prop · H2031d10 · 2014-10-23 00:00:00 — Riskfaktorer är t.ex. ohälsosamma matvanor, stillasittande fritid, övervikt, rökning, alkohol- konsumtion och luftföroreningar. Matvanor och fysisk aktivitet behandlas vidare i avsnitt 5.4.3 Resultat – levnadsvanor. Diagram 5.4 Sjukdomsbörda, 1990 och 2010 Sjukdomsbörda (DALYs, tusental) Övriga sjukdomar i hjärta och blodkärl Kronisk obstruktiv lungsjukdom Diabetes Lungcancer Prostatacancer Trafikolyckor Alzheimer Värk i nacke Kolorektalcancer Narkomani Övriga muskeloskeletala sjukdomar Astma Nedre luftvägsinfektioner Övriga sjukdomar i hjärta och blodkärl Medfödda missbildningar Anm.: Sjukdomsbörda mäts med funktionsjusterade levnadsår () som är sum- man av friska år som förloras på grund av för tidig död (YLL) och sjukdom (YLD). Källor: och . Diagram 5.5 Riskfaktorers bidrag till sjukdomsbördan, 1990 och 2010 Sjukdomsbörda (DALYs, tusental) Anm.: Sjukdomsbörda mäts med funktionsjusterade levnadsår () som är sum- man av friska år som förloras på grund av för tidig död (YLL) och sjukdom (YLD). () baseras på förhållandet mellan kroppsvikt och längd och ett för högt innebär övervikt eller fetma. Källor: och . Psykisk ohälsa bland unga Besvär som hänger ihop med psykisk ohälsa är fortfarande ett problem. Bland gruppen unga i åldern 16–har besvär med ängslan, oro eller ångest ökat , främst bland unga kvinnor. förefaller ökningen av lättare besvär ha avstannat, men den mindre andel som upplever svår ängslan, oro eller ångest har fortsatt att öka. Sjukhusinlägg- ningarna för självskadebeteende bland unga kvinnor har däremot minskat . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Matvanor och fysisk aktivitet påverkar hälsan i befolkningen Bra matvanor och fysisk aktivitet har en stor positiv påverkan på hälsan hos män och kvinnor och motverkar en rad olika hälsoproblem, som exempelvis hjärt- och kärlsjukdomar, typ 2-dia- betes, stroke, sjukdomar i rörelseorganen, vissa cancerformer samt även psykisk ohälsa. Stöd för ett aktivt och evidensbaserat arbete kring mat- vanor och fysisk aktivitet inom hälso- och sjuk- vården är en viktig del i arbetet med att främja goda levnadsvanor hos män och kvinnor. nationella kompetenscent- rum för måltider i offentlig förvaltning har bi- dragit till att skapa bättre förutsättningar för bra matvanor inom vård, skola och omsorg. Livs- medelsverket har även , mot bak- grund av de reviderade Nordiska näringsrekommendationerna, arbetat med att revidera de allmänna kostråden i samt föreskrifterna för användningen av Nyckelhåls- märkningen (utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel). Inom skolan har sats- ningar gjorts på förstärkt elevhälsa och närings- riktiga måltider. Avsikten är att lyfta fram elev- hälsans förebyggande och hälsofrämjande roll samt skolmåltidernas betydelse för hälsa, trivsel och lärande. Stödet för fysiskt aktiva levnadsvanor inne- fattar bl.a. åtgärder inom samhällsplanering. Fysisk aktivitet främjas även genom mål och åtgärder inom friluftslivspolitiken och idrotts- politiken. Detta främjas också genom att viss motion och friskvård på arbetsplatsen utgör en skattefri personalvårdsförmån samt genom idrott i skolan. Kostrelaterade risker bidrar till sjukdomsbördan Bra matvanor och säkra livsmedel bidrar till en god hälsoutveckling i befolkningen. Enligt dia- gram 5.5 är kostrelaterade risker den största riskfaktorn när det gäller bidrag till sjukdoms- bördan i befolkningen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Andelen vuxna som i den nationella folkhälso- enkäten uppgav att de äter frukt och grönsaker minst uppgick till 2013 (diagram 5.6). –2013 låg denna andel på en stabil nivå, mellan för den vuxna befolk- ningen som helhet. Kvinnor uppgav i högre ut- sträckning än män att de äter rekommenderad mängd frukt och grönsaker. Andelen som upp- gav att de äter lite frukt och grönsaker låg stabilt mellan – 2013. Det var betydligt fler män (33–) än kvinnor (16–) som uppgav att de äter lite frukt och grönsaker. Diagram 5.6 Andel som