prop · H2036 · 2014-10-21 00:00:00 — Det är troligt att de minsta företagen i större utsträckning är verksamma på byggarbetsplatser där byggherren är en privatperson eller där den sammanlagda kostnaden för Prop. 2014/15:6 byggverksamheten på byggarbetsplatsen kan antas uppgå till högst fyra Med utgångspunkt från ovan angivna projekt byggen torde den tillkommande administrativa bördan för mindre företag ligga i intervallet en halv till . Då föreslagen reglering bedöms innebära lägre administration än byggen antas tidsåtgången för dokumentationsskyldigheten . Med utgångspunkt från kan uppskattas tillkommande administrativa kostnader om (185 * 12) för ett mindre företag. Regeringen instämmer inte i bedömning att det av konsekvensutredningen inte går att bedöma förslagets effekter på de administrativa kostnaderna. I paragrafen finns en inledning till kapitlet samt en lista med begrepp, termer och uttryck som används i lagen. Listan är uppställd i bokstavsordning. Där finns de begrepp, termer och uttryck som är förklarade i detta kapitel samt de som är förklarade i andra kapitel och som används främst i andra sammanhang i lagen än i samband med förklaringen. Listan i denna paragraf är tänkt att vara till hjälp för läsaren att hitta olika begrepp, termer och uttryck. Utgångspunkten för vilka ord som har tagits med är följande. De definitioner och förklaringar som har betydelse för tillämpningen av flera bestämmelser på olika ställen i lagen finns i detta kapitel. Definitioner och förklaringar som är hårdare knutna till ett visst kapitel placeras i stället i det kapitlet (prop. 2010/11:165 s. 699). Paragrafen har tillförts två begrepp; byggarbetsplats och byggverksamhet. Begreppen har betydelse vid tillämpningen av bestämmelserna om personalliggare i byggbranschen, och definieras i 39 kap. eftersom de är hårdare knutna till detta kapitel, se vidare kommentaren till 39 kap. 2 §. Skälen för förslaget har behandlats i avsnitt 7.2. I paragrafen regleras vem som ska registreras. I första stycket läggs till en ny punkt 12 enligt vilken ska registrera den som är skyldig enligt 39 kap. 11 b § att tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras på en byggarbetsplats. Skälen för förslaget har behandlats i avsnitt 7.4. Paragrafen är ny. 2014/15:6 I första stycket anges att den som är skyldig att tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras på en byggarbetsplats ska anmäla sig för registrering hos innan byggverksamheten på byggarbetsplatsen påbörjas. Den som ska göra en anmälan är således en byggherre som har skyldighet att tillhandahålla sådan utrustning enligt 39 kap. 11 b §. I andra stycket anges att anmälan ska innehålla uppgift om när byggverksamheten ska påbörjas och var den ska bedrivas. Platsen för byggarbetsplatsen kan t.ex. anges som en adress om sådan finns, eller genom att ange longitud och latitud för projektets placering. Vid vägbyggen eller liknande bör kunna anges den planerade sträckningen på vilken byggverksamhet är tänkt att bedrivas, även om byggverksamhet inte pågår på alla delar av sträckningen under projektets gång. ska efter anmälan tilldela byggherren ett unikt identifikationsnummer för byggarbetsplatsen, vilket regleras i skatteförfarandeförordningen (2011:1261). Tilldelning av nummer sker automatiskt utan att gör någon prövning. Av 4 § följer att om en uppgift som ligger till grund för registreringen ändras, ska den som är registrerad underrätta om ändringen från det att ändringen inträffade. Det innebär bl.a. att när byggverksamheten har avslutats, och skyldigheten för byggherren att tillhandahålla utrustning inte längre föreligger, ska byggherren underrätta om det. får enligt 6 § avregistrera den som inte längre ska vara registrerad. Skälen för förslaget har behandlats i avsnitt 7.4. I paragrafen anges kapitlets innehåll. Den fjärde strecksatsen har justerats med anledning av de nya bestämmelserna om dokumentationsskyldighet som avser byggbranschen, 11 a–c §§. I förarbetena till SFL anges att med dokumentationsskyldighet avses att genom anteckning eller på annat sätt se till att det finns underlag (prop. 2010/11:165 s. 286). I dokumentationsskyldighet för byggbranschen inryms förutom skyldighet att föra personalliggare och där dokumentera verksamma personer även att tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras på byggarbetsplatsen. I paragrafen finns ett antal definitioner av begrepp som huvudsakligen används i detta kapitel. I paragrafens första stycke har en definition av begreppen byggverksamhet och byggarbetsplats lagts till. Med byggarbetsplats avses en plats där byggverksamhet bedrivs. Med byggverksamhet avses näringsverksamhet som avser om-, till- och nybyggnadsarbeten, reparations- och underhållsarbeten samt rivning av byggnadsverk. I begreppet byggverksamhet ingår begreppet byggnadsverk. har samma betydelse som i 1 kap. 4 § (2010:900), dvs. byggnad eller annan anläggning. Till byggverksamhet ska även räknas annan näringsverksamhet som bedrivs som stöd för den egentliga byggverksamheten på byggarbetsplatsen och som inte omfattas av skyldighet att föra personalliggare enligt 39 kap. 11 §. Som exempel på sådana stödfunktioner kan städning och bevakningstjänster nämnas. En del verksamheter som kan komma att aktualiseras som stödverksamhet, t.ex. catering, omfattas redan av nu gällande personalliggarbestämmelser (jfr definitionen av restaurangverksamhet i nu aktuell paragraf), och räknas således inte som sådan näringsverksamhet som jämställs med byggverksamhet. Även hel eller delvis rivning av byggnadsverk samt uppförande och rivning av byggställningar omfattas av begreppet byggverksamhet. Däremot omfattas inte sådan montering av byggmaterial och byggnadsdelar som sker i fabriker och liknande. Dylik verksamhet utgör i stället ett led i produktionskedjan vid producering av byggmaterial, som sedan kommer att användas i byggverksamhet på byggarbetsplatser. Om det är tveksamt om en verksamhet omfattas av begreppet byggverksamhet kan vägledning sökas i SNI-koder (Standard för Svensk Näringsgrensindelning). Det bör dock framhållas att SNI-koderna inte ska utgöra ett definitivt urvalskriterium, utan mer tjäna som ett hjälpmedel vid bedömningen av till vilken kategori en verksamhet är att hänföra. Det är alltså ytterst en fråga för rättstillämpningen att slutligen avgöra om en verksamhet faller innanför tillämpningsområdet eller inte (jfr prop. 2005/06:169 s. 40). Om en arbetsplats både kan klassificeras som verksamhetslokal enligt 3 kap. 18 § och byggarbetsplats är det den verksamhet som bedrivs på platsen som avgör vilka personalliggarregler som ska tillämpas. Ett markområde som används för byggverksamhet ska således anses vara en byggarbetsplats och bestämmelserna om personalliggare för byggbranschen blir tillämpliga. En byggarbetsplats måste ha någon form av geografisk utbredning. En virtuell arbetsplats utgör inte en byggarbetsplats i detta avseende. Den geografiska utbredningen kan dock förskjutas . För t.ex. ett anläggningsarbete kan detta ske dag för dag. Under ett sådant arbete ska byggarbetsplatsen anses vara densamma men med olika geografisk utbredning . Om ett byggnadsprojekt uppges bestå av flera olika projekt ska det ändå i detta sammanhang behandlas som ett och samma projekt om det vid en samlad bedömning framstår som mest sannolikt att så är fallet. De olika projekten ska då bedömas som en byggarbetsplats vid tillämpningen av personalliggarbestämmelserna för byggbranschen. En byggarbetsplats kan även avse byggverksamhet som utförs i en annan näringsidkares lokaler där denne bedriver annan verksamhet. Byggarbetsplatsen utgörs då av det område i verksamhetslokalen som byggverksamheten bedrivs på. Skälen för förslaget har behandlats i avsnitt 7.2. Paragrafen är ny och anger vilka skyldigheter den som bedriver byggverksamhet har att dokumentera närvaro. Med den som bedriver byggverksamhet avses en fysisk eller juridisk person