prop · H103156 · 2014-03-07 00:00:00 — har av regeringen givits i uppdrag att lämna förslag till utformning av ett förändrat regelverk om ansvar för elnätsförstärkningar av nationell betydelse och om nätanslutning av stora elproduktionsanläggningar i syfte att minska tröskeleffekterna för utbyggnaden av förnybar elproduktion. Med tröskeleffekt avses det förhållandet att den kraftproducent som ansluter sig till ett nät som saknar ledig kapacitet tvingas betala hela nätförstärkningskostnaden inklusive tillkommande kapacitet som producenten själv inte kan nyttja. De producenter som därefter ansluter till nätet kan ianspråkta denna lediga kapacitet utan särskild kostnad. Av denna anledning vill ingen producent vara först med att ansluta sig till ett sådant nät. Problemet med tröskeleffekten har funnits men har fått förnyad aktualitet i samband med den förväntade stora utbyggnaden av förnybar elproduktion, främst vindkraft. lämnar förslag till ett förändrat regelverk som omfattar dels en s.k. förtida delning av nätförstärkningskostnaden, dels att staten genom övertar den ekonomiska risk som det innebär att göra nätförstärkningar med högre kapacitet än det finns anslutande produktion till från början. Den förtida delningen föreslås ske genom att nätförstärkningskostnaden fördelas på den kapacitet som nätförstärkningen ger. Tillkommande producenter betalar vid anslutning sin andel av den totala kostnaden för nätförstärkningen i förhållande till sin nominella installerade effekt. På samma sätt betalar nätföretaget sin del för de regionnätsförstärkningar som kommer nätföretaget till godo . sätter ingen gräns för hur länge återbetalningen ska pågå. Återbetalningen pågår tills den ursprungliga kapaciteten för nätförstärkningen har tagits i anspråk. Detta minskar risken för att producenter ska vänta med anslutning tills en tidsgräns har uppnåtts, för att därefter få en billigare anslutning. Risktagandet lyfts bort genom att ger ett bidrag som finansierar dels den del av nätförstärkningen som nätföretaget inte har nytta av direkt, dels den del som ännu inte har tagits i anspråk av tillkommande producenter. Förslagen syftar till att förstärka nätet på förhand utifrån den potential som finns för elproduktion i ett visst område. förslag för att minska tröskeleffekten för förnybar elproduktion har mer fokuserat på förtida delning av nätförstärkningskostnaden än på att lyfta bort risktagandet för den nätförstärkning som initialt inte nyttjas fullt ut. Det är nätföretagen som föreslår lämpliga områden att förstärka när de ser att det planeras många anläggningar i ett område och nätkapaciteten inte räcker till. Beslut om nätförstärkningar fattas av som efter samråd med avgör vilka projekt som är lämpliga att stödja. står för genomförande av stam- nätsförstärkningar och nätföretagen för genomförande av regionnätsförstärkningar. Det finns en stor potential för vindkraftsutbyggnad i . gör bedömningen att det kommer att finnas fler områden som kan vara aktuella förförslaget än vad i praktiken kan ge stöd till. är dessutom ett land som har så många goda vindlägen att det är rimligt att i första hand stödja nätutbyggnad för de projekt som ger mest energi för nätförstärkningskostnaden. Förslaget innebär inte en subvention av nätanslutningen utan varje enskilt projekt som ingår i området för nätförstärkningen måste kunna bära sina egna kostnader. Förslaget styr därför mot utbyggnad av den mest kostnadseffektiva vindkraften först, varför förslaget bidrar till att en stor del av vindkraftsutbyggnaden i sker till så låg kostnad som möjligt. Svenska Kraftnäts kostnader kommer generellt sett att öka om förslaget genomförs. De ökade kostnaderna består av kundspecifika förstärkningsåtgärder i stamnätet samt av kundspecifika förstärkningsåtgärder i regionnät. Kostnader för kollektiva förstärkningsåtgärder finansieras på sedvanligt sätt över stamnätstariffen och ingår därmed i dagens struktur för hur utbyggnad/förstärkningsåtgärder