anger att de äter lite respektive mycket frukt och grönsaker, 2004–2013 Lite frukt och grönsaker kvinnor Lite frukt och grönsaker män Frukt och grönsaker 5 gånger/dag kvinnor Frukt och grönsaker 5 gånger/dag män Anm.: Åldersstandardisering i femårsgrupper efter befolkningsfördelningen i . Andel som anger att de äter lite frukt och grönsaker (0–1,3 gånger/dag) re- spektive att de äter frukt och grönsaker 5 gånger/dag, åldersgruppen 16–. Källa: (Nationella folkhälsoenkäten – Hälsa på lika villkor). Enligt resultatet i folkhälsoenkäten finns det betydande skillnader i självrapporterad kon- sumtion av frukt och grönsaker mellan olika socioekonomiska grupper. Personer med kort utbildning, arbetslösa, personer i ekonomisk kris, personer som saknar kontantmarginal eller som har låg inkomst uppger i högre grad en låg konsumtion av frukt och grönsaker jämfört med dem som har lång utbildning och hög inkomst. Skillnaderna i konsumtion av frukt och grön- saker och socioekonomisk situation har bestått för båda könen. Stillasittande – en riskfaktor Fysisk aktivitet minskar risken för en rad livs- stilsrelaterade sjukdomar. Fysisk inaktivitet är således en riskfaktor som bidrar till sjukdoms- bördan i befolkningen (diagram 5.5). Andelen vuxna som angav i folkhälsoenkäten att de är fysiskt aktiva minst per dag uppgick till (diagram 5.7). Andelen män som angav detta var 2013 något högre () än andelen kvinnor (64 pro- cent). Diagram 5.7 Andel som anger att de har en stillasittande fritid respektive att de är fysiskt aktiva minst per dag, 2004–2013 Stillasittande kvinnor Stillasittande män Fysiskt aktiva kvinnor Fysiskt aktiva män Anm.: Åldersstandardisering i femårsgrupper efter befolkningsfördelningen i . Avser åldersgruppen 16–. Källa: (Nationella folkhälsoenkäten – Hälsa på lika villkor). har andelen vuxna med en stillasittande fritid legat på en stabil nivå (12–) med mycket små skillnader mellan kvinnor och män. Enligt har trenden varit att stillasittande fritid är vanligare inom vissa grupper, t.ex. bland kvinnor i åldersgruppen 65– samt hos personer med låg utbildningsnivå, arbetslösa och sjukskrivna. är samordnande myndighet för friluftslivsmålet för god folkhälsa. Myndigheten ska verka för att målet uppnås genom att sammanställa och sprida evidensbaserade kunskaper till kommuner, landsting och andra berörda samhällssektorer om insatser som skapar förutsättningar för fri- luftsliv. Cykling bidrar till uppfyllandet av flera sam- hällsmål : hälsa, klimat och hållbara transporter (utgiftsområde 22 Kommunika- tioner). Forum för hälsofrämjande, som inrättades , har bidragit till ökad samverkan mellan olika aktörer i samhället inom området kost och fysisk aktivitet. Syftet har bl.a. varit att skapa dialog och möjliggöra erfarenhetsutbyte mellan offentliga aktörer, den ideella sektorn, frisk- vårdsbranschen, forskarvärlden och bransch- organisationer på livsmedelsområdet i frågor som rör hälsofrämjande. Sexuell hälsa och sexuellt överförbara sjukdomar Nationellt strategidokument för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har tillsammans med arbetat fram ett nationellt stra- tegidokument för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Myndigheterna bedömer att det behövs en nationell samordning för att utveckla och stärka kunskapsstyrningen inom området. I strategidokumentet föreslås därför bl.a. att Folk- hälsomyndigheten ska få ett samordningsansvar för att utveckla samverkan, uppföljning och utvärdering, inklusive att förstärka kunskaps- och metodutvecklingen samt att förbättra hälsokommunikationen och kunskapssprid- ningen. Hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar Antalet inhemska fall av hivinfektion har ökat svagt , bland både kvinnor och män. Hivinfektion rapporteras oftare hos män än hos kvinnor och avser framför allt personer som har smittats utomlands. En något ökande andel utrikes födda bland nyrapporterade fall av hivinfektion har märkts . Den inhemska smittspridningen är vanligast i gruppen män som har sex med