverk. Detta gäller även som har stort intresse av att tillämpningen fungerar väl i det egna landet. kommer att fortsätta verka för en bättre fungerande inre marknad genom det initiativ – Frontrunners – som tillsammans med en grupp likasinnade EU-medlemsländer lanserade 2014. Initiativet syftar till att uppmuntra medlemsländerna att undanröja hinder på den inre marknaden, utan att kräva ny lagstiftning. Fokus ligger istället på att förbättra tillämpningen av inremarknads- regelverket på frivillig basis och med hjälp av nationella åtgärder. leder den del av initiativet som strävar efter att undanröja hinder för gränsöverskridande e-handel. ska fortsätta sitt uppdrag att administrera flera av de instrument på den inre marknaden som syftar till att stärka tillämpningen av regelverket. Det gäller dels anmälningsprocedurerna för förslag till regler om varor och tjänster som syftar till att förebygga handelshinder genom att i förväg informera om regler som potentiellt kan vara handelshindrande. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kontaktpunkt för vissa funktioner som ska motverka eller lösa hinder på den inre marknaden, till exempel genom rollen som Solvit-center. Regeringen kommer att fortsätta lägga stor vikt vid Solvits betydelse i arbetet med att undanröja handelshinder. Det finns fortsatt potential för utveckling och effektivisering av den inre marknaden med hjälp av system som , det elektroniska informationssystemet för den inre marknaden. Systemet används för informationsutbyte mellan myndigheter inom EU och mellan myndigheterna och kommissionen. tillämpas endast för ett par rättsakter, men tanken är att tillämpningsområdet ska utvidgas och nya rättsakter anslutas. kommer därmed att ha en fortsatt viktig roll som nationell IMI-samordnare. Utvecklingen av är ett exempel på hur samarbete mellan myndigheter i olika medlemsstater kan utvecklas med elektroniska hjälpmedel. kommer på regeringens uppdrag att fortsätta fördjupa samarbetet med kommuner och statliga myndigheter när det gäller deras roll och förståelse för den inre marknaden. En ny regel har förts in i lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden som ett led i att ytterligare öka med- vetandegraden och klargöra kommunernas ansvar när det gäller och närmare bestämt tjänstedirektivets regler. Den tydliggör kommunernas anmälningsskyldighet i för- hållande till kommissionen när dessa tar fram förslag till vissa kommunala föreskrifter som påverkar tillträdet till eller utövandet av en tjänst. Lagändringen trädde i kraft . ger myndigheter råd om vad som ska anmälas enligt tjänstedirektivet och vidarebefordrar anmälningar till kommissionen. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll ackrediteringsverksamhet förändras beroende på omvärldsfaktorer. Området kan till exempel förändras om ackreditering införs eller tas bort som krav inom något område genom ändringar i svensk eller europeisk lagstiftning. Förändringar kan också bero på att efterfrågan på tjänster från ackrediterade företag och organisationer ökar eller minskar av andra skäl. Regeringens mål för Swedac är att myndigheten med fortsatt hög kompetens ska utöva och utveckla sin 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 verksamhet som ansvarig myndighet för ackreditering och annan teknisk kontroll och i sin övriga verksamhet som samordnare av marknadskontroll samt som ansvarig myndighet för reglerad mätteknik och kontroll av ädelmetaller. beslutade EU ett lagstift- ningspaket där nio olika EU-direktiv som reglerar produkter reviderades i enlighet med den modell som följer av det så kallade varupaketet. Syftet är att rättsakter som innehåller krav på produkter ska bli mer enhetliga. Arbetet med att genomföra direktiven i svensk rätt tar nu vid. Swedac kommer i egenskap av expertmyndighet för regeringen och som samrådsmyndighet för andra myndigheter att ha en viktig roll i genomförandet av de reviderade direktiven. Swedacs verksamhet som samordnande myndighet för marknadskontroll har betydelse för att säkerställa att varor och tjänster på marknaden uppfyller gällande krav vilket i sin tur är viktigt för den inre marknaden funktionssätt. presenterade kommissionen ett förslag till en ny förordning om marknads- kontroll som en del av ett större produkt- säkerhetspaket. Det är oklart när förordningen kommer att beslutas. trädde en ny lag och förordning i kraft som kompletterar EU-rättsliga regler om marknadskontroll och förenklar befintliga regler. Det finns likväl anledning att fortsatt se över de svenska reglerna om marknadskontroll i syfte att klargöra om det finns förbättringspotential i den svenska styrningen av marknadskontrollen. Flera av förslagen i ovan nämnda översyn av