i stamnätet och regionnäten finansieras. De kundspecifika kostnaderna för åtgärder i stamnät och regionnät, består framför allt av risken för att anslutningar, utöver de som kräver vid utbyggnadstillfället, inte kommer att realiseras. bedömer den risken som låg men däremot kan det dröja innan kapaciteten fyllts upp. Genom att slå fast ett antal urvalskriterier för de områden som kan bli aktuella minskas statens risktagande. föreslår att kostnaderna för förslaget tas ut av elkunderna – endera över stamnätstariffen eller genom införande av en särskild nätförstärkningsavgift riktad till Svenska Kraftnäts nätkunder. Det förändrade regelverk föreslår är tänkt att gälla tills vidare. Förslaget föranleder lagändringar och anmälan om statsstöd. Sammanfattning av Svenska kraftnäts rapport och förnybar energi – författningsförslag lämnade () rapporten och förnybar energi till regeringen. Regeringen har i regleringsbrev därefter uppdragit åt att lämna förslag till nödvändiga författningsändringar och andra åtgärder för att kunna genomföra förslaget. Uppdraget ska redovisas . I enlighet med regeringens uppdrag lämnar härmed författningsförslag och förslag till andra åtgärder för att de tröskeleffekter som rapporten belyser ska minskas såvitt avser anslutningen av storskaliga produktionsanläggningar för förnybar el. Med tröskeleffekt avses det förhållandet att den kraftproducent som ansluter sig till ett nät som saknar ledig kapacitet tvingas betala hela nätförstärkningskostnaden inklusive tillkommande kapacitet som producenten själv inte kan nyttja. De producenter som därefter ansluter till nätet kan ianspråkta denna lediga kapacitet utan särskild kostnad. Av denna anledning tvekar många producenter att vara först med att ansluta sig till ett sådant nät. Förslaget i rapporten går ut på att risktagandet lyfts bort från nätföretagen genom att ger ett lån som finansierar den del som ännu inte har tagits i anspråk av tillkommande producenter. Förslaget i rapporten innehöll också en del där nätföretaget kunde beviljas lån även för vissa regionnätsförstärkningar som kommer kollektivet till godo men inte förrän . Denna del har lyfts bort från förslaget då den bedöms ha obetydlig påverkan på tröskeleffekten och komplicerar lagstiftningen. Investeringar som kommer kollektivet till godo ingår dessutom i nätföretagets kapitalbas vid regleringen av tariffen. Nätföretaget får därför ersättning för sådana investeringar. Det nu lämnade författningsförslaget innebär att tröskeleffekten minskas eller undanröjs helt genom en s.k. förtida delning av anslutningskostnaden. Detta sker genom att tillkommande producenter som ansluter sig till nätet endast ska betala sådan del av den totala kostnaden för den nödvändiga nätförstärkningen som motsvarar varje producents andel av den totala anslutningskapaciteten. Detta föranleder en ändring av ellagens regler för beräkning av nättariff. Vid anslutning av den elproducent för vilken nätförstärkningen görs, kan nätföretaget beviljas ett räntefritt lån (s.k. anslutningslån) för den återstående del av nätförstärkningskostnaden som inte ska bekostas av elproducenten ifråga. Nätföretagets återbetalningsskyldighet för detta lån kan efterges i den mån det härefter inte sker tillkommande anslutningar av produktionsanläggningar för den återstående anslutningskapaciteten. Anslutningslånet beslutas av särskilt utsedd beslutsmyndighet som också i övrigt handlägger frågor enligt den föreslagna lagen om lån m.m. för anslutning av förnybar elproduktion samt utövar tillsyn. Lånen lämnas och betalas ut av den systemansvariga myndigheten (). Lån lämnas endast för anslutning av elproduktionsanläggningar som i sin helhet är berättigade till elcertifikat och som har en sammanlagd installerad nominell aktiv effekt som överstiger . Vissa ytterligare krav gäller beträffande bland annat anslutningsgrad och geografisk belägenhet. Företräde ska i första hand ges åt nätförstärkningar som