män. beräknas ungefär 6 400 personer leva med en känd hivdiagnos i . Klamydiainfektion har ökat både bland kvin- nor och män . minskade dock antalet fall jämfört med året innan. Klamydiainfektion sprids huvudsakligen bland ungdomar och unga vuxna och förekommer oftare hos kvinnor än hos män. ökade antalet syfilisfall, medan gonorréfallen låg kvar på ungefär samma nivå 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 som föregående år. Syfilis och gonorré före- kommer framför allt hos män. Insatser mot hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar har det träffats särskilda överenskommelser med Kommuner och Landsting om insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. omfat- tade överenskommelsen . För att bidragshanteringen ska bli mer förutsägbar och lättadministrerad beslutades om förordning (2013:666) om statsbidrag till lands- ting och vissa kommuner för insatser mot hiv- infektion. fördelar år- ligen därutöver ytterligare i statsbidrag till ideella organisationer, enligt för- ordning (2006:93) om statsbidrag till verksamhet inriktad mot hiv/aids och vissa andra smitt- samma sjukdomar. Den nationella strategin mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar (prop. 2005/06:60) är utgångspunkten för insatserna mot hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar. har, från tidigare , tagit över det nationella ansvaret för uppföljningen av strate- gin. Myndigheten har även en strategisk roll i att stödja myndigheter, huvudmän och ideella orga- nisationer som är verksamma inom området. Förbättrad struktur för hälsoundersökning av asylsökande Ett samarbetsprojekt bedrivs i syfte att förbättra strukturen och samarbetet kring hälsoundersök- ning av asylsökande vid ankomsten till . Deltagare i projektet är , , , Kommuner och Landsting, fyra landsting och tre universitet. Projektet startades med stöd från Europeiska flyktingfonden och slutförs . Erbjudande om hälsoundersökning förbättrar förutsättningarna för att ett vårdbehov snabbt ska kunna identifieras och är även en introduktion för nyanlända till den svenska hälso- och sjukvården. har ett fortsatt arbete be- drivits med att etablera den nationella tjänsten HälsaFörMig. Tjänsten är tänkt att vara ett verk- tyg för män och kvinnor att digitalt kunna spara, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 överblicka och administrera sin hälsoinforma- tion. En av intentionerna är att den ska innehålla en hälsodagbok där information om exempelvis friskvård, egenvård och kostvanor ska kunna registreras. HälsaFörMig ska på så sätt kunna bidra till att stödja män och kvinnor i att dokumentera och följa sin hälsoutveckling och därigenom fatta initierade beslut om den egna hälsan. Tjänsten behandlas även under avsnitt 4.4.4 Resultat – effektiv hälso- och sjukvård. Alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Arbetet med att motverka skadlig alkoholkon- sumtion och tobaksbruk är grundläggande för att främja hälsa och förebygga sjukdomar i be- folkningen. Området behandlas närmare under avsnitt 9 Alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel. 5.4.4Resultat – kunskapsbaserat folkhälsoarbete Kunskapsstyrning och evidensbaserade metoder inrättades Folkhälsomyndig- heten. Denna myndighet har det samlade huvud- ansvaret för folkhälsofrågor och har bl.a. som uppgift att vidareutveckla den statliga kunskapsstyrningen inom folkhälsoområdet. har tagit över de uppgifter som och hade innan dessa myndigheter upphörde vid utgången av 2013. Genom att samordna dessa verksamheter kan den nya myndigheten bl.a. verka inom hela folkhälsoområdet och integrera smitt- skyddsfrågorna med annat folkhälsoarbete. Även vissa uppgifter som tidigare an- svarat för, bl.a. miljöns påverkan på hälsa, liksom ansvaret för folkhälso- och miljöhälsorappor- teringen, har förts över till Folkhälsomyndig- heten. Evidensbaserade och hälsoekonomiska metoder ska bedriva en verksam- het som står på vetenskaplig grund samt ska bidra till utveckling av hälsoekonomisk metodik inom