regelverket för industrivaror gäller marknads- kontroll och ett ökat fokus på detta område på såväl nationell som på EU-nivå kan förutses. Standardisering är ett viktigt verktyg för innovation, konkurrenskraft och för en hållbar samhällsutveckling. Den allt snabbare globaliseringen förändrar villkoren för standardiseringen men ökar också dess betydelse för tillväxten och för att kunna möta stora samhällsutmaningar som klimatförändringar och en växande och åldrande befolkning. har tagit fram en svensk strategi för standardisering som bland annat framhåller vikten av samverkan mellan alla berörda aktörer. Det är viktigt att identifiera vilka strategiska områden för standardisering som ska satsa på för ökad konkurrens- kraft, tillväxt och välfärd. Det gäller också hur myndigheterna, som spelar en viktig roll i standardiseringen, ska arbeta med denna fråga. Vissa myndigheter kan behöva stärka sitt engagemang i standardiseringen. trädde en ny EU- förordning om europeisk standardisering ikraft. Den syftar till att göra standardiseringsprocessen mer effektiv och transparent, öka olika samhälls- intressenters inflytande över – och tillgång till – standarder och bredda tillämpningsområdet också till tjänstestandarder. Målsättningen är att den nya lagstiftningen ska leda till en bredare användning av standarder på exempelvis tjänsteområdet där regeringen ser stor potential till ökad svensk kunskapsbaserad export. ska fortsatt ha i uppgift att i samarbete med svenska intressenter följa utvecklingen av EU:s standardiseringspolitik och hålla regeringen underrättad om viktiga skeenden och utvecklingstendenser inom standardiseringen av betydelse för svensk ekonomi. Huvudmålet för svensk handelspolitik är att bidra till goda förutsättningar för svenska företag och konsumenter att tillgodogöra sig de möjligheter som globaliseringen medför. En öppen frihandelsvänlig handelspolitik utgör en av grundstenarna för tillväxt och sysselsättning i då svenska företag i allt högre utsträckning är en del av en globaliserad ekonomi och globala värdekedjor. Dialog med näringsliv, arbetstagarorganisationer och aktörer i det civila samhället samt transparens ska prägla verksamheten, som svenska ekonomiska och politiska intressen tydliggörs. Svensk handelspolitik ska bidra till att hantera andra globala utmaningar som fattigdoms- bekämpning och klimatförändringar. Ett väl fungerande globalt regelverk inom ramen för WTO är högt prioriterat. Vid WTO:s nionde ministermöte slöts avtal på flera delområden inom Doharundan (se ovan under 4.4.3). Arbetet i WTO inriktas nu på att bygga vidare på denna uppgörelse för att slutföra resterande delar av Doharundan. Återstående områden är bland annat handel med industri- och jordbruksvaror samt tjänster. Inom WTO men utanför Doharundan pågår även förhandlingar inom andra viktiga områden, t.ex. en utveckling av avtalet om tullfrihet på ICT-varor () och plurilaterala förhandlingar om tjänster (Trade in Services Agreement, TiSA). Regeringen välkomnar att förhandlingar inletts om handelsliberalisering av miljövaror. verkar även för att fler länder ansluter sig till WTO:s avtal om offentlig upphandling. har en viktig uppgift att utveckla tänkandet kring den moderna handelspolitiken, t.ex. vad gäller globala värdekedjor och internet- relaterade frågor. är även ett viktigt forum för dialog med tillväxtekonomierna. Bilaterala och regionala avtal Bilaterala och regionala avtal utgör en allt viktigare del av den internationella handels- politiken. Dessa avtal bidrar positivt till minskade handelshinder och kan därmed gynna tillväxt och sysselsättning. De kan komplettera det multilaterala regelverket och ger också möjligheter för parterna att gå längre på vissa områden än vad som är möjligt inom ramen för WTO. EU:s förhandlingar med (TTIP), som lanserades 2013, är viktiga. Ett partnerskap syftar till att ge ökad tillväxt och sysselsättning samt kan bidra till stora förenklingar för näringslivet, inte minst vad gäller regelområdet, som miljö, löntagarnas intressen och hälsa ska värnas. Även förhandlingarna med har hög prioritet liksom förhandlingar med stora tillväxtekonomier såsom och . Det ekonomiska partnerskapet med EU:s grannländer såväl i som i Medelhavs- regionen ska fortsatt fördjupas. Det är viktigt att stödja de länder som har valt att underteckna associerings- och handelsavtal med EU. verkar även aktivt för att EU ska kunna avsluta förhandlingarna om ekonomiska partnerskapsavtal (EPA) med AVS-länderna där målet är rättsligt bindande avtal som är förenliga med WTO. Den nu gällande interimslösningen för EPA planeras upphöra för de AVS-länder som inte fullföljt åtagandena och ratificerat den tillfälliga övergångslösningen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 