ger mest energi i förhållande till nätförstärkningskostnaden. På motsvarande sätt som regionnätsföretag kan beviljas lån, kan den systemansvariga myndigheten medges att ta medel i anspråk för anslutning till stamnätet. Svenska Kraftnäts bedömning är att anslutningslån kan uppgå till maximalt . Kostnaderna för förslaget i form av kapitalförluster, räntor och administrativa omkostnader föreslås bli bekostade genom införandet av en särskild nätförstärkningsavgift som ska betalas av Svenska Kraftnäts nätkunder, dvs. de som innehar elproduktionsanläggningar anslutna till stamnätet eller innehar nätkoncession och ledningar anslutna till stamnätet, i förhållande till det antal kilowattimmar som matats in på eller tagits ut från stamnätet. Kostnaderna bedöms variera kraftigt över tiden men vid ett antagande om årskostnader om ca bedömer att nätförstärkningsavgiften ungefär kommer att uppgå till . Förslaget innebär ett ökat behov av resurser som initialt uppskattas till 0,3 personmånader på beredningsmyndigheten och 18 personmånader på beslutsmyndigheten. Löpande uppskattas behovet till 30 personmånader på beredningsmyndigheten och 12 personmånader på beslutsmyndigheten. Kostnader för eventuella IT-stöd har uppskattats till initialt och en driftkostnad på . Förslaget föranleder anmälan om statligt stöd. Förslag till ändringar i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs i fråga om ellagen (1997:857) att 4 kap. 1 § och 9 a § ska ha följande lydelse. Nättariffer skall vara utformade så, att nätkoncessionshavarens samlade intäkter från nätverksamheten är skäliga i förhållande till dels de objektiva förutsättningarna att bedriva nätverksamheten, dels nätkoncessionshavarens sätt att bedriva nätverksamheten. Nättariffer skall vara objektiva och icke-diskriminerande. Vid utformandet av nättariffer för överföring av el skall särskilt beaktas antalet anslutningspunkter, anslutningspunkternas geografiska läge, mängden överförd energi och abonnerad effekt och kostnaderna för överliggande nät samt kvaliteten på överföringen av el. Vid utformandet av nättariff för anslutning till en ledning eller ett ledningsnät skall särskilt beaktas anslutningspunktens geografiska läge och den avtalade effekten i anslutningspunkten. Nättariffer skall vara utformade så, att nätkoncessionshavarens samlade intäkter från nätverksamheten är skäliga i förhållande till dels de objektiva förutsättningarna att bedriva nätverksamheten, dels nätkoncessionshavarens sätt att bedriva nätverksamheten. Nättariffer skall vara objektiva och icke-diskriminerande. Vid utformandet av nättariffer för överföring av el skall särskilt beaktas antalet anslutningspunkter, anslutningspunkternas geografiska läge, mängden överförd energi och abonnerad effekt och kostnaderna för överliggande nät samt kvaliteten på överföringen av el. Vid utformandet av nättariff för anslutning till en ledning eller ett ledningsnät skall särskilt beaktas anslutningspunktens geografiska läge och den avtalade effekten i anslutningspunkten. I 23 § lag (2010:XX) om lån m.m. för anslutning av förnybar Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får meddela närmare föreskrifter om utformningen av nättariffer. bestämmelser om utformning av nättariff för anslutning av sådan produktionsanläggning som avses Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får meddela närmare föreskrifter om utformningen av nättariffer. En nättariff för anslutning till en ledning eller ett ledningsnät ska utformas så att nätkoncessionshavarens skäliga kostnader för anslutningen täcks. Anslutningspunktens geografiska läge och den avtalade effekten i anslutningspunkten ska särskilt beaktas. En nättariff för anslutning till en ledning eller ett ledningsnät ska utformas så att nätkoncessionshavarens skäliga kostnader för anslutningen täcks. Anslutningspunktens geografiska läge och den avtalade effekten i anslutningspunkten ska särskilt beaktas. I 23 § lag (2010:XX) om lån