folkhälsoområdet och av metoder för att beakta folkhälsoaspekter i konsekvensbedöm- ningar och uppföljningar. Dåvarande har ge- nomfört en utvärdering av GRADE (Grading of Recommendations Assessment, Development and Evaluation) och DECIDE (Developing and Strategies to Sup- port Informed Decisions and Practice Based on Evidence) på folkhälsoområdet. Dessa två inter- nationella system för att gradera styrkan i det vetenskapliga underlaget har bedömts vara möj- liga att tillämpa i på forskning inom folkhälsoområdet. Statskontoret fick 2012 i uppdrag att utvärdera uppföljningssystemet för den nationella folk- hälsopolitiken som tidigare ansvarade för. Statskontoret lämnade 2013 förslag till förbättringar av systemet, bl.a. avseende delmål och indikatorer. har i uppdrag att göra en samlad översyn av all folkhälsorapportering som myndigheten tagit över liksom att analysera vilken annan nationell och internationell rap- portering inom folkhälsoområdet som kan på- verka verksamhet. I arbetet ska Statskontorets förslag beaktas och myndigheten ska även lämna förslag på samord- ning, effektivisering, innehåll och omfattning av myndighetens framtida rapportering. Svensk medverkan i europeisk hälsoundersökning European Health Interview Survey (EHIS) är en kartläggningsstudie som omfattar allmänt hälso- tillstånd, hälsodata, bestämningsfaktorer för hälsa och sociala bakgrundsfaktorer. EHIS orga- niseras av Europeiska kommissionens statistik- byrå . har i upp- drag att genomföra den svenska de- len i undersökningen samt slutredovisa uppdra- get senast . Betydelsen av en allt högre utbildningsnivå i befolkningen Utvecklingen av hälsan i befolkningen är gene- rellt sett positiv (avsnitt 5.4.2 Resultat – folk- hälsans utveckling). Dessutom ökar utbildnings- nivån i befolkning, vilket framkommer av diagram 5.8. Det finns hälsoskillnader mellan olika grupper, t.ex. socioekonomiska skillnader avseende medellivslängd i förhållande till utbild- ningsnivå. Medellivslängden är längre för dem med eftergymnasial utbildning jämfört med dem som enbart har förgymnasial utbildning. har fått i uppdrag att analysera vilken betydelse det har för folkhälsan och för hälso- och sjukvården att allt fler skaffar sig en högre utbildning, som det finns grupper som alltjämt har en låg utbildningsnivå. I uppdraget ingår också att undersöka hur sam- mansättningen av grupper med låg utbildning förändras samt utreda vilka insatser som kan stödja grupper med låg utbildningsnivå till en god hälsa. Uppdraget slutredovisas i septem- ber 2015. Diagram 5.8 Utveckling av utbildningsnivåer, andel i befolk- ningen, 1992–2012 Förgymnasial Gymnasial Eftergymnasial Uppgift saknas Förgymnasial Gymnasial Eftergymnasial Uppgift saknas Källor: () och (Folkhälsan i ). – strategisk myndighet för hbt-personers hälsa I strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck aviserades att flera strategiska myndigheter ska utses med ansvar för olika områden för att stärka arbetet med homo- och bisexuellas samt transpersoners (hbt- personer) rättigheter. Bland annat bedömdes att ett samlat, resultatinriktat och långsiktigt arbete för hbt-personers hälsa behöver säkerställas. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har fått i uppdrag att vara strategisk myndighet för utveckling av häl- san bland hbt-personer. Myndigheten ska följa hälsoutvecklingen och utvecklingen av hälsans bestämningsfaktorer samt främja hbt-personers lika förutsättningar att uppnå en god hälsa ge- nom kunskapsspridning om effektiva metoder och insatser. Inom föräldrastödspolitiken ingår att erbjuda stöd i föräldraskapet under barnets hela uppväxt, bl.a. i syfte att genom föräldrarna uppnå positiva hälsoeffekter på barnet. Ett utvecklings- och kunskapsarbete har bedrivits och stimulansme- del har fördelats till kommuner i samarbete med lärosäten för arbete inom området. Därigenom har kommunernas arbete med föräldrastöd stärkts och det finns t.ex. en ökad kunskap om att föräldrastödsprogram är hälsoekono- miskt motiverade. Öppna