som bedriver näringsverksamhet i enlighet med definitionen av byggverksamhet i 2 §. Av paragrafens första stycke framgår inledningsvis att skyldigheterna för den som bedriver byggverksamhet bara gäller när denne bedriver sin verksamhet på en byggarbetsplats där byggherren har tillhandahållit utrustning enligt 11 b §. Är byggherren undantagen skyldigheten att tillhandahålla utrustning gäller således inte heller någon skyldighet för den som bedriver byggverksamhet att dokumentera närvaro. Om byggherren däremot tillhandahåller utrustning för elektronisk personalliggare enligt 11 b § ska den som bedriver byggverksamhet föra en elektronisk personalliggare i den av byggherren tillhandahållna utrustningen, och i denna dokumentera nödvändiga identifikationsuppgifter för näringsidkaren (dvs. för den som bedriver byggverksamhet) samt löpande dokumentera nödvändiga identifikationsuppgifter för de personer som är verksamma i näringsverksamheten. Dokumentationsskyldigheten omfattar samtliga verksamma. Något krav på att personen ska vara anställd, eller ens uppbära ersättning, finns inte (prop. 2005/06:169 s. 126). Praktikanter och anvisad arbetskraft från Arbetsförmedlingen ska exempelvis dokumenteras. Med personer som är verksamma i näringsverksamhet avses även inhyrd personal. I dokumentationsskyldigheten inbegrips även ett krav på att bevara identifikationsuppgifterna. Bestämmelser som preciserar vilka uppgifter som ska dokumenteras och när detta ska ske samt bestämmelser om uppgifterna ska bevaras ges i skatteförfarandeförordningen (2011:1261). Av paragrafens andra stycke framgår att personer som bara lastar eller lossar material, varor eller hjälpmedel inte ska dokumenteras i personalliggaren. I uttrycket ligger att det inte ska vara fråga om arbete som tar större delen av en arbetsdag att utföra. Att det ska vara fråga om personer som bara lastar eller lossar tydliggör vidare att en person som lossar t.ex. material och sedan även vidtar ytterligare åtgärder i form av montering av materialet inte är undantagen, utan ska dokumenteras i personalliggaren. Skälen för förslaget har behandlats i avsnitt 7.5. 11 b § Paragrafen är ny. I paragrafens första stycke anges att en byggherre ska tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras på byggarbetsplatsen. Med byggherre avses detsamma som i 1 kap. 4 § (2010:900), dvs. den som för egen räkning utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- eller markarbeten. Byggherren kan vara en juridisk eller fysik person. Utrustningen kan t.ex. bestå av en elektronisk läsare för registrering av in- och utpassering. På byggarbetsplatser som kan inhägnas kan tillhandahållandet göras enkelt genom att läsare appliceras vid inpasseringsgrinden. På stora vägbyggen kan läsare utplaceras på t.ex. byggbodar och maskiner. Om det inte finns ett kontor eller en naturlig samlingsplats där utrustning kan tillhandahållas kan byggherren även tillhandahålla utrustning i form av en mobiltelefon med en applikation som stödjer dokumentation av identifikationsuppgifter. En mobiltelefon kan då användas som läsare av elektroniska kort och kan användas av ett obegränsat antal verksamma personer. Skälen för förslaget har behandlats i avsnitt 7.4. I paragrafens andra stycke räknas de situationer upp i vilka byggherren inte har någon skyldighet enligt första stycket. I första punkten anges att skyldigheten att tillhandahålla utrustning inte gäller för en byggherre förrän den sammanlagda kostnaden för byggverksamheten på byggarbetsplatsen kan antas uppgå till mer än fyra prisbasbelopp. Beloppet avser både material- och arbetskostnader, exklusive mervärdesskatt. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. I andra punkten anges att skyldigheten inte gäller för en byggherre som är en fysisk person som inte i näringsverksamhet utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings-, eller markarbeten. Skälen för förslaget har behandlats i avsnitt 7.9. Paragrafen är ny och anger under vilka förutsättningar en byggherre kan överlåta sina skyldigheter enligt 11 b och 12 §§ samt 7 kap. 2 a och 4 §§ till en självständig näringsidkare såsom en generalentreprenör som utför entreprenad på totalentreprenad eller utförandeentreprenad. Överlåtelse kan ske till en näringsidkare som fått i uppdrag att självständigt ansvara för arbetets utförande. Det är således inte möjligt att överlåta ansvaret vid en delad entreprenad. Om ansvaret ska kunna överlåtas krävs att samtliga skyldigheter enligt 11 b och 12 §§ samt 7 kap. 2 a och 4 §§ överlåts fullt ut. Det är inte möjligt för byggherren att bara överlåta vissa skyldigheter, t.ex. att tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras, och behålla andra skyldigheter själv, t.ex. att anmäla till att byggverksamhet ska påbörjas. Slutligen måste byggherren och näringsidkaren skriftligen avtala att överlåtelsen av ansvaret sker för att överlåtelsen ska vara giltig. Har överlåtelse skett ska det som sägs om byggherre i stället gälla den som ansvaret har överlåtits till. Skälen för förslaget har behandlats i avsnitt 7.8. I paragrafen behandlas personalliggarens tillgänglighet. I ett nytt andra stycke anges att byggherren ska hålla personalliggaren tillgänglig för på byggarbetsplatsen. Med detta menas att vid kontrollbesök ska kunna se personalliggarens innehåll. Detta kan ske antingen genom att verket får tillgång till den elektroniskt i läsbar form eller att personalliggaren skrivs ut. I stycket anges också att den som bedriver byggverksamhet ska hålla sin personalliggare tillgänglig för och byggherren på byggarbetsplatsen. Skälen för förslaget har behandlats i avsnitt 7.6. I paragrafen anges i vilka fall får förelägga dem som har skyldigheter enligt kapitlet. Paragrafens andra punkt har preciserats så att det framgår att punkten gäller den som bedriver restaurang-, frisör- eller tvätteriverksamhet. 2014/15:6 Paragrafen har tillförts en tredje punkt. I denna anges att byggherren och den som bedriver byggverksamhet får föreläggas att fullgöra sina skyldigheter enligt 11 a, 11 b och 12 §§. Förelägganden med stöd av paragrafen kommer att aktualiseras när vid en kontroll konstaterar brister. I sådana fall ska en kontrollavgift tas ut. Om bedömer att kontrollavgiften i något fall inte är en tillräcklig sanktion kan verket förelägga näringsidkaren att vidta rättelse, t.ex. att införskaffa utrustning. Föreläggandet kan förenas med vite enligt 44 kap. 2 §. Vitesbeloppet kan bestämmas så att det blir tillräckligt effektivt för att förmå näringsidkaren att följa föreläggandet. Om föreläggandet inte följs kan vitet dömas ut. Av 50 kap. 5 § framgår att kontrollavgift inte får tas ut för en överträdelse som omfattas av ett vitesföreläggande. Syftet med föreläggandet ska vara att förmå näringsidkaren att i fortsättningen fullgöra sina skyldigheter. Den som t.ex. inte för en elektronisk personalliggare ska förmås att göra det. Om bristen är att alla som är verksamma inte finns upptagna i personalliggaren eller att personalliggaren inte hålls tillgänglig ska syftet vara att förmå näringsidkaren att i fortsättningen föra personalliggaren på rätt sätt eller följa kravet på att hålla liggaren tillgänglig. Förelägganden enligt paragrafen får däremot inte avse att i efterhand föra personalliggare (prop. 2010/11:165 s. 864 f.). Skälen för förslaget har behandlats i avsnitt 7.14.2. I paragrafen finns bestämmelser om kontrollbesök gällande personalliggare. Paragrafens första stycke ändras så att kan besluta om kontrollbesök för att kontrollera att även den som är eller kan antas vara skyldig att tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras fullgör sina eventuella skyldigheter. kan när som helst, dvs. utan att det föreligger någon misstanke om oegentligheter, göra oannonserade kontrollbesök. Den som enligt beslut om kontrollbesök ska kontrolleras behöver inte underrättas om beslutet före besöket (42 kap. 10 §). Befogenheterna får