m.m. för anslutning av förnybar elproduktion finns särskilda bestämmelser om utformning av nättariff för anslutning av sådan produktionsanläggning som avses Denna lag träder i kraft den X 2010 i fråga om 4 kap. 1 § och i fråga om 4 kap. 9 a §. Förslag till lag om ändring av ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs i fråga om ellagen (1997:857) att 4 kap. 1 § ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 1 Nättariffer skall vara utformade Nättariffer skall vara utformade samlade intäkter från nätverksam- samlade intäkter från nätverksam- heten är skäliga i förhållande till heten är skäliga i förhållande till dels de objektiva förutsättningarna dels de objektiva förutsättningarna för överföring av el skall särskilt för överföring av el skall särskilt beaktas antalet anslutningspunkter, beaktas antalet anslutningspunkter, läge, mängden överförd energi och läge, mängden överförd energi och abonnerad effekt och kostnaderna abonnerad effekt och kostnaderna för överliggande nät samt kvali- för överliggande nät samt kvali- teten på överföringen av el. teten på överföringen av el. Vid utformandet av nättariff för Vid utformandet av nättariff för anslutning till en ledning eller ett anslutning till en ledning eller ett ledningsnät skall särskilt beaktas ledningsnät skall särskilt beaktas läge och den avtalade effekten i läge och den avtalade effekten i I 23 § lag (2010:XX) om lån m.m. för anslutning av förnybar elproduktion finns särskilda bestämmelser om utformning av nättariff för anslutning av sådan produktionsanläggning som avses Regeringen eller, efter rege- Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmynringens bemyndigande, nätmyndigheten får meddela närmare digheten får meddela närmare föreskrifter om utformningen av föreskrifter om utformningen av nättariffer. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om avgift till stöd för finansiering av anslutning av förnybar elproduktion Lag (2010:XX) om avgift till stöd för finansiering av anslutning av förnybar elproduktion Innehavare av elproduktionsanläggning ansluten till stamnätet och nätkoncessionshavare vars ledning är ansluten till stamnätet ska till () betala en avgift (nätförstärkningsavgift) för att finansiera statligt stöd, ränta på lån och medgivande samt administrativa kostnader för anslutning av förnybar elproduktion enligt lagen (2010:XX) om lån m.m. för anslutning av förnybar elproduktion. Utlandsförbindelse grundar dock ingen avgiftsskyldighet. Termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse som i lagen (2010:XX) om lån m.m. för anslutning av förnybar elproduktion. Nätförstärkningsavgiften uppgår till 0,0X öre för varje kilowattimme som under närmast föregående år matats in på eller tagits ut från stamnätet. Nätförstärkningsavgiften beräknas i efterhand och erläggs senast efter utgången av det kalenderår som avgiften avser. Om redovisning av nätförstärkningsavgift inte inkommer eller om har skälig anledning att anta att ett redovisat belopp för nätförstärkningsavgift inte är korrekt ska fastställa ett belopp för inbetalning av nätförstärkningsavgift. Beloppet ska vara skäligt med hänsyn till vad som kommit fram i ärendet. Den som enligt 1 § ska betala nätförstärkningsavgift ska från förfallodagen betala dröjsmålsränta enligt förordningen (1993:1138) om hantering av statliga fordringar. Ett belopp som fastställts enligt 5 § ska anses vara förfallet till betalning senast efter utgången av det kalenderår som avgiften avser. I 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Denna lag träder i kraft d. Förslag till lag om lån m.m. för anslutning av förnybar elproduktion Denna lag innehåller bestämmelser om lån och medgivande till nätkoncessionshavare som enligt ellagen (1997:857) bedriver nätverksamhet (nätföretag) för anslutning till och förstärkning av det samt särskilda bestämmelser om nättariff för anslutning av storskalig förnybar elproduktion. Lån och medgivande enligt