prop · H103205 · 2014-01-01 00:00:00 — Regeringen tar emellertid ingen klar ställning till om de offentliga finanserna avviker från överskottsmålet eller inte. För att redovisningen ska bli transparent bör även alla antaganden som budgetkalkylen förutsätter och som har stor betydelse för om finanspolitiken är expansiv eller åtstramande redovisas på ett tydligt sätt. I budgeten framgår tydligt hur stort utrymme som de föreslagna reformerna tar i anspråk. Men i budgetkalkylen antas också, som brukligt är, att en oförändrad politik förs efter det att de förslag som presenterats i budgeten genomförts. Innebörden av detta blir i praktiken att kalkylen implicerar en åtstramande finanspolitik i beräkningsperiodens bortre del. TRANSPARENSEN I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2014 – TILLÄMPNINGEN AV DET FINANSPOLITISKA RAMVERKET I uppföljningen av överskottsmålet hänvisar regeringen till att det finansiella sparandet når den målsatta nivån först mot slutet av beräkningsperioden. Det framgår emellertid inte tydligt att de antaganden som gjorts avseende en framtida åtstramning av finanspolitiken är en betydelsefull förutsättning för denna utveckling. blir det också otydligt om det reformutrymme som föreslås i budgetpropositionen förutsätter framtida besparingar för att överskottsmålet ska nås. För en utomstående är det svårt att relatera reformutrymmet till vad som kommer att krävas för att överskottsmålet ska uppnås . Den avvägning av finanspolitiken som regeringen föreslår i budgetpropositionen blir därmed också svår att tolka i relation till de utfästelser som regeringen gjort i det finanspolitiska ramverket. I granskningen har gått igenom budgetelasticitetens betydelse för de strukturella och konjunkturjusterade indikatorerna som används vid uppföljningen av överskottsmålet. Det finansiella sparandet påverkas av konjunkturen utan att fattar beslut om ändrade intäkter eller utgifter. Exempelvis minskar sparandet automatiskt om konjunkturen viker och fler människor blir arbetslösa eftersom skatteintäkterna då minskar och de offentliga utgifterna för arbetslöshet ökar. Regeringen beräknar konjunkturens effekter på det finansiella sparandet med hjälp av BNP-gapet och en budgetelasticitet. BNP-gapet anger hur mycket resursutnyttjandet i ekonomin avviker från ett tänkt läge med fullt resursutnyttjande. med budgetelasticiteten för att få storleken på konjunkturens effekt på de offentliga finanserna. Budgetelasticitet kan därför sägas vara ett mått på hur känsligt det offentliga sparandet är för konjunkturförändringar. Syftet med de strukturella och konjunkturjusterade indikatorerna är att beskriva vilket finansiellt sparandet som skulle uppnås vid ett fullt resursutnyttjande i ekonomin. Den uppskattade budgetelasticitet som regeringen använder i sina beräkningar bygger på en beräkning gjord av som baseras på data . När måttet beräknades beaktades bara delar av den konjunkturberoende arbetsmarknadspolitikens utgifter. Därtill har beslutat om reformer som kan ha påverkat relationen mellan konjunkturutvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna. Budgetelasticiteten har visserligen uppskattats av andra bedömare sedan beräkning publicerades första gången, men det saknas en kontinuerlig uppföljning av konjunkturens automatiska effekter på de offentliga finanserna. Regeringen skulle därför kunna öka transparensen i budgetberäkningarna genom att redovisa och motivera antaganden och metoder rörande budgetelasticiteten. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Regeringen bör redovisa en känslighetskalkyl för hur bedömningen av potentiell BNP och antagandet om ett slutet BNP-gap i beräkningsperiodens slut påverkar måluppfyllelsen av överskottsmålet. Detta är särskilt viktigt om regeringens bedömning av potentiell BNP skiljer sig från övriga bedömares. Regeringen bör redovisa ett samlat ställningstagande om hur överskottsmålet har uppnåtts och kommer att uppnås. Utöver att redovisa reformutrymmet bör regeringen även tydligare redovisa andra antaganden som har stor betydelse för om finanspolitiken är expansiv eller åtstramande för varje enskilt år . Av redovisningen bör det tydligt framgå under vilka förutsättningar som överskottsmålet uppnås. Regeringen bör överväga att beräkna och publicera en aktuell bedömning av budgetelasticiteten, alternativt ge i uppdrag till en utomstående bedömare att göra detta. TRANSPARENSEN I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2014 – TILLÄMPNINGEN AV DET FINANSPOLITISKA RAMVERKET GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 1.1Bakgrund och motiv till granskning Den ekonomiska utvecklingen i omvärlden är fortsatt svag. Förra årets akuta kris inom euroområdet har visserligen avstannat, men tillväxten i euroområdet är fortsatt begränsad. Utvecklingen i tillväxtländer såsom och har avtagit och ett antal av de så kallade tillväxtländerna har börjat uppvisa tecken på ekonomisk oro med sjunkande växelkurser och ökad inflation. I har förvisso konjunkturstatistiken börjat uppvisa något positivare siffror men sammantaget är läget för världsekonomin fortfarande mycket osäkert. Det är därför inte förvånande att även den svenska ekonomin växer långsamt och att utsikterna för en starkare konjunktur skjutits allt längre fram i tiden. De offentliga finanserna har försämrats , vilket är föga förvånande med tanke på den ekonomiska utvecklingen. I ett internationellt perspektiv framstår de offentliga finanserna däremot som något av ett föredöme. En bidragande orsak till detta är att haft ett finanspolitiskt ramverk som syftat till att säkerställa en stabil och långsiktigt hållbar finanspolitik. Trovärdigheten för ramverket generellt, och i synnerhet för överskottsmålet, har möjliggjort att regeringen kunnat låta de offentliga finanserna försvagas för att på så sätt bidra till att mildra konjunktursvängningarna. Denna trovärdighet är viktig att värna, särskilt då regeringen av konjunkturella skäl måste låta det finansiella sparandet avvika från överskottsmålets målnivå om av BNP. har återkommande granskat de ekonomiska propositionerna, framför allt med avseende på hur regeringen tillämpat det finanspolitiska ramverket samt transparensen i redovisningen av finanspolitiken. Även andra frågor har uppmärksammats, exempelvis regeringens ramverk för sysselsättningspolitiken. Den nu genomförda granskningen är en del av den fortlöpande granskningen av tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. TRANSPARENSEN I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2014 – TILLÄMPNINGEN AV DET FINANSPOLITISKA RAMVERKET Det övergripande syftet har varit att granska transparensen och tydligheten i regeringens redovisning i budgetpropositionen . Granskningen har inriktats mot följande revisionsfrågor: Är de makroekonomiska antagandena redovisade så att det tydligt framgår vilken betydelse de har för uppföljningen av överskottsmålet? Är regeringens uppföljning av överskottsmålet transparent? Är regeringens redovisning av avvägningen mellan överskottsmålet och stabiliseringspolitiken tydlig? 1.3Granskningens utgångspunkter och bedömningsgrunder Granskningen av budgetpropositionen tar sin utgångspunkt i budgetlagen (2011:203) och dess bestämmelser rörande de budgetpolitiska målen. Ett viktigt komplement till denna är regeringens skrivelse 2010/11:79, för finanspolitiken. Den syftar till att sammanfatta det finanspolitiska ramverket, och då även den praxis som gradvis utvecklats sedan detta infördes. Till detta kommer även rådets direktiv /85/EU av 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk som ska omsättas i nationell lagstiftning . Eventuella förändringar i den nationella lagstiftningen som föranleds av rådets direktiv har utretts av (Fi 2012:10). granskningen är internationellt vedertagna redovisningsprinciper för offentliga finanser från () och . De dokument som omnämnts här och som utgör underlaget för bedömningsgrunderna sammanfattas i Bilaga 1. 