jämförelser och hälsofrämjande hälso- och sjukvård Folkhälsoinsatser genom stöd av Öppna jämförelser Öppna jämförelser inom olika områden driver utveckling av kvalitet, effektivitet och resultat framåt. har haft i uppdrag att tillsammans med och Kommuner och Landsting utveckla Öppna jämförelser på folkhälsoområdet. Syftet är att stimulera insatser och systematiska för- bättringar av verksamheter i kommuner och landsting som bidrar till att förbättra folkhälsans utveckling. Förutsättningar för hälsofrämjande arbete inom hälso- och sjukvård Åtgärder har vidtagits för att utveckla det hälso- främjande och sjukdomsförebyggande arbetet inom hälso- och sjukvården. En närmare be- skrivning av detta arbete finns i avsnitt 4.4.5 Resultat – god kvalitet inom hälso- och sjukvård. En viktig del i arbetet med hälsofrämjande inom hälso- och sjukvården är att införa de nationella riktlinjerna för sjukdomsförebyggande metoder. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Den prestationsbaserade satsningen på patient- säkerhet 2011–2014 har bidragit till en minskad antibiotikaförskrivning och en ökad följsamhet till behandlingsrekommendationerna. Lands- tingen har minskat sin förskrivning med totalt jämfört med . Samt- liga landsting har verkat för en ökad följsamhet till lokala behandlingsrekommendationer. Målet att av vårdenheterna inom primärvården ska ha försett sina förskrivare med en översikt av deras personliga förskrivning av antibiotika har uppnåtts av alla landsting. För mer information om satsningen, se avsnitt 4.4.5 Resultat – god kvalitet inom hälso- och sjukvård. har rapporterat flera regeringsuppdrag om antibiotikaförskrivning . Dessa rapporter har rört kommunikation, behandlingsrekommendationer och en modell för hälsoekonomiska beräkningar. har i samverkan med Jordbruks- verket i uppdrag att ansvara för en nationell sam- verkansfunktion för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infek- tioner. Inom ramen för uppdraget anordnade i samarbete med ett antibiotikaforum med fokus på behovet av konkreta åtgärder. Av diagrammen 5.9 respektive 5.10 fram- kommer att antalet anmälda fall av infektion med meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA) ökar samt att antalet förskrivna antibiotikarecept per 1 000 invånare minskar. Diagram 5.9 Anmälda fall av infektion med meticillinresi- stenta gula stafylokocker (MRSA), 2004–2013 Anm.: Data är hämtad ur en databas som ofta uppdateras, vilket gör att små varia- tioner kan förekomma i presenterad data beroende på tidpunkt för datauttag. Källa: (SmiNet). Diagram 5.10 Antal förskrivna antibiotikarecept, 2004– 2013 Antal antibiotikarecept per 1 000 invånare Anm.: Indikatorn avser antal antibiotikarecept från öppenvården. Läkemedelsregist- ret omfattar inte slutenvård, läkemedelsförråd eller receptfria läkemedel. Källa: (). Arbetet inom EU har fortsatt har sedan ordförandeskapet i EU 2009 drivit på frågan om behovet av nya antibiotika samt nya affärsmodeller för utveckling och pro- duktion av effektiv antibiotika. har fortsatta bidrag lämnats till /ReAct (Action on Antibiotic Re- sistance) för att inom EU arbeta med att lägga grunden för nya system avseende kontrollerad distribution och användning av nya antibiotika. har ett arbete bedrivits med att påverka Europeiska kommissionen att ta re- kommendationerna i handlingsplanen mot anti- mikrobiell resistens vidare i konkreta åtgärder. En sådan åtgärd är det väglednings- dokument om ansvarsfull antibiotikaanvändning inom djurhållningen i EU som presenterades . har bidragit med sin erfarenhet inom detta område i den särskilda arbetsgrupp som har tagit fram vägledningen. Hälsa har identifierats som ett eget prioritets- område inom ramen för . Inom ramen för Nordliga dimensionens partner- skap för hälsa och socialt välbefinnande (NDPHS), vilket omfattar medlemsländer från EU, men också och , leder Sve- rige en expertgrupp som beviljats finansiering för en övervakningsstudie av antibiotikare- . NDPHS har även enats om samarbete 