bara användas för åtgärder som direkt tar sikte på att kontrollera att skyldigheterna enligt 39 kap. 11, 11 a, 11 b och 12 §§ efterlevs. Syftet med kontrollen ska alltså vara att kontrollera att det finns en personalliggare tillgänglig i verksamhetslokalen eller på byggarbetsplatsen som uppfyller föreskrivna krav. I det ligger att ska kontrollera att de personer som vid kontrollbesöket är verksamma också är upptagna i personalliggaren. Det handlar således om att få en omedelbar bild av om dokumentationsskyldigheten efterlevs. Om tror att det finns uppgifter i en personalliggare som behövs i en skatteutredning ska verket använda de generella kontrollbefogenheterna för att få del av uppgifterna. Kontrollbesöket kan därmed inte användas för att på ett enklare sätt få tillgång till uppgifter om syftet är ett annat än att kontrollera dokumentationsskyldigheten som sådan. Paragrafens tidigare andra och tredje mening, som anger att vid ett kontrollbesök får begära att en person som utför eller kan antas utföra arbetsuppgifter i verksamheten styrker sin identitet och att uppgifterna får stämmas av mot personalliggaren, flyttas till nya 8 a §, se kommentaren till den paragrafen. I andra stycket läggs till att kontrollbesök inte bara får genomföras i verksamhetslokaler utan också på byggarbetsplatser. Kontrollbesök på en byggarbetsplats får dock inte genomföras i en lägenhet som är avsedd att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad. Skälen för förslaget har behandlats i avsnitt 7.12. Paragrafen är ny. I första meningen anges att vid kontrollbesök får begära att en person som utför eller kan antas utföra arbetsuppgifter i verksamheten styrker sin identitet, vilket motsvarar vad som tidigare reglerades i 8 § första stycket andra meningen. Bestämmelsen gäller vid alla kontrollbesök som avser kontroll av personalliggare, dvs. oavsett om det är fråga om restaurang-, frisör-, tvätteri- eller byggverksamhet. I paragrafens andra mening anges att verket vid ett kontrollbesök på en byggarbetsplats även får fråga en sådan person, dvs. en person som utför eller kan antas utföra arbetsuppgifter i verksamheten, för vilken näringsidkares räkning som han eller hon utför arbetsuppgifterna. I tredje meningen anges att de uppgifter som lämnas får stämmas av mot personalliggaren. Motsvarande bestämmelse fanns tidigare i 8 § första stycket tredje meningen. Skälen för förslaget har behandlats i avsnitt 7.12. I paragrafen regleras när kontrollavgift ska tas ut vad gäller skyldigheter enligt bestämmelserna om personalliggare. Paragrafens första stycke har kompletterats med skyldigheten att tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras. Kontrollavgift ska således tas ut enligt punkten 1 om vid kontrollbesök finner att den som är skyldig att dokumentera identifikationsuppgifter i en personalliggare eller tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras inte fullgör sin skyldighet. Kontrollavgift tas vidare ut enligt punkten 2 om inte personalliggaren hålls tillgänglig för i verksamhetslokalen eller på byggarbetsplatsen. Kontrollavgift kan således inte tas ut om den som bedriver byggverksamhet inte håller sin personalliggare tillgänglig för byggherren. I punkten 3, som är ny, anges att kontrollavgift ska tas ut om vid kontrollbesök finner att den som är skyldig att lämna uppgift enligt 7 kap. 2 a § om när byggverksamheten ska påbörjas och var den ska bedrivas inte har lämnat sådan uppgift. Således tas inte kontrollavgift ut om byggherren inte underrättar enligt 7 kap. 4 § att byggverksamheten på byggarbetsplatsen har avslutats. Skälen för förslaget har behandlats i avsnitt 7.13.1. Av paragrafen framgår storleken på kontrollavgiften som avses i 3 §. I första stycket anges att kontrollavgift enligt 3 § 1 och 2 tas ut med för varje kontrolltillfälle, dvs. när det vid kontrolltillfället 2014/15:6 framkommer att den som är skyldig att dokumentera identifikationsuppgifter i en personalliggare eller tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras inte fullgör sin skyldighet, eller inte håller personalliggaren tillgänglig i verksamhetslokalen eller på byggarbetsplatsen. På en byggarbetsplats kan det inträffa att såväl byggherren som den som bedriver byggverksamhet har brustit vid fullgörandet av sina respektive skyldigheter. Kontrollavgiften vid kontrolltillfället blir då för byggherren och för den som bedriver byggverksamhet. Om byggherren enligt 39 kap. 11 c § har överlåtit sina skyldigheter till en självständig näringsidkare ska den senare påföras kontrollavgiften. Kontrollavgift ska vidare tas ut med för varje person som vid kontrollen är verksam och inte är dokumenterad i en tillgänglig personalliggare. Av andra stycket framgår att om har tagit ut en kontrollavgift enligt 3 § 1 eller 2 och en ny kontrollavgift ska tas ut för en överträdelse som har inträffat från den dag då beslut om kontrollavgift meddelades, ska avgiften enligt första stycket 1 i stället vara . I ett nytt tredje stycke anges att kontrollavgiften enligt 3 § 3 är . Om det vid ett kontrolltillfälle framkommer att skyldigheten att lämna uppgift enligt 7 kap. 2 a § om när byggverksamheten ska påbörjas och var den ska bedrivas inte har fullgjorts ska således byggherren, eller den som byggherren överlåtit sitt ansvar till, påföras en kontrollavgift om . Skälen för förslaget har behandlats i avsnitt 7.13.1. I punkten 1 anges att lagen träder i kraft . Enligt punkten 2 tillämpas lagen första gången på byggarbetsplatser där byggverksamheten påbörjas efter ikraftträdandet. gäller således att på byggarbetsplatser där byggherren är skyldig att tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras, och byggverksamheten påbörjas efter angivet datum, ska skyldigheterna enligt bestämmelserna om personalliggare i byggbranschen iakttas av byggherren och den som bedriver byggverksamhet. Av punkten 3 följer att lagen också ska tillämpas på byggarbetsplatser där byggverksamheten har påbörjats före ikraftträdandet så snart det kan antas att byggverksamheten kommer att avslutas efter . Om en byggherre inser att ett byggprojekt som påbörjades före ikraftträdandet och som skulle vara färdigt , i stället kommer att bli färdigt , är det fr.o.m. februari som reglerna ska tillämpas. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Skälen för förslaget har behandlats i avsnitt 7.17. Sammanfattning av promemorian Minskat svartarbete i byggbranschen (Ds 2014:7) Chefen för har gett utredaren i uppdrag att utreda hur ett kontrollsystem inom skatteförfarandet kan vara utformat för byggbranschen. Utredningen ska bl.a. analysera risken för att reglerna om ansvar kringgås och att undantagen utnyttjas på ett otillbörligt sätt, analysera ansvarsfrågan ur ett EU-rättsligt perspektiv, beakta integritetsaspekterna gällande de personer som dokumentationen rör samt överväga olika alternativ ifråga om dokumentation och rapportering. Syftet med ett kontrollsystem är att minska förekomsten av skatteundandragande genom svartarbete och skapa sundare konkurrensförhållanden inom branschen. Ett kontrollsystem med oannonserade kontrollbesök ska införas för byggbranschen Utredningen föreslår att ett kontrollsystem med oannonserade kontrollbesök ska införas för byggbranschen. Skyldighet att föra personalliggare, att rapportera personalliggare och att anmäla vilka näringsidkare samt personer som kommer att vara verksamma på en byggarbetsplats, ska införas. Dokumentation av identifikationsuppgifter, rapportering av personalliggare samt anmälan ska ske elektroniskt. I det föreslagna kontrollsystemet är ansvaret uppdelat mellan byggherren och den som bedriver byggverksamhet. Kontrollsystemet ska tillämpas på byggarbetsplatser i . Med byggarbetsplats avses i förslaget en plats där byggverksamhet bedrivs. Med byggverksamhet avses här näringsverksamhet som avser om-, till-, och nybyggnadsarbeten, reparations- och underhållsarbeten samt rivning av byggnadsverk.