denna lag lämnas i mån av tillgängliga medel för att underlätta anslutning av storskalig förnybar elproduktion till det . Av 9 § 2 framgår vad som avses med storskalig elproduktion. I denna lag avses med elproduktionsanläggning en produktionsanläggning som ensam eller tillsammans med andra produktionsanläggningar för förnybar el utgör en funktionell enhet, nätförstärkning dels den samling åtgärder som är nödvändiga eller skäligen påkallade för att möjliggöra en viss anslutning av elproduktionsanläggning till ett ledningsnät, dels resultatet av dessa åtgärder. Regeringen ska utse en myndighet som ska handlägga de frågor som enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen ligger på beslutsmyndigheten. Regeringen ska vidare utse en myndighet som ska utreda beslutsmyndighetens ärenden (beredningsmyndighet). Enligt denna lag lämnas lån för ett nätföretags kostnader att ansluta elproduktionsanläggning till sitt ledningsnät i den mån kostnaderna inte belöper på anläggningsinnehavarens andel av anslutningskapaciteten, beräknat som dennes nominella installerade effekt i förhållande till anslutningens totala kapacitet (anslutningslån). Såvitt avser den med stöd av ellagen (1997:857) utpekade systemansvariga myndighetens kostnader för anslutning till stamledning medges istället myndigheten rätt (medgivande) att under motsvarande förutsättningar ianspråkta för ändamålet avsatta medel (anslutningsmedel). Lån enligt första stycket lämnas av den systemansvariga myndigheten efter beslut av regeringen, eller efter regeringens bemyndigande, beslutsmyndigheten. Medgivande enligt andra stycket lämnas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, beslutsmyndigheten. Regeringen, eller efter regeringens bemyndigande, beslutsmyndigheten får meddela närmare föreskrifter om för vilka kostnader för nätförstärkning lån eller medgivande lämnas enligt denna lag. 2013/14:156 6 § Bilaga 3 Vad som stadgas i denna lag om lån till nätföretag ska äga motsvarande tillämpning på den systemansvariga myndighetens ianspråktagande av för ändamålet avsatta medel, om inte annat särskilt anges. Ansökan om lån eller medgivande får lämnas in av nätföretaget respektive den systemansvariga myndigheten. Ansökan prövas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, beslutsmyndigheten. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, beslutsmyndigheten får meddela närmare bestämmelser om beredning av ansökan och innehållet i beslut om lån eller medgivande. Förutsättningar för lån m.m. Åtaganden för lån som lämnas och för medgivanden enligt denna lag får för varje helt kalenderår uppgå till högst X00 . Lån till nätföretag för nätförstärkning enligt denna lag får bara lämnas om följande förutsättningar är uppfyllda: 1.Elproduktionsanläggningen som nätanslutningen avser är i sin helhet berättigad till elcertifikat enligt lag (2003:113) om elcertifikat. 2.Elproduktionsanläggningen har en sammanlagd installerad nominell aktiv effekt större än . Anslutningsavtal för en nominell effekt motsvarande av kapaciteten för den planerade nätanslutningen har träffats mellan nätföretaget och elproduktionsföretaget eller elproduktionsföretagen. Om produktionsanläggning som nätanslutningen avser producerar el med användande av vindkraft ska beträffande sådan anläggning förutom vad som sägs i 9 § följande förutsättningar vara uppfyllda: 1.Elproduktionsanläggningen ligger inom ett av utpekat riksintresseområde för vindbruk, elproduktionsanläggningen ligger inom ett av kommunen i översiktsplan utpekat område lämpligt för vindbruk, eller innehavaren av elproduktionsanläggningen kan visa att området är lämpligt sett från fysisk planeringssynpunkt. 2.Inom det område som befunnits vara lämpligt enligt punkt 1 ska ytan med en beräknad medelvind om lägst ovan nollplansförskjutningen vara stor nog att rymma en samlad vindkraftinstallation om . Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, beslutsmyndigheten ska vid fördelningen av tillgängliga medel ge företräde åt ansökningar avseende nätförstärkningar som: 1.ger mest erhållen energi (kilowattimmar) i förhållande till nätförstärkningskostnaden, 2.är till gagn för det nationella kraftsystemet, och 3.för det fall det är fråga om anslutningslån, innebär lägst ekonomisk risk för långivaren utifrån förutsättningen att hela lånebeloppet ska återbetalas. Vid fördelningen av tillgängliga medel mellan ansökningar som avser anslutning av anläggningar som producerar el med användande av vindkraft, ska utöver vad som framgår av första stycket 1–3 företräde ges åt de ansökningar som med stöd av vindmätningar på platsen visar en medelvind på ovan nollplansförskjutningen. Villkor för lån m.m. Lån får lämnas för nätföretagets beräknade och enligt denna lag ersättningsbara kostnader för en planerad nätförstärkning. Lån får inte lämnas för kostnader för drift och underhåll av nätförstärkningen. Lån ska, med iakttagande av vad som föreskrivs i denna lag, så långt möjligt utformas på ett affärsmässigt sätt och så att en otillbörlig snedvridning av konkurrensen förhindras. Statens långsiktiga kostnader för lånet ska hållas så låga som möjligt. Lånet ska utformas så att statens medel i möjligaste mån kan återfås. Lån enligt denna lag är räntefritt. Lånetiden ska bestämmas till som inte är längre än som behövs med hänsyn till syftet med lånet. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, beslutsmyndigheten får meddela närmare föreskrifter om bestämmande av lånetider i olika fall. Återbetalning av lån m.m. Anslutningslån ska återbetalas till den systemansvariga myndigheten i enlighet med vad som närmare anges i denna lag samt i beslut och avtal om lån. Anslutningslån ska återbetalas då nätföretaget träffar avtal med anläggningsinnehavare om anslutning av ny anläggning för elproduktion, oavsett slag, till nätförstärkning för vilken lån beviljats enligt denna lag. Återbetalning ska ske med sådan del av det ursprungligen beviljade lånet som motsvarar den nyanslutna anläggningens andel, beräknad som nominell installerad effekt, av den totala anslutningskapacitet som inte togs i anspråk av den elproduktionsanläggning för vars anslutning lånet beviljats. Vad ovan sägs om nätföretags återbetalning av lån ska äga motsvarande tillämpning på den systemansvariga myndighetens redovisning av ianspråktagna medel. Del av anslutningslån för vilken återbetalningsskyldighet enligt 16 § andra stycket inte har inträtt vid lånetidens slut ska efterges. Om nätföretaget kan göra sannolikt att anläggningar för elproduktion, oavsett slag, inte kommer att ansluta till den nätförstärkning för vilken anslutningslånet beviljats, kan på ansökan från nätföretaget beslutsmyndigheten fatta beslut om eftergift av sådan del av anslutningslånet redan vid denna tidigare tidpunkt. Den systemansvariga myndigheten får under motsvarande förutsättningar efter beslut av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, beslutsmyndigheten ta i anspråk stödmedel med stöd av lagen (2010:XX) om avgift till stöd för finansiering av anslutning av förnybar elproduktion för sådan del av anslutningsmedel som belöper på den del av anslutningens totala kapacitet som ännu inte blivit föremål för avtal om anslutning av ny anläggning för elproduktion, oavsett slag (beslut om stöd). Uppkommer enligt första stycket förlust på anslutningslån ska regeringen, eller efter regeringens bemyndigande, beslutsmyndigheten, på ansökan från den systemansvariga myndigheten, besluta om rätt för den systemansvariga myndigheten att ta i anspråk stödmedel med stöd av lagen (2010:XX) om avgift till stöd för finansiering av anslutning av förnybar elproduktion för att täcka sin förlust (beslut om stöd). Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om återbetalning av lån i olika fall. Utbetalning och tillsyn m.m. Lån betalas ut sedan de åtgärder som avses med lånet har avslutats. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får