2014–2020 inom ett flertal andra områden. Ett utvecklat globalt samarbete Den svenska inriktningen är att Världshälso- organisationen (WHO) ska axla ett globalt ledarskap när det gäller antibiotikaresistens. Detta speglas i den strategi för sam- arbete med WHO som beslutades och som gäller . har drivit att det ska finnas en organisatorisk funktion inom WHO som arbetar aktivt med frågan utifrån ett övergripande perspektiv. Detta har gett resultat och denna funktion, med en förstärkning av en svensk sekonderad antibiotikaexpert, har bl.a. arbetat med att organisera expertmöten samt med den första globala över- vakningsrapporten om resistensläget och sjuk- domsbördan relaterad till antibiotikaresistens. /ReAct har beviljats bidrag för att aktivt stödja WHO i arbetet med anti- biotikaresistens, framför allt genom att bidra till arbetet med resistensövervakning. och har etablerat sam- arbete och som ett resultat av detta har de båda länderna tagit initiativ till en WHO-resolution, där den viktigaste delen är en uppmaning till WHO att ta fram en global handlingsplan. Re- solutionen antogs på Världshälsoförsamlingen (WHA) . Den globala handlings- planen är tänkt att antas på WHA . Därutöver har fortsatt samarbetet kring antibiotikaresistens inom ramen för de samarbetsavtal kring hälsa som har upprättats mellan och respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har även varit aktivt i det amerikanska initiativet Agenda, som bl.a. syftar till att stärka beredskapen globalt mot olika typer av hälsohot och stödja WHO. Genom en ändring av smittskyddslagen (2004:168) regleras från de nationella vaccinationsprogrammen i lag. Lagändringen har inneburit att landsting och kommuner blivit skyldiga att erbjuda de vacciner som omfattas av de nationella vaccinationspro- grammen. Arbetet med införandet av den nya ordningen för nationella vaccinationsprogram har varit omfattande. har bl.a. tagit fram en modell för utarbetande av underlag till regeringen för att fatta beslut om de natio- nella vaccinationsprogrammen. Modellen ska säkerställa att beslut om förändringar av vacci- nationsprogrammen är väl underbyggda, trans- parenta och förankrade. har även tagit fram en generell modell för samhälls- ekonomiska analyser av nationella vaccinations- program. , numera , har gjort en översyn av myndighetens verksamhet när det gäller uppföljning av vacciner samt även under- sökt vilka behov av uppföljning som finns nat- ionellt samt i förhållande till de nationella vacci- nationsprogrammen. arbetar även med att utveckla och införa ett re- gister över nationella vaccinationsprogram. remitterades för- slag om att införa vaccination mot hepatit B i det nationella vaccinationsprogrammet för barn. och rådets beslut nr 1082/2013 av om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa innebär att samarbetet mellan medlemsstaterna vad gäller olika typer av gränsöverskridande hälsohot stärks. Beslutet omfattar alla typer av hälsohot i likhet med WHO:s internationella hälsoreglemente (IHR). Från svensk sida är det viktigt att samarbetet ger ett mervärde genom ett effektivt informationsutbyte mellan medlems- staterna samt förbättrad koordination. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 är inte föremål för harmonisering, utan vilar på utvecklat samarbete. Den svenska beredskapsplaneringen för en pandemisk influensa, reviderad , utgör ett planeringsstöd för hur de nationella myndigheterna kan stödja hälso- och sjuk- vårdens, omsorgens och det regionala och lokala smittskyddets arbete. Underlaget ska kunna användas när dessa aktörer reviderar sina planer. Ett antal globala, smittrelaterade händelser , såsom MERS-CoV (Middle East Respiratory Syndrome) och fågelinfluensan (H7N9) i samt ebolautbrottet i har resulterat i beredskapsåtgärder. I och rådets beslut nr 1082/2013 om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa framgår att medlems- staterna kan genomföra gemensamma upphand- lingar av medicinska motåtgärder mot allvarliga, gränsöverskridande hälsohot.