anser att EU behöver ett mer frihandelsvänligt regelverk för handelspolitiska skyddsinstrument och avser fortsätta att arbeta aktivt för detta. EU:s arbete för att säkerställa immaterialrättslig lagstiftning och efterlevnad av densamma i olika delar av världen stöds av regeringen. ska utvecklas och tillämpas så att den blir ett effektivt hjälpmedel för svenska företag att tackla handelshinder i tredje land. Regeringens ambition för offentlig upp- handling är att åstadkomma förbättrat marknadstillträde på internationella upp- handlingsmarknader utan att begränsa tillträdet till europeiska upphandlingsmarknader. Regeringen kommer därför fortsatt att motsätta sig kommissionens förslag om att begränsa tillträdet till EU:s marknad. På området investeringar stödjer arbetet med att utforma en gemensam investeringspolitik som månar om att skyddet för investeringar är effektivt som staters möjlighet att lagstifta säkerställs. Insatser inom andra verksamhets- och utgiftsområden Regeringen lägger stor vikt vid målet att stärka fattiga människors och länders möjligheter att ta del av globaliseringens fördelar. Regeringen följer särskilt de utvecklingsfrågor som utgjorde ett utvecklingspaket vid WTO:s nionde ministermöte. Handelspolitiken kan utgöra ett viktigt instrument för att möta olika mål på miljö- och klimatområdet. Handeln med utrotningshotade växter och djur omsätter mycket stora belopp och hotar den biologiska mångfalden. Handelspolitiska verktyg, t.ex. i form av åtaganden i EU:s frihandelsavtal, liksom riktade biståndsinsatser för att utbilda tulltjänstemän i relevanta länder, är exempel på insatser som bidrar till miljöarbetet. bedriver ett angeläget arbete kring frågor om företagens samhälls- ansvar, Corporate Social Responsibility (CSR) eller hållbart företagande, för att stärka företagens möjligheter att hantera utmaningar kring mänskliga rättigheter, miljö, arbetsvillkor och antikorruption. Regeringen förväntar sig att svenska företag respekterar mänskliga rättigheter i all sin verksamhet. Regeringen uppmuntrar alla svenska företag att arbeta med hållbart 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 företagande och stödja och följa de internationella normer och riktlinjer som finns på området (riktlinjer för multi- nationella företag, Global Compact och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter). främjar Sverigebilden och ökar därmed konkurrenskraft. Arbetet med att ta fram en handlingsplan för att implementera FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter har inletts. avser öka ansträngningarna att etablera bilaterala kontakter på CSR-området med länder i bland annat , och söder om samt i i syfte att främja hållbart företagande. presenterade ett förslag om riktlinjer för att stävja handel med konfliktmineraler som bygger på riktlinjer. Förslaget bygger på frivillighet. fäster stor vikt vid det internationella samarbetet på antikorruptionsområdet. Korruption är ett globalt fenomen och ett stort socialt problem som undergräver demokratiska beslutsprocesser, förhindrar och försvårar handel, investeringar och entreprenörskap och gör ekonomiska transaktioner mer kostsamma. kommer att delta i granskningen av tillämpningen av såväl konvention mot mutor som . analysarbete med fokus på att identifiera svenska ekonomiska intressen på det handelspolitiska området är fortsatt av stor vikt. har också en betydande roll i att informera näringsliv, myndigheter och andra intressenter om resultaten av de handelsavtal som , genom EU, sluter. befinner sig i framkant av den internationella forskningen i flera av handelspolitikens stora framtidsfrågor. Det gäller exempelvis globala värdekedjor, e-handel och dataflöden och tjänstehandelns betydelse. Detta bidrar till att fortsatt kan ha en hög profil i diskussionerna kring utformningen av framtidens handelspolitik. bedriver handelsrelaterat utvecklingssamarbete, främst genom utbild- nings- och informationsinsatser. Bedömningen är att det fortsatt finns behov och efterfrågan av kompetens på detta område. 4.6.12:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Tabell 4.8 Anslagsutveckling 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 23 825 tkr prisnivå. 3Motsvarar 23 825 tkr prisnivå. 