1.3.1Vilka krav kan ställas på regeringens redovisning i budgetpropositionen? Att redovisningen av finanspolitiken är transparent är grundläggande ur demokratisk synvinkel men är också avgörande för förtroendet för finanspolitiken. är det viktigt att det finns en balans så att inte strävan efter transparens leder till orimligt höga krav på detaljrikedom och dokumentation. Med utgångspunkt i ovan redovisade dokument anser att redovisningen i budgetpropositionen av finanspolitikens inriktning bör vara begriplig och täcka in relevant information som behövs för att en oberoende utvärdering av regeringens samlade bedömning ska vara möjlig. Detta innebär bland annat att det med hjälp av de specificerade förutsättningar som presenteras i budgetpropositionen ska gå att värdera rimligheten i regeringens bedömningar. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 1.4Granskningens genomförande och avgränsning Granskningen avser budgetpropositionen och baseras på dokumentstudier. I kapitel 2 behandlas regeringens redovisning av den makroekonomiska utvecklingen. Regeringens uppföljning av överskottsmålet granskas i kapitel 3. I kapitel 4 analyseras regeringens redovisning av avvägningen mellan stabiliseringspolitik och att uppfylla överskottsmålet. I kapitel 5 berörs frågor rörande regeringens redovisning av budgetelasticiteten. I rapportens avslutande kapitel presenteras granskningens slutsatser och rekommendationer. TRANSPARENSEN I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2014 – TILLÄMPNINGEN AV DET FINANSPOLITISKA RAMVERKET GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 2Den makroekonomiska utvecklingens betydelse för överskottsmålet Överskottsmålet innebär att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn ska uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. De offentliga inkomsterna, som till största del utgörs av skatteinkomster, är mycket beroende av den samhällsekonomiska utvecklingen. Även många utgifter på den offentliga budgeten har ett nära samband med den makroekonomiska utvecklingen. Utgifterna för arbetsmarknadspolitiken är kanske det tydligaste exemplet på detta. Överskottsmålet följs upp både i ett bakåtblickande och i ett framåtblickande perspektiv. Grunderna för den makroekonomiska framskrivningen är därför relevant att analysera då den framåtblickande uppföljningen granskas. 2.1Metodbeskrivning av konsekvensberäkningarna i budgetpropositionerna Det medelfristiga perspektivet i budgetprocessen förutsätter en framskrivning av den samhällsekonomiska utvecklingen framåt i tiden.1 Den makroekonomiska bedömningen utgör grund för de beräkningar som redovisas i budgetpropositionen avseende offentliga sektorns inkomster och utgifter. Beräkningarna för innevarande och nästkommande år bygger på en renodlad konjunkturprognos. Den syftar till att beskriva den mest sannolika utvecklingen av BNP, sysselsättning, löner, priser m.m. För de återstående tre åren i budgetens medelfristiga perspektiv brukar en mer schablonmässig kalkyl göras utan uttrycklig ambition att fånga konjunkturutvecklingen. Vanligtvis utgår man ifrån att ekonomin ska återvända till ett neutralt konjunkturläge I det medelfristiga makroperspektivet läggs tonvikten på bedömning av ekonomins potentiella utbudssida och produktionskapacitet snarare än på efterfrågan i ekonomin. Metodvalet har att göra med att osäkerheten i konjunkturprognoser tenderar att bli mycket stor på medellång sikt. Därför väljer de flesta prognosinstitut att övergå till en mer utbudsstyrd prognosmetodik ett och ett halvt till två år 1Budgetlagen kräver att budgetens beräkning ska omfatta innevarande år och de tre nästkommande åren. Regeringen har sedan 2010 års ekonomiska vårproposition valt att lägga till i kalkylen. TRANSPARENSEN I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2014 – TILLÄMPNINGEN AV DET FINANSPOLITISKA RAMVERKET in i prognosperspektivet. Regeringen är således inte ensam om denna typ av metodansats; både och använder liknande metodupplägg. 2.2Regeringens redovisning i budgetpropositionen 2.2.1Konjunkturprognosen 2013–2014 I budgetpropositionen beskriver regeringen hur den finansiella krisen och den efterföljande skuldkrisen fått långtgående konsekvenser för svensk ekonomi. Efter den djupa konjunkturnedgången 2009 återhämtade sig ekonomin tillfälligt , men därefter följde åter en försämring av det internationella konjunkturläget. Den internationella utvecklingen var fortsatt svag. har emellertid regeringen och andra prognosmakare sett indikationer på att förtroendet för ekonomin i viktiga exportländer är på väg tillbaka. En något starkare utveckling kan därmed anas i omvärlden, men blir den svenska tillväxten låg. Efterfrågan i omvärlden väntas åter öka men tillväxttakten blir återhållen och det är främst hushållens konsumtion som bidrar till en ökad tillväxttakt. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Tabell 2.1 Regeringens makroekonomiska prognos i budgetpropositionen Försörjningsbalansen, procentuell förändring och fasta priser BNP, kalenderkorr. –2,4 –0,1 –2,3 –2,7 –1,2 –3,5 –3,0 –2,1 –1,0 –0,2 a)Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. b)BNP-gapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källa: prop. 2013/14:1. I budgetpropositionen jämförs den prognos som ligger till grund för budgetberäkningen med jämförbara prognoser från andra prognosinstitut. Slutsatsen som dras avseende konjunkturprognosen –2014 är att budgetprognosen är tämligen lik övriga prognoser i samma tidsspann. I utgångsläget bedömer regeringen att ekonomin befinner sig långt under sin potentiella produktionsnivå. Att det finns lediga resurser i den svenska ekonomin är en bedömning som delas av andra prognosinstitut. Däremot råder det olika uppfattning om hur långt ifrån fullt resursutnyttjande som ekonomin befinner sig. Ett sätt att mäta resursutnyttjandet är det så kallade BNP-gapet som utgör skillnaden mellan faktisk BNP och potentiell BNP. gör den klart högsta bedömningen av den potentiella nivån. bedöms BNP-gapet till –3,. Att olika prognosinstitut gör olika bedömningar framgår tydligt i budgetpropositionen . Där jämförs BNP-gapet på övergripande nivå med flera prognosinstitut, se tabell 2.2. Eftersom konjunkturprognoserna var relativt lika vid tillfället förklaras huvuddelen av skillnaderna i BNP-gap av olika bedömningar av den potentiella produktionsnivån. TRANSPARENSEN I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2014 – TILLÄMPNINGEN AV DET FINANSPOLITISKA RAMVERKET Regeringen (BP 14) –2,7 –3,5 –3,0 –1,9 –2,4 –1,9 Europeiska kommissionen () –1,3 –1,6 –1,1 –1,1 –1,6 –0,8 –0,4 –1,0 –0,7 –1,4 –2,7 –2,9 Regeringen (VP 13) –2,2 –3,5 –3,3 Källa: prop. 2013/14:1 och prop. 2012/13:100. uppmärksammade IMF att bedömningarna av den svenska ekonomins potentiella nivå uppvisade stor spännvidd.2 Detta tolkades som ett mått på stor osäkerhet och därför ville man bidra till debatten med alternativa beräkningar. I sin landrapport presenterade IMF tre metodmässigt olika beräkningar av det svenska BNP-gapet. Beräkningen resulterade i ett BNP-gap som varierade mellan –0,5 och –1,beroende på beräkningsmetod. Medelvärdet för de tre metoderna blev –, det vill säga betydligt mindre negativt än regeringens bedömning. Metoderna för att bedöma potentiell BNP skiljer sig åt mellan olika prognosinstitut. Det försvårar jämförelser av resultaten på en mer detaljerad nivå. Regeringens och metoder påminner emellertid om varandra, vilket gör en jämförelse möjlig. Regeringen presenterar en sådan jämförelse i budgetpropositionen. Jämförelsen visar att det främst är olika bedömningar av potentiellt arbetade timmar som förklarar skillnaderna i BNP- gapet. Denna skillnad beror i sin tur på olika bedömningar av vilka effekter som olika arbetsmarknadsreformer har haft och kommer att få för ekonomins funktionssätt. De reformer som bedöms ha störst effekt är jobbskatteavdragen, förändringar i arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och HUS-avdraget3. Regeringen framhåller vidare att bedömningarna bygger på forskningsresultat, men att kunskapen om effekternas storlek, och särskilt i vilken takt de slår igenom, är mycket osäker. 2IMF (2013). 2013 Article IV consultation. IMF Country Report No. 13/277. 3HUS-avdraget omfattar hushållsnära tjänster () och tjänster för reparation och underhåll samt om- och tillbyggnad av bostad (). Skattereduktion medges med halva arbetskostnaden men sammanlagt högst per person och år. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 2.2.3Konsekvensberäkningens medelfristiga perspektiv 2015–2017 Både regeringens och Konjunkturinstitutets4 medelfristiga beräkning bygger på att BNP-gapet i det närmaste sluts i kalkylens sista år. Eftersom regeringen gör den högsta bedömningen av BNP-gapet i utgångsläget så har den även den högsta tillväxttakten i det medelfristiga perspektivet. Om den beräknade tillväxttakten –2017 jämförs med motsvarande bedömning blir skillnaden , se tabell 2.3. Skillnaden kan i huvudsak förklaras med att regeringen kalkylerar med en klart högre tillväxttakt för hushållens konsumtion och export. Försörjningsbalansen, procentuell förändring och fasta priser Bp 2014 – Konj BNP, kalenderkorr. –0,3 –0,2 –0,1 –1,0 –0,6 –0,9 –2,6 –0,8 –1,3 –0,4 –0,7 –0,1 –0,2 –0,1 –0,1 –2,0 –0,3 –0,9 –1,8 –0,9 –1,3 –2,4 –1,9 –0,8 –0,2 –1,1 –1,1 –1,3 –0,8 –0,3 a)Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. b)BNP-gapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. c)delkomponeneter i försörjningsbalansen är kalenderkorrigerade vilket inte är fallet med motsvarande värde i budgetpropositionen . Källa: (2013b), prop. 2013/14:1 samt egna beräkningar. 4Konjunkturinstitutet (2013b). TRANSPARENSEN I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2014 – TILLÄMPNINGEN AV DET FINANSPOLITISKA RAMVERKET 2.2.4 Risker och alternativa scenarier Regeringen framhåller att den medelfristiga kalkylen förutsätter en internationell konjunkturuppgång. Den menar vidare att läget är osäkert i framför allt och att en konjunkturuppgång långt ifrån kan garanteras. Konsumtionstillväxten bland hushållen är också en viktig förutsättning. Regeringen menar att båda dessa förutsättningar är omgärdade med risker och att utvecklingen kan bli både bättre och sämre. Regeringens samlade bedömning är dock att riskerna för en sämre utveckling dominerar. För att beskriva konsekvenserna av de risker regeringen ser presenteras två alternativa scenarier i budgetpropositionen. I det första scenariot analyseras vad en internationell ränteuppgång skulle innebära. Scenariot beskriver en betydligt sämre ekonomisk utveckling och vad det skulle betyda för budgeten. BNP-gapet sluts aldrig i detta scenario utan i är gapet fortfarande stort, hela –. I det andra scenariot beskrivs en klart bättre utveckling än huvudscenariot med en starkare omvärldsefterfrågan och ett högre konsumentförtroende. Här sluts BNP-gapet och i slutåret är gapet +0,. 2.3Analys av regeringens redovisning 2.3.1Ett nytt inslag i redovisningen är jämförelser med andra prognosinstitut En nyhet i budgetpropositionen är att regeringen på ett mycket noggrant och tydligt sätt jämför och förklarar skillnaderna mellan sina egna och andras prognoser och bedömningar. Detta ökar transparensen i Vidare är de alternativa scenarier som presenteras i både budgetpropositioner och vårpropositioner viktiga verktyg för att analysera olika osäkerheter i den framtida utvecklingen. 2.3.2BNP-gapet och ett beräkningsantagande får helt avgörande konsekvenser för beslutsunderlaget Regeringens bedömning av ekonomins potentiella produktion är klart högre än de uppskattningar som övriga prognosinstitut gör. Skillnaden mellan regeringens och BNP-gap kan härledas till effekterna av olika arbetsmarknadsreformer. Regeringen bedömer således att de aktuella reformerna förbättrar ekonomins funktionssätt i en större utsträckning än vad anser. Av metodbeskrivningen i inledningen av detta kapitel framgår att bedömningen av ekonomins potentiella produktion spelar stor roll för budgetens konsekvensberäkning. Kalkylen bygger på ett antagande om att ekonomin återvänder mot sin potentiella nivå i kalkylens bortre del. De offentliga finanserna är starkt beroende av den makroekonomiska utvecklingen GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER och därför blir antagandet om ekonomins potentiella nivå också helt avgörande för budgetprognosen i det medelfristiga perspektivet. Överskottsmålet utvärderas framåtblickande och med hjälp av konjunkturjusterade indikatorer. Beräkningen av de konjunkturjusterade indikatorerna görs med hjälp av det uppskattade BNP-gapet och en budgetelasticitet, se vidare kapitel 5. Därmed spelar bedömningen av ekonomins potentiella nivå och det medelfristiga perspektivet en avgörande roll för uppföljningen av överskottsmålet. Uppföljningen av överskottsmålet baseras därmed till stora delar på ett beräkningsunderlag. med nedrevideringar av den medelfristiga prognosen har den svenska ekonomin vuxit i en betydligt lägre takt än sin potentiella trend och produktionen har befunnit sig långt under sin potentiella nivå. har utsikterna för en stark efterfrågan i det korta perspektivet varit tämligen begränsade. Ur ett prognosperspektiv innebär detta att in i prognosen, det vill säga nästkommande år, är BNP- gapet fortfarande stort. För att sluta gapet eller komma nära den potentiella nivån måste därför tillväxttakten öka markant under den andra halvan av perioden. Efterhand som tiden gått och utsikterna för en ökad efterfrågan uteblivit har regeringen tvingats skjuta fram tidpunkten för när ekonomin når sin potentiella nivå, se figur 2.1. ekonomiska vårproposition utökades prognoshorisonten från tre till , vilket lättade upp beräkningssituationen något. TRANSPARENSEN I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2014 – TILLÄMPNINGEN AV DET FINANSPOLITISKA RAMVERKET Figur 2.1 Regeringens beräkningar av BNP-utvecklingen i budgetpropositionen till 2014 Fasta priser, referensår 2012 Källa: , prop. 2010/11:1, prop. 2011/12:1, prop. 2012/13:1 och prop. 2013/14:1. Det medelfristiga perspektivet utgör grund för den framåtblickande uppföljningen av överskottsmålet. Mot denna bakgrund finns det anledning att i ökad utsträckning även analysera utsikterna och rimligheten i den prognos som läggs för perioden bortom den rena konjunkturprognosen. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 3Regeringens uppföljning av överskottsmålet 3.1Regeringens metoder för uppföljning av överskottsmålet Överskottsmålet innebär att det finansiella sparandet i offentlig sektor ska uppgå till av BNP över en konjunkturcykel. Målets formulering som ett genomsnitt över en icke-definierad tidsperiod gör att detta blir svårt att följa upp. Över åren har regeringar utvecklat en uppsättning indikatorer för att kunna avläsa måluppfyllelsen. Enligt regeringen ska överskottsmålet ses som ett framåtblickande riktmärke, eller ankare för finanspolitiken, och ska därför främst följas upp i ett framåtblickande perspektiv, även om det också är viktigt att göra en bakåtblickande analys. Ett tioårigt tillbakablickande medelvärde används för att avgöra om det har funnits några systematiska fel i finanspolitiken som riskerar att minska sannolikheten för att målet ska nås . Vid analysen av det tioåriga medelvärdet tar regeringen hänsyn till konjunkturläget . För den framåtblickande utvärderingen använder regeringen sig av en uppsättning indikatorer. Förutom prognosen över det faktiska finansiella sparandet används ett sjuårigt centrerat glidande medelvärde och det strukturella sparandet. medelvärdet utgår ifrån sparandet samt framåt respektive bakåt i tiden. Även här tar regeringen hänsyn till konjunkturläget . Det strukturella sparandet är tänkt att visa hur stort det finansiella sparandet skulle ha varit vid ett normalt konjunkturläge. Regeringen understryker att det är viktigt att hänsyn tas till konjunkturen vid uppföljningen av överskottsmålet och då den framtida finanspolitiken utformas. Finanspolitiken ska, så länge den långsiktiga hållbarheten inte ifrågasätts, stödja stabiliseringspolitiken, det vill säga de offentliga finanserna ska bidra till att motverka konjunktursvängningarna. TRANSPARENSEN I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2014 – TILLÄMPNINGEN AV DET FINANSPOLITISKA RAMVERKET 3.2Regeringens uppföljning av överskottsmålet i budgetpropositionen