prop · H10387 · 2014-02-18 00:00:00 — Resultaten visar att antalet barn med uppförandeproblem och andelen föräldrar med höga nivåer av depressionssymptom minskade i familjer där föräldrarna deltagit i Triple P. Föräldrastödsstrategin togs fram för att bidra till att vända den negativa utvecklingen av barns och ungdomars fysiska och psykiska hälsa som regeringen uppmärksammat. I strategin beskrivs en långvarig ökning av psykosomatiska symptom som oro och nedstämdhet, sömnbesvär, trötthet och huvudvärk bland ungdomar i skolåldern och att en stor del av dessa stressrelaterade symptom är vanligare bland flickor än bland pojkar. Det beskrivs också att andelen ungdomar som vårdas på sjukhus för depression och ångest ökat. finns tecken på att den självrapporterade psykiska ohälsan har avstannat. Undersökningen Skolbarns hälsovanor /2010 pekar på en minskning av andelen femtonåriga flickor och pojkar som uppger att de känner sig nere. Sambanden är dock komplexa och det går inte med säkerhet att uttala sig om orsakerna till förändringarna. Flera av projekten har genomfört utvärderande studier av den ekonomiska effektiviteten i föräldrastödet. Sammantaget visar studierna att de föräldrastödjande insatser som erbjöds i projekten leder till hälsovinster för barn och föräldrar samt att det redan på kort sikt lönar sig ekonomiskt att erbjuda förebyggande insatser i form av föräldrastöd. kommun arbetade i sitt projekt inom ramen för regeringsuppdraget till om lokalt sektorsövergripande hälsofrämjande arbete (dnr S2008/5747/FS) med att implementera och utvärdera effekter av föräldrastödsprogrammen De otroliga åren, och samordning samt Funktionell familjeterapi. Programmen är ämnade för föräldrar med barn i åldrarna 3–och har i tidigare studier visat sig vara effektiva för att minska symtombelastning av beteendeproblem hos barn. Resultaten visar att satsningen ledde till att kommunen fick i minskade bruttokostnader, bl.a. genom mins- kade köp av öppenvård och genom att kommunen kunnat minska antalet Skr. 2013/14:87 placerade barn i hem för vård och boende. I projekt inom ramen för samma uppdrag erbjöds och utvärderades det universella föräldrastödsprogrammet Triple P på förskolor i kommun, viket beskrivits på sidan 17 i detta avsnitt. Antalet barn med uppförandeproblem och andelen föräldrar med höga nivåer av depressionssymptom minskade efter deltagande i programmet, vilket gav kommunen en besparing redan på kort sikt. De hälsoekonomiska beräkningarna i projektstudien visade att driften av programmet skulle betala sig själv och börja gå med vinst . har på regeringens uppdrag utarbetat en hälsoekonomisk analys av föräldrastöd (dnr S2012/2790/FST). Syftet var att få ett förbättrat underlag att värdera samhällskostnader för förebyggande föräldrastödsinsatser i relation till insatsernas resultat, både i hälso- och penningvärde. lät genomföra den hälsoekonomiska analysen baserat på föräldrastödsprogrammen Komet, Connect, , De otroliga åren och Triple P. Gemensamt för dessa är att det finns omfattande randomiserade kontrollerade studier som visar hur stor andel av barnen, som efter att deras föräldrar deltog i insatserna, fick förbättringar i sin psykiska hälsa och vars kliniskt utagerande beteende minskade. För Triple P finns slutgiltiga resultat och för de andra programmen preliminära, se vidare på sidan 17 i avsnitt 3.1. hälsoekonomiska analys visar att de undersökta programmen har en förhållandevis låg genomförandekostnad i förhållande till andra insatser. Den visar också att insatserna leder till minskade kostnader inom skola och socialtjänst eftersom barnen inte var i behov av fortsatta regelbundna besök hos t.ex. psykolog, kurator eller specialpedagog i samma utsträckning som . Insatserna med föräldrastöd är kostnadsbesparande för samhället även om effekterna skulle kvarstå endast under ett eller . För varje satsad krona får samhället i genomsnitt tillbaka inom loppet av enligt analysen. Ett separat material riktat till lokala och regionala beslutsfattare och deras tjänstemän kommer även att tas fram i syfte att tjäna som del av ett beslutsunderlag vid lokala och regionala satsningar på föräldrastödjande insatser. Övriga insatser för att genomföra strategin Stöd till huvudmännen genom handbok och konferenser I syfte att stödja huvudmännen i sitt föräldrastödsarbete fick Folkhälso- myndigheten regeringens uppdrag att ta fram en handbok i för- äldrastödjande arbete (dnr S2012/2970/FST). presenterade 2013 i föräldrastödjande arbete, Föräldrar spelar Den utgör ett kunskapsstöd för beslutsfattare, tjänstemän, praktiker och andra föräldrastödsaktörer på lokal och regional nivå som vill utveckla eller påbörja föräldrastödjande insatser. Till stor del bygger den på kunskaper och erfarenheter som framkommit i utvecklingsarbetet under genomförandet av den nationella föräldrastödsstrategin. För att ytterligare stärka stödet till huvudmännen gav regeringen hälsomyndigheten i uppdrag att genom föräldrastödskonferenser i respektive län tillgängliggöra den nya kunskapen (dnr S2012/2970/FST). 2013/14:87 Konferenserna genomfördes utifrån lokala och regionala behov på området och i nära samverkan med kommuner, landsting och ideella organisationer i landets samtliga län. Drygt 3 000 tjänstemän, praktiker och beslutsfattare i kommuner, landsting och ideella organisationer deltog. Ytterligare ett sätt att tillgängliggöra kunskap om föräldrastödjande arbete är det s.k. Magasin föräldrastöd som publicerat och distribuerat med fyra nummer. Magasinet riktar sig till praktiker, politiker och tjänstemän. Stöd till huvudmännen genom utbildning Regeringen gav 2012 i uppdrag att utse en aktör som tar fram och erbjuder utbildning i föräldrastödjande arbete (dnr S2012/5557/FST). erbjuder och en distansutbildning på 7.5 poäng om hälsofrämjande och förebyggande familje- och föräldrastöd. Utbildningens namn är Förebyggandets konst – föräldrastöd. Den utgör ett stöd till huvudmännen och riktar sig till tjänstemän, praktiker och beslutsfattare i kommuner och landsting samt personer i ideella organisationer som är i behov av fördjupad kunskap och konkreta verktyg för hur ett framgångsrikt föräldrastödsarbete på lokal och regional nivå kan bedrivas. Undersökning av föräldrastödsarbetet i landet har genomfört undersökningar för att få en bild av hur föräldrastöd bedrivs i landet. Sammantaget visar den senaste undersökningen som genomfördes att majoriteten av kommunerna och landstingen samt hälften av de tolv svarande ideella organisationerna uppger att de bedriver ett strukturerat och systematiskt föräldrastödsarbete genom att utarbeta strategier för att samordna föräldrastödsfrågor, satsa på utbildningar av den egna personalen, erbjuda föräldrastödsprogram och andra föräldrastödjande aktiviteter. Även om föräldrastöd erbjuds strukturerat och systematiskt har en stor andel av aktörerna svårt att uppskatta omfattningen på föräldrastödsarbetet i fråga om antal genomförda program och antalet föräldrar som erbjudits stöd respektive deltagit i stödinsatser. De kommuner som deltar i regeringens satsning på föräldrastöd är enligt undersökningen mer framgångsrika på flera områden jämfört med övriga kommuner helhet (Så arbetar kommuner, landsting och ideella organisationer med föräldrastöd, , 2013). Barnmorskan inom mödrahälsovården är ofta den första person som de blivande föräldrarna träffar och barnmorskan kan därmed anses vara en nyckelperson för föräldrastödet. Hur bemötandet inom mödrahälsovården ser ut är därmed en viktig faktor för hur föräldrarna ser på samhällets bemötande av dem som föräldrar. Inom mödrahälsovården kan föräldra- stödet ske både individuellt och i grupp, det senare i form av exempelvis föräldragrupper och tematiska träffar. Inom barnhälsovården ges liksom inom mödrahälsovården föräldrastöd både individuellt och i grupp. Dels ges stöd till föräldrarna vid det ofta förekommande inledande hembesöket dels genom föräldragrupper och individuella möten med föräldrarna tillsammans med barnet. Föräldragrupperna kan vara allmänna eller ha ett särskilt fokus, exempelvis unga föräldrar, tvillingföräldrar eller adoptivföräldrar. Föräldragrupperna har framför allt en social betydelse där man som förälder både kan finna stöd hos andra blivande föräldrar och hos den person som leder gruppen. fick 2010 i uppdrag av regeringen att ta fram, tillgängliggöra och kontinuerligt uppdatera vägledningar, rekommendationer och kunskapsöversikter för barnhälsovård och elevhälsa. Inom ramen för uppdraget planerar att ta fram en vägledning avseende föräldrastöd utifrån befintlig kunskap. Vägledningen kommer att bygga på bästa tillgängliga kunskap som det råder konsensus om i professionen. fick i uppdrag att redovisa uppdraget samt att ta fram en vägledning för elevhälsan i samråd med . Dessutom gavs i uppdrag att sammanställa och sprida kunskap som skapar förutsättningar för samt stöder ett effektivt hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete inom mödravården, barnhälsovården och elevhälsan på områdena goda matvanor och fysisk aktivitet. har i enlighet med uppdragen tagit fram kunskapsstöd i form av kunskapsöversikter och kommer att rapportera vägledningar med rekommendationer. , f.d. , gav 2010 ut guiden Att ge barnet en rökfri miljö och en tobaksfri uppväxt – Guide för samtal om tobak inom barn-hälsovården att användas av barnhälsovården i deras samtal med alla föräldrar och specifikt de som har svårt att sluta röka och snusa. Barn- och mödravården sprider även material om barn-säkerhet, såsom informationsmaterialet Säkra barn, trygga föräldrar riktat till blivande och nyblivna föräldrar. Tidiga insatser för att förebygga våld mot spädbarn Ett barn som utsätts för s.k. skakvåld löper stor risk att drabbas av allvarlig hjärnskada. Forskning visar att de barn som drabbas av traumatisk hjärnskada löper en stor risk att drabbas av kognitiva besvär och sociala beteendestörningar. Vid sidan av den svåra personliga tragedin utgör omsorgen av dessa barn en ekonomisk börda för samhället. Regeringen anser att det är angeläget att såväl de som väntar barn som nyblivna föräldrar har kunskap om behoven hos barn som skriker ofta och länge och får stöd i hur de kan hantera situationen. Tillgång till tidigt och professionellt stöd har stor betydelse i detta sammanhang liksom att ha ett nätverk där man som förälder kan få stöd från andra vuxna. fick professorn och verksamhetschefen vid kliniken vid i uppdrag av regeringen och läns landsting att tillsammans med verksamhetsföreträdare för mödra- och barnhälsovård i utveckla en modell för prevention av barnmisshandel i form av skakvåld och därpå följande hjärnskador efter en utprövad amerikansk förebild samt påbörja en försöksverksamhet inom . Projektet tog framför allt sikte på information till såväl blivande som nyblivna föräldrar, utbildningsinsatser för mödravård- och barnavårdspersonal samt att skapa förutsättningar för att andra landsting ska kunna ta efter och vidta egna insatser på området. Av slutrapporten framgår att av föräldrarna i en kontrollgrupp i län kände sig informerade om riskerna med att skaka barn. Inom försöksområdet i södra kände däremot till riskerna med skakvåld. Familjecentralen som gemensam arena för föräldrastöd Familjecentralerna fungerar som en gemensam arena för föräldrastödet där samverkan mellan olika professioner och verksamheter ger föräldrarna ett mer utvecklat, brett och tillgängligt föräldrastöd. har pekat på familjecentralen som en särskilt lämplig arena för ett tillgängligt och samordnat stöd till föräldrar. definierar familjecentraler som en samlokalisering av mödrahälsovård, barnhälsovård, öppen förskola och socialtjänst med minst en förebyggande verksamhet. Vid sidan av familjecentralerna finns även det som kallas för familjecentralsliknande verksamhet. Denna verksamhet definieras som barnhälsovård som är samlokaliserad med öppen förskola eller socialtjänst. Innehållet på familjecentralerna varierar och kan även omfatta ytterligare verksamheter såsom familjerådgivning och riktat stöd till föräldrar. Enligt en kartläggning som främjande genomfört finns 251 verksamheter som själva kallar sig familjecentral. Av dem uppger 112 att de består av fyra samlokaliserade basverksamheter och 70 att de består av tre samlokaliserade basverksamheter. Nationell webbplats för föräldrastöd och barnsjukvård Många föräldrar efterfrågar en kvalitetssäkrad webbplats med bred information om hälsa, utveckling, samhällets stödstrukturer samt stöd och råd i föräldraskapet. Regeringen beslutade om medel till Kommuner och Landsting (SKL) för att etablera en nationellt kvalitetssäkrad webbplats för universellt förebyggande föräldrastöd och barnsjukvård. Webbplatsen har införlivats i , landstingens och regionernas gemensamma webbplats för råd om vård och hälsa. Den erbjuder samlad information och rådgivning om förebyggande och föräldrastödjande insatser samt barnsjukvård och ser barnet ur ett helhetsperspektiv med utgångspunkt i . Information till föräldrar om barnets rättigheter Föräldrarna är i regel de som står närmast barnet och som ska se till att barnets behov tillgodoses och att barnets rättigheter inte kränks, i förhållande till exempelvis skolan, hälso- och sjukvården eller . Det är enligt regeringen angeläget att föräldrar får kunskap om barnets rättigheter och vad dessa rättigheter innebär. Regeringen gav därför i uppdrag att ta fram och sprida ett informationsmaterial till föräldrar och blivande föräldrar om barnets rättigheter i enlighet med . Inom ramen för uppdraget har tagit fram en folder och tre filmer om barnets Skr. 2013/14:87 rättigheter i familjen. De riktar sig till blivande föräldrar och föräldrar med barn i åldrarna 0–. För den som leder föräldragrupper finns en handledning till filmerna. genomförde utbildningsinsatser för personal inom mödra- och barnavårdscentraler i hur materialet kan användas i föräldragrupper. har en särskild plats på sin webb där materialet finns tillgängligt. Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Arvsfondsdelegationen är en fristående så kallad nämndmyndighet och beslutar om fördelning av stöd ur fonden. Allmänna arvsfonden har stöd i föräldraskapet som ett prioriterat område vid fördelning av medel. Både universellt och riktat föräldrastöd är prioriterat. –2013 har ett femtiotal sådana projekt inom en rad olika områden tilldelats sammanlagt . Nedan presenteras ett urval av dessa projekt, med koppling till hälso- och sjukvården. För arvsfondsprojekt som rör barn, unga och föräldrar med funktionsnedsättning, se avsnitt 3.6. Projektet drevs av tillsammans med Barncancerfonden, , , och för barnanestesi och intensivvård. Narkoswebben ger barn och föräldrar information och förberedelse inför ett barns undersökning, behandling eller operation. Den förmedlar information med lekfulla interaktiva inslag till besökare från ett trettiotal länder. tilldelades medel till ett projekt i syfte att öka informationen till blivande föräldrar med invandrarbakgrund utan kunskaper i svenska. finns föräldragrupper med utbildade hemspråksinformatörer som kan föra samtal med föräldrarna och informera om hur det går till vid förlossningen och vad man bör tänka på som nybliven förälder. Det har också tagits fram ett metodmaterial bestående av bilder, figurer och dockor. Detta används på vårdcentraler och spridning sker även till andra delar av vården. Spädbarnsfonden fick medel till ett projekt i syfte att stödja barn och ungdomar som förlorat ett nyfött syskon. I projektet bildades samtalsgrupper i syfte att utröna vilket praktiskt och känslomässigt stöd som barn och unga behöver i en sådan situation, vilka råd föräldrar vill ge till andra och vilka råd föräldrarna vill ge till personal som möter föräldrar som mist ett barn. Informationen sammanställdes och analyserades och ledde till ett handlingsprogram. Aktuell forskning visar ett tydligt samband mellan goda skolresultat och psykisk hälsa. Att lyckas i skolan är en stark skyddsfaktor. Skolans elevhälsa ska bidra till att skapa miljöer som främjar elevernas lärande, utveckling och hälsa. Den ska främst arbeta hälsofrämjande, förebyggande och ska stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. Elevhälsan har ett särskilt ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling. Samarbete mellan skola och förälder och föräldrarnas förmåga till engagemang i skolan, deras förväntningar på barnet och förmåga att stödja och uppmuntra barnet i skolarbetet är viktiga för barnets resultat, hälsa, trivsel och allmänna situation. Genom att stödja föräldrarna i detta kan förutsättningarna för goda skolprestationer förbättras. Specialpedagogiska skolmyndigheten genomför föräldrautbildningar via sitt nationella resurscenter. Syftet är att öka föräldrars kunskaper om deras barns funktionsnedsättning och dess konsekvenser, och där kan även nätverk mellan föräldrar skapas via gemensamma kurser. Förutom allmänna kurser om olika funktionsnedsättningar finns kurser där deltagarna mer specifikt kan få lära sig om exempelvis hur man som förälder kan ge stöd till barn med synnedsättning i deras skolarbete. Ett annat stöd som myndigheten ger är den så kallade TUFF, Teckenspråksutbildning för vissa föräldrar, i syfte att ge dem förutsättningar att kommunicera på teckenspråk med sina döva eller hörselskadade barn. En utvärdering för pekar på en hög andel nöjda föräldrar. tog 2008 fram ett stödmaterial, Vi lämnar till skolan det käraste vi har, som är tänkt att bidra till ett stärkt föräldrasamarbete genom att starta diskussioner bland personal och ledare inom förskola och skola och hos blivande lärare vid högskolor och universitet. Materialet är även till för föräldrar. Föräldrar kan vända sig till med frågor om skolväsendet. På finns också stödjande material som riktar sig till föräldrar. ger bidrag till föräldraorganisationer. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) är en kvalificerad språkutbildning som syftar till att ge vuxna personer med annat modersmål än svenska grundläggande kunskaper i svenska språket. Utbildningen är en egen skolform med kursplaner som innehåller mål för utbildningen och kunskapskrav för kurserna A–D. I några av de föräldrastödsprojekt som fått del av de stimulansbidrag som regeringen delat ut via har ett arbetssätt för föräldrastöd utarbetats som ett tema i undervisningen. Sfi-utbildningen har här fått fungera som arena för föräldrastöd för nyanlända föräldrar, något som visat sig fungera väl. Föräldraskapet har kunnat diskuteras både på svenska och på modersmålet, beroende på behov och intresse hos deltagarna. Regeringsuppdraget till om lokalt sektorsövergripande hälsofrämjande arbete rörde till vissa delar ökat stöd till föräldrar i förskolan och skolan (dnr S2008/5747/FH). I projekt erbjöds och utvärderades det universella föräldrastödsprogrammet Triple P på förskolor i kommun vilket ledde till att antalet barn med uppförandeproblem och andelen föräldrar med höga nivåer av depressionssymptom minskade. Detta beskrivs på sidan 17 i avsnitt 3.1. kommuns projekt syftade till att fler barn och unga i kommunen Skr. 2013/14:87 skulle klara skolan och ges förutsättningar för ett gott liv. verkan och ökat stöd till föräldrarna ledde bl.a. till minskade bruttokostnader för kommunen. Detta beskrivs på sidan 18 i avsnitt 3.1. Som en del i samarbetet mellan skolan och föräldrarna anordnar många skolor s.k. tematiska föräldramöten. Grundtanken med tematiska föräldramöten är att mötet, förutom de sedvanliga huvudinslagen, även inkluderar ett särskilt föräldrastödstema, t.ex. trots och självständighet, barns lärande, alkohol, narkotika och tobak. Arbetet läggs upp på olika sätt beroende på vilka behov, möjligheter och interessen som finns hos barn, föräldrar och på den enskilda skolan. Det tematiska föräldramötet ger ökade möjlighet till samtal föräldrar emellan och mellan lärare och föräldrar och kan bidra till att stärka skolans samarbete med hemmet och föräldrarna. Pedagogerna kan synliggöra mål och arbetsmetoder i undervisningen för föräldrarna och hur föräldrarna kan vara med och stötta. Föräldrarna får ny kunskap och nya idéer för föräldraskapet och familjelivet som kan påverka barnets lärande och välmående i skolan och i övrigt. Inom ramen för regeringens föräldrastödssatsning med stimulansbidrag till kommuner och lärosäten har projekten i , och vidareutvecklat arbetssättet. Inom ramen för Växjös projekt utbildades 200 pedagoger i tematiska föräldramöten i skolan vilket även lett till ökat deltagande i andra föräldrastödjande insatser. Som resultat av projekt finns t.ex. föräldrastödsföresläsare som skolan kan boka till föräldramötet. Ungdomar som blir föräldrar behöver ofta annat stöd än de som blir föräldrar senare i livet, bl.a. när det gäller att kunna slutföra sin utbildning i grund- eller gymnasieskolan. Unga föräldrar riskerar att hamna utanför både arbetsmarknad och utbildningssystem i högre utsträckning än andra ungdomar. Regeringen anser att insatser för att förebygga och bryta långvarigt mottagande av ekonomiskt bistånd är grundläggande för att förhindra att föräldrar och deras barn hamnar i ekonomisk utsatthet. fick i uppdrag att ta fram ett stödmaterial för skolhuvudmän och andra aktörer i syfte att förbättra stödet till unga föräldrar att fullfölja sin utbildning. Stödmaterialet är färdigställt och uppdraget redovisades . Inom rättsväsendet berörs barn och unga på många olika sätt, när de själva är aktuella för ingripanden av polis, som anhöriga till föräldrar som döms för brott, i samband med att frågor om vårdnad, boende och umgänge är föremål för tvist vid domstol m.m. Stöd kan i sådana situationer ge föräldrarna verktyg att använda i relationen till barnet att kunna hantera de svåra förhållanden som kan uppstå. Stödet till föräldrar kan också användas som verktyg och metod för att bidra till att uppnå verksamheternas måluppfyllelse inom rättsväsendet. i införde 2011 på försök en föräldratelefon i . Syftet var att skapa en naturlig kontaktväg mellan polisen och oroliga anhöriga. Genom att ringa till polisens föräldratelefon, som är bemannad , kan föräldrar få svar på frågor om ungdomar och kriminalitet. På så sätt vill polisen också hjälpa föräldrar och andra anhöriga att vidta egna åtgärder i syfte att stödja sina ungdomar. Försöksverksamheten i har utvidgats till hela . I samarbete med bedriver vissa polismyndigheter olika samtalsformer där föräldrar informeras om polisens och oro för den unge. Syftet är att skapa en relation till föräldrar för att hjälpa dem att påverka sina barn i positiv riktning. Den s.k. Kronobergsmodellen är en arbetsmetod som togs fram 2005 av i . Arbetsmetoden används nu av flertalet polismyndigheter i syfte att minska alkoholkonsumtion och våldsbrottslighet bland ungdomar. Modellen består av åtgärder för att motverka både efterfrågan och tillgång till alkohol bland ungdomar i offentlig miljö. Polisen ingriper mot ungdomar som är berusade, kontaktar föräldrar samt upprättar anmälan om misstanke om brott mot alkohollagen. Arbetet sker även i samverkan med andra aktörer. Modellen har prövats i sju polisområden och utvärderats av . Erfarenheter från de polisområden som arbetat enligt metoden visar att ett aktivt arbete från polisens sida kan minska ungdomars alkoholdrickande i offentlig miljö. De statistiska resultaten talar för att detta i sin tur kan bidra till att minska våldsbrottsligheten i offentlig miljö (, Utvärdering av Kronobergsmodellen, En polisiär arbetsmetod för att förebygga våld i offentlig miljö, Rapport 2009:5).