4Motsvarar 23 828 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll förvaltnings- utgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.9 Budget för avgiftsbelagd verksamhet – Ackreditering m.m samt Internationellt utvecklingsarbete (intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) uppgick resultatet från uppdragsverksamheten (ackreditering m.m.) till minus . Underskottet kompenserar tidigare års överskott. Ett underskott om beräknas , men ett överskott om Intäkterna från tjänsteexport beräknas öka . I övrigt förväntas inga större förändringar när det gäller intäkter och kostnader. Tabell 4.10 Budget för avgiftsbelagd verksamhet – Metrologi (som inte får anslag/bidrag) anslag/bidrag) anslag/bidrag) Swedac har rätt att ta ut avgifter inom den reglerade mättekniken (legal metrologi). Avgifterna ska endast finansiera själva tillsynen och inte relatera till myndighetsverksamhet som finansieras via anslaget. Swedac har tilldelats anslag för arbetsuppgifter relaterade till arbete med genomförande av EU:s energi- effektivitetsdirektiv under utgiftsområde 21 – Energi. förväntas inga större intäktsförändringar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 4.12 Anslagsutveckling 2:2 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 83 344 tkr prisnivå. 3Motsvarar 83 349 tkr prisnivå. 4Motsvarar 83 357 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:2 export- och investeringsråds verksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och . Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen prioriterar ett aktivt export- främjande som möter de små och medelstora företagens behov. Anslaget höjs därför för med i förhållande till vad som tidigare beräknats. Regeringen fäster vidare stor vikt vid att möjligheter till synergier och samverkan mellan främjandets olika delar tas tillvara liksom mellan myndigheter och organisationer på både nationell, regional och lokal nivå som arbetar med företagsutveckling och internationalisering. Det offentliga åtagandet inom 4.6.32:3 Exportfrämjande verksamhet exportfrämjandet ska särskilt inriktas på insatser Tabell 4.14 Anslagsutveckling 2:3 Exportfrämjande verksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende exportfrämjande till (Business ), för näringslivsfrämjande åtgärder och för främjande av svenska företags affärer kopplade till projektexport och andra typer av offentligt upphandlade affärer. Anslaget får användas för näringslivsfrämjande på strategiska marknader och områden, exportutveckling, förstärkt närvaro i ekonomiskt dynamiska regioner, importfrämjande samt särskilda handels- främjande och handelspolitiska åtgärder. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till insatser till stöd för Sverigeprofilering genom i utlandet. för små och medelstora företag på strategiska exportmarknader, framför allt nya och växande marknader. Viktiga framtidsbranscher, som till exempel miljöteknik och energieffektivisering, ska prioriteras. Den resurs som svenska utlandsmyndigheter och konsulat samt företagare med utländsk bakgrund innebär ska tas tillvara. Rådgivning om export ska erbjudas i exportstrategi för att få fler företag att ta steget ut på världsmarknaden. Samarbetet mellan departement, myndigheter, organisationer samt regionala och lokala aktörer som arbetar med företags- och näringslivsutveckling samt Sverigefrämjande ska vidareutvecklas. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet . , 2017 och 2018 respektive 243 889 000 Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:3 Exportfrämjande verksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 4.16 Anslagsutveckling 2:4 Investeringsfrämjande 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 57 266 tkr prisnivå. 3Motsvarar 57 269 tkr prisnivå. 4Motsvarar 57 275 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende investeringsfrämjande till (Business ) och för utredningsinsatser inom området. Regeringen ser investeringsfrämjandet som ett viktigt instrument inom tillväxtpolitiken. Uppgiften att bedriva statligt finansierat investeringsfrämjande inordnades i exportråd, som då bytte namn till . Regeringen fäster stor vikt vid att kvaliteten i investeringsfrämjandet säkras och att möjligheter till samverkan mellan främjandets 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 olika delar tas tillvara liksom mellan myndigheter och organisationer på olika nivåer. Investeringsfrämjandet bygger på ett nära samspel mellan nationella, regionala och lokala aktörer. Det offentliga åtagandet inom investe- ringsfrämjandet ska fokusera på att främja utländska företagsinvesteringar i eller samarbeten med svenska företag som tillför arbetstillfällen, kapital, kompetens och mark- nader till det svenska näringslivet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:4 Investeringsfrämjande . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.17 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:4 Investeringsfrämjande Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 4.6.52:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer Tabell 4.18 Anslagsutveckling 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition.