prop · H103168 · 2014-03-18 00:00:00 — såväl som Kammarrätten i ansåg i sitt yttrande att det är tveksamt om det är möjligt för socialnämnden att återkräva beloppet av den enskilde om det har utbetalats direkt av nämnden till anordnaren av aktiviteten. Skälen för regeringens förslag: Återbetalningsskyldighet av felaktigt eller med för högt belopp utgivet ekonomiskt bistånd infördes i socialtjänstlagen 1998. Av förarbetena framgår att den allmänna uppfattningen var att omfattningen av utbetalning av ekonomiskt bistånd på felaktiga grunder är liten. Men oavsett hur omfattande dessa företeelser är ansåg regeringen det otillfredsställande att socialtjänstlagen saknade bestämmelser som möjliggjorde för att besluta om återbetalning i sådana fall. Regeringen ansåg det vidare som självklart att människor som erhållit ekonomiskt stöd genom att lämna oriktiga uppgifter eller som underlåtit att lämna uppgifter om sina ekonomiska förhållanden skulle återbetala detta stöd (prop. 1996/96:124 Ändring i socialtjänstlagen, s. 96 f.). Förslaget om fritidspeng innebär att rätten till ersättning för fritidsaktiviteter tillkommer hushåll som har försörjningsstöd och har haft det om barnet går i årskurs 4–9 eller motsvarande i andra skolformer. Ersättning lämnas endast om fritidsaktiviteten är regelbunden och ledarledd samt främjar barnets aktiva deltagande i samhällslivet. Om barnet bor varaktigt i annat hushåll (växelvist boende) har respektive hushåll endast rätt till hälften av fritidspengen under förutsättning att det uppfyller kraven på rätt till fritidspeng. I normalfallet torde det vara barnets förälder i egenskap av vårdnadshavare som ansöker om Ansökan bör innehålla de uppgifter som socialnämnden behöver för att kontrollera att förutsättningarna är uppfyllda för att Prop. 2013/14:168 ersättning ska kunna utbetalas till den sökande som företräder hushållet. Vissa uppgifter kan socialnämnden själv kontrollera men beträffande vissa andra uppgifter, t.ex. uppgifter om själva aktiviteten m.m., torde socialnämnden behöva förlita sig på de uppgifter som den sökande lämnar. Om det senare visar sig att dessa uppgifter är felaktiga eller att väsentlig information utelämnats eller att ersättningen inte använts för barnets fritidsaktiviteter, bör det finnas en möjlighet för socialnämnden att kräva återbetalning av vad som har betalats ut för mycket. Regeringens förslag innebär således att socialtjänstlagens befintliga bestämmelser om återkrav m.m. blir tillämpliga även på socialnämndens beslut om fritidspeng. Regeringens förslag: beslut om fritidspeng får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: har inget att erinra mot promemo- rians förslag men verket konstaterar däremot att det är svårt att prognosticera några exakta beräkningar för hur många mål som reformen kan antas medföra. uppskattar dock att reformen kan medföra ett par hundra mål i förvaltningsrätt, tjugotal mål i kammarrätt och enstaka mål i högsta instans . Enligt kommer överklagande av denna typ av mål leda till betydande merkostnader för landets domstolar. Medel som motsvarande denna merkostnad bör därför enligt verket anslås för deras verksamhet. Skälen för regeringens förslag: Fritidspengen är en ersättning för faktiska kostnader för barnets fritidsaktiviteter till hushåll som har försörjningsstöd och har haft det om barnet går i årskurs 4–9 eller motsvarande i andra skolformer. Vidare ska ersättning endast lämnas om fritidsaktiviteten är regelbunden och ledarledd samt främjar barnets deltagande i samhällslivet. Därtill har respektive hushåll endast rätt till hälften av fritidspengen om barnet bor varaktigt i annat hushåll (växelvist boende). Alla former av bistånd enligt socialtjänstlagen är utformade som en rättighetsbestämmelse. För att kunna förverkliga en rättighet måste det finnas ett sätt för den enskilde som är missnöjd med ett myndighetsbeslut att kunna få det prövat på rättslig väg (prop. 2000/01:80). Förslaget om fritidspeng är också en rättighetsbestämmelse även om den avviker från andra former av bistånd enligt socialtjänstlagen, t.ex. genom att det inte ska ske en individuell behovsprövning. Trots detta kan den sökande i det enskilda fallet bli missnöjd med socialnämndens beslut. Möjlighet att överklaga ett beslut om fritidspeng bör därför finnas för den som företräder hushållet. Förslaget innebär att socialtjänstlagens befintliga bestämmelser om överklagan blir tillämplig även på socialnämndens beslut om fritidspeng. 2013/14:168 Det bör nämnas att promemorians förslag om att ersättningsberättigade verksamheter som bedriver fritidsaktiviteter ska respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna inte ingår i föreliggande förslag eftersom ett flertal remissinstanser befarade att den bestämmelsen skulle innebära stora tillämpningsproblem, särskilt vid en domstolsprövning. Förutsättningarna för att få fritidspeng begränsas därför till frågor som rör barnets ålder och skolgång, huruvida hushållet har och har haft försörjningsstöd samt huruvida fritidsaktiviteten är ledarledd och regelbunden samt främjar barnets deltagande i samhällslivet. Dessa frågor torde normalt inte innebära några svåra avvägningar. Huruvida dessa förutsättningar är uppfyllda torde vara relativt enkelt att konstatera för såväl den sökande som för socialnämnden och domstolen. Det finns därför enligt regeringens mening inte skäl att anta att överklagandefrekvensen kommer att motsvara det som normalt gäller för ärenden rörande ekonomiskt bistånd där man gör en individuell behovsbedömning. Regeringen gör därför bedömningen att reformen inte kommer att medföra någon större ärendetillströmning till landets domstolar som inte kan rymmas inom befintliga ramar. Regeringens bedömning: bör handlägga ärenden om rätt till fritidspeng enligt samma principer som gäller för handlägg- ning av försörjningsstöd. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, exempelvis Socialstyrel- sen, () och Rädda barnen, har kommenterat det resonemang som förs i promemorian angående utbetalningssätt, exempelvis att den i normalfallet, om möjligt, bör utbetalas direkt till anordnaren av aktiviteten mot någon form av underlag. Skälen för regeringens bedömning: bör informera hushållet om möjligheten att ansöka om fritidspeng och informera den enskilde i samband med ansökan om försörjningsstöd om att hushållet även kan ha rätt till fritidspeng. En ansökan om fritidspeng bör göras av den eller dem som normalt företräder hushållet och som har ansökt om I de fall hushållet mottagit försörjningsstöd i en annan kommun är det den sökande som måste visa att hushållet uppfyller kraven på rätten till ersättning, t.ex. att den sökande tidigare mottagit försörjningsstöd i en Ärenden som rör fritidspeng omfattas av bestämmelserna i 26 kap. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Kommunerna har frihet att betala ut ekonomiskt bistånd på det sätt som är mest ändamålsenligt under förutsättning att berörda personers integritet och sekretess respek- Vanligtvis sker utbetalningar av ekonomiskt bistånd genom betal- försörjningsstöd eller bistånd till livsföring i övrigt, t.ex. bistånd till Prop. 2013/14:168 inköp av glasögon och hemutrustning. Biståndsmottagaren har ett eget ansvar för att använda det beviljade biståndet för avsedda ändamål. I promemorian förs ett resonemang om hur utbetalning av fritidspeng kan gå till, exempelvis genom direktbetalning till anordnaren av aktiviteten, dock under förutsättning att integritet och sekretess respekteras. Många remissinstanser, exempelvis JO, och kommun, har framfört att det är olämpligt att kommunen betalar direkt till anordnaren av verksamheten, då det skulle riskera att bryta mot sekretessen. påpekar att fritidspengen enligt förslaget ska kunna återkrävas om utbetalningen betalats direkt av socialnämnden till anordnaren och anser därför att det är tveksamt om det ska vara möjligt för socialnämnden att återkräva beloppet av den enskilde om det betalats direkt av socialnämnden till anordnaren av verksamheten. Regeringen menar att den enskildes sekretess och integritet måste respekteras och att det därför är nödvändigt att i varje enskilt fall och i samråd med hushållet kommer överens om lämpligt utbetalningssätt. Regeringens bedömning: bör ta fram en vägledning till stöd för kommunerna att tillämpa den nya bestämmelsen samt ta fram löpande statistik över utbetalningar av fritidspengen. Vidare bör en lämplig myndighet få i uppdrag att göra en uppfölj- ning och utvärdering av bestämmelserna för att kunna överväga om förändringar krävs för att syftet med reformen ska uppnås. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser har kommenterat försla- Kommuner och Landsting och kommun är positiva till att får i uppdrag att ta fram stöd till tillämpning av bestämmelsen. kommun lyfter fram behovet av vägledning avseende t.ex. kvalificering till fritidspeng mitt under en termin, hushåll som beräknas bli självförsörjande under innevarande tolvmånadersperiod, utbetalningsadministration m.m. och Statskontoret är positiva till en utvärdering. Statskontoret anser att det är viktigt att undersöka om det är några sär- skilda grupper som inte utnyttjar stödet, analysera varför och vidta nöd- vändiga åtgärder för att reformens intentioner ska kunna uppnås. Skälen för regeringens bedömning: Förslaget om fritidspeng innebär att har behov av vägledning om hur bestämmelsen ska Det är väsentligt för genomslaget av reformen att information om bestämmelsen når ut till . bör därför ta fram ett stöd till vid till- lämpningen av denna bestämmelse. Vidare bör ta fram löpande statistik som redovisar utbetalningar av ersättningen. 2013/14:168 ende utbetalning av fritidspeng kan t.ex. ingå i över insatser för barn och unga alternativt register över ekonomiskt bistånd. En lämplig myndighet bör få i uppdrag att följa upp tillämpningen och utvärdera effekterna av reformen. En sådan utvärdering bör göras för att närmare kunna överväga om förändringar krävs för att syftet med reformen ska uppnås. I utvärderingen bör det i enlighet med synpunkter från ett flertal remissinstanser ingå en prövning av utvidgning av åldersspannet till såväl yngre skolbarn som ungdomar upp till . De ekonomiska konsekvenserna av olika förändringar i reformen bör även belysas. Regeringens förslag: Lagförslaget föreslås träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte framfört några syn- punkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Det är väsentligt att den nya bestämmelsen träder i kraft så snabbt som möjligt. Förslaget bör därför träda i kraft . Ekonomiska konsekvenser för kommunerna I promemorian föreslås att fritidspengen ska uppgå till per barn och tolvmånadersperiod. Den högsta nivån på fritidspengen bör enligt regeringen få meddelas genom föreskrifter av regeringen (se fanns det cirka 24 000 barn i åldern 10–i hus- håll som mottog försörjningsstöd eller mer. ande om att antalet barn är oförändrat jämfört med och att alla beviljas maximal ersättning kommer kostnaden för fritidspengen uppgå Därutöver tillkommer en viss ökad admi- nistrationskostnad för att bevilja och handlägga utbetalning av fritids- Eftersom ansökan om ersättning i normalfallet kommer att ske i samband med betalning av termins- eller årsavgifter, uppstår extra kost- nader för kommunen vanligtvis en eller . fallet förväntas termins- eller årsavgiften att uppgå till maxbeloppet för fritidspengen vilket medför att kompletterande ansökningar om ersätt- ning torde vara mindre vanliga. Därmed bedöms att den utökade kostna- den för administration som tillkommer som följd av förslaget vara för- Kommunerna kommer att kompenseras för dessa I budgetpropositionen har föreslagits att anslås för den aviserade reformen och . Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen En inskränkning i den kommunala självstyrelsen bör enligt 14 kap. 3 § regeringsformen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har förenlett den. Bestämmelsen ger uttryck för en proportionalitetsprincip vad gäller inskränkningar i den kommunala självstyrelsen. Förslaget om fritidspeng innebär ett nytt åliggande för kommunerna, vilket medför en inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Inskränkningen får dock anses vara begränsad. Förslaget är angeläget ur ett barnrättsperspektiv då det syftar till att göra det möjligt för barn i familjer med knappa ekonomiska resurser att få delta i aktiviteter på sin fritid och därmed ges möjlighet till ökad delaktighet i samhället. Regelbundna fritidsaktiviteter har visat sig vara en god skyddsfaktor mot utanförskap, är utvecklande och kan ge en känsla av delaktighet. Vid en avvägning anser regeringen att syftet med förslaget väger över den begränsade inskränkning som detta medför i den kommunala självstyrelsen. Ekonomiska konsekvenser för staten Inom ramen för generella uppdrag ingår att ta fram stöd till för tillämpning av socialtjänstlagen. Detsamma gäller även statistik som redovisar utbetalningar av ersättningen. Regeringen bedömer därför inte att detta motiverar ökade anslag. Rätten till fritidspeng är kopplad till tydligt angivna kriterier och inte till en individuell behovsbedömning. Fritidspengens målgrupp är relativt avgränsad vilket talar för att antalet överklaganden blir relativt marginell och den torde därför inte medföra en sådan belastning för domstolsväsendet att den motiverar ökade anslag. Genom förslaget ges barn i årskurs 4–9 i familjer som lever i ekonomisk utsatthet en möjlighet att delta i aktiviteter . Att delta i aktiviteter tillsammans med andra barn och vuxna ökar barnets delaktighet i samhället. Det skapar ett nätverk utanför familjen, vilket kan vara avgörande för att barn trots svårigheter i barndomen kan klara sig bra i skolan och i livet. Det är också viktigt för barnets fysiska och psykiska välbefinnande. Ersättningen lämnas till kostnad för aktiviteten och är inte behovsprövad. Flickor och pojkar, som lever i ekonomiskt utsatta hushåll, får genom förslaget lika möjligheter till att delta i organiserade fritidsaktiviteter. Utrikes födda är överrepresenterade bland personer med långvarigt behov av försörjningsstöd. Förslaget kommer därmed ge fler barn till utrikes födda möjlighet till aktiviteter . 2013/14:168 andra skyddsbehövande och deras anhöriga uppbär i regel inte försörjningsstöd utan istället statlig etableringsersättning. Etableringsersättningen är individuell och ska för de flesta vara något högre än försörjningsstödet, som den kan reduceras om mottagaren inte deltar i insatser på heltid. Det samma gäller för hushåll/personer med försörjningsstöd. Personer som får etableringsersättning omfattas inte av förslaget till fritidspeng. En effekt av förslaget kan därmed vara att barn i familjer som uppbär försörjningsstöd gynnas i förhållande till barn i familjer med etableringsersättning. Det innebär dock ingen försämring från befintlig utgångspunkt för familjer med etableringsersättning. har gjort modellberäkningar av etableringsersättning. Dessa visar att ersättningen vid deltagande i insatser på heltid till en barnfamilj i normalfallet är något högre än försörjningsstöd och fritidspeng sammanlagt. Fritidspengen är också så utformad, att det inte bedöms försämra incitamenten för nyanlända att delta i etableringsinsatser eller arbete för dem som uppbär etableringsersättning. Konsekvenser för barn med funktionsnedsättning Förslaget till fritidspeng innebär att barn med funktionsnedsättning som lever i familjer med ekonomiskt bistånd får ett ekonomiskt stöd att delta i fritidsaktiviteter. Det barn som till följd av funktionsnedsättning har behov av särskilt bistånd, t.ex. för att ta sig till fritidsaktiviteter eller som behöver särskild utrustning att har möjlighet att ansöka om detta i enlighet med 4 kap. 1 SoL. rekommenderar (Ekonomiskt bistånd, 2013, s. 52) exempelvis att riksnormen bör beräknas till en högre nivå, bl.a. om den enskilde på grund av funktionsnedsättning eller andra skäl har svårigheter att upprätthålla kontakten med andra människor eller delta i samhällslivet och därför har extra utgifter, för t.ex. telefon och tidningar eller fritidsaktiviteter, som inte täcks av annat särskilt stöd. Sådant stöd kan vara t.ex. handikappersättning eller vårdbidrag. 10.1Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Paragrafen är ny och första stycket föreskriver att hushåll med barn som går i årskurs 4–9 eller motsvarande i andra skolformer har rätt till ersättning från för barnets deltagande i fritidsaktiviteter (fritidspeng) om hushållet vid ansökningstillfället har försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § och har haft sådant stöd den senaste tolvmånadersperioden. motsvarande i andra skolformer avses motsvarande årskurser i grund- särskola, specialskola, sameskola och vissa särskilda utbildningsformer enligt skollagen (2010:800). I specialskolan som har tio årskurser avses med motsvarande årskurser även årskurs tio då dessa barn fortsatt genomgår utbildning som motsvarar den som ges i . Kravet att hushållet vid ansökningstillfället har försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § (socialtjänstlagen) innebär att hushållet ska uppbära försörjningsstöd hushållet ansöker om fritidspeng. Kravet att hushållet vid ansökningstillfället har haft försörjningsstöd den senaste tolvmånadersperioden, innebär att hushållet ska ha haft dokumenterade ekonomiska svårigheter och varit beroende av försörjningsstöd från för att kvalificeras för fritidspeng. Hushållet kan visserligen ha varit självförsörjande under vissa kortare perioder men ska ändå en stor del av tiden ha varit beroende av försörjningsstöd under en ramtid . Begreppet hushåll och kravet på försörjningsstöd beskrivs i avsnitt 5.1. Paragrafens andra stycke föreskriver att barnets fritidsaktiviteter ska vara regelbundna och ledarledda samt främja ett aktivt deltagande i samhällets gemenskap. Bestämmelsen innebär vissa kvantitativa och kvalitativa krav på de fritidsaktiviteter som fritidspeng kan beviljas för. Kravet på regelbundenhet innebär att fritidsaktiviteten ska ha en viss omfattning och bedrivas med en viss frekvens. Kravet på ledarledd innebär att det ska finnas någon, en eller fler vuxna eller ungdomar, som är närvarande och leder, instruerar samt vakar över att aktiviteten genomförs på avsett sätt. Kravet att barnets fritidsaktiviteter ska främja ett aktivt deltagande i samhällets gemenskap innebär att aktiviteten ska utövas utanför familjen så att barnet ges möjlighet till utökade kontakter med andra barn, ungdomar och vuxna. Kraven på fritidsaktiviteterna beskrivs närmare i avsnitt 5.1. Paragrafens tredje stycke föreskriver att fritidspengen inte får påverka beräkningen av riksnormen i försörjningsstödet enligt 4 kap. 3 § andra stycket tredje meningen. Bestämmelsen innebär att socialnämnden inte kan hänvisa till en beviljad fritidspeng för att motivera en sänkning av riksnormen i det enskilda fallet. Förhållandet mellan fritidspengen och försörjningsstödet beskrivs i avsnitt 5.1. Paragrafen har utformats med beaktande av Lagrådets yttrande. Paragrafen är ny och första stycket föreskriver att om barnet bor varaktigt även i ett annat hushåll (växelvist boende) och båda hushållen uppfyller kraven i 1 § har respektive hushåll var för sig rätt till hälften av det belopp som fritidspengen högst får uppgå till. Bestämmelsen innebär att fritidspengen kan delas mellan två olika hushåll. Bestämmelsen tillämpas i de fall då barnet bor växelvis hos båda föräldrarna, dvs. då barnet bor ungefär lika mycket hos båda föräldrarna. Bestämmelsen möjliggör således att båda hushållen kan ansöka om fritidspeng var för sig. Den sammanlagda ersättningen för barnets fritidsaktiviteter får dock inte överstiga det belopp som fritidspengen högst får uppgå till. Paragrafens andra stycke föreskriver att om bara ett av hushållen uppfyller kraven i 1 § har detta hushåll rätt till hälften av det belopp som fritidspengen högst får uppgå till. Bestämmelsen innebär att om bara ett av hushållen har försörjningsstöd så förutsätts det att det andra hushållet 2013/14:168 är självförsörjande och att detta hushåll därmed självständigt bidrar med sin del till barnets fritidsaktiviteter. Därför får det hushåll som har försörjningsstöd endast hälften av det belopp som fritidspengen högst får uppgå till. Situationer där barn bor växelvis hos båda föräldrarna beskrivs närmare i avsnitt 5.2. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets yttrande. Paragrafen är ny och föreskriver att regeringen får meddela föreskrifter om vilket belopp fritidspengen får uppgå till. Bestämmelsen innebär ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter i förordning. Förslaget behandlas i avsnitt 5.3. Paragrafen reglerar socialnämnden möjligheter till återkrav m.m. Paragrafens första stycke ändras och innebär att om någon genom oriktiga uppgifter eller genom underlåtenhet att lämna uppgifter eller på annat sätt förorsakat att fritidspeng betalats ut obehörigen eller med för högt belopp får socialnämnden återkräva vad som har betalats ut för mycket. Ändringen innebär att socialtjänstlagens befintliga återkravsbestämmelse även kan tillämpas på fritidspengen. Förslaget behandlas i avsnitt 5.4. Paragrafen anger vilka av socialnämndens beslut som kan överklagas. Paragrafens första stycke ändras och innebär att socialnämndens beslut om ersättning om fritidspeng får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Ändringen innebär att socialtjänstlagens befintliga överklagandebestämmelse även kan tillämpas på beslut om fritidspeng. Därtill har det gjorts en språklig justering. Förslaget behandlas i avsnitt 5.5. Sammanfattning av promemorian Förslag till fritidspeng till barn i hushåll med försörjningsstöd (Ds 2013:70) I promemorian föreslås att ett nytt kapitel införs i socialtjänstlaget som innebär att hushåll med barn som går i grundskolas årskurs 4¬9 eller motsvarande i andra skolformer har rätt till ersättning från för barnets deltagande i fritidsaktiviteter (fritidspeng) om hushållet vid ansökningstillfället har försörjningsstöd och har haft sådant stöd den senaste tolvmånadersperioden. Ersättningen ska utgå endast för regelbundna och ledarledda fritidsaktiviteter. Fritidspengen föreslås uppgå till per barn och tolvmånadersperiod. Syfte med förslaget är att förbättra möjligheterna för barn i ekonomiskt utsatta familjer att delta i fritidsaktiviteter. Lagförslag i promemorian Förslag till fritidspeng till barn i hushåll med försörjningsstöd (Ds 2013:70) Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) dels att 9 kap. 1 § och 16 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas ett nytt kapitel, 4 a kap., av följande lydelse. Hushåll med barn som går i 4–9 eller har rätt till ersättning från social- 1. försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 §, och 2. haft sådant stöd under minst Ersättning utgår endast för fri- tidsaktiviteter som är regelbundna verksamheter som bedriver fritids- Om barnet bor varaktigt även i halveras hushållets rätt till ersätt- ningsstödet enligt 4 kap. 3 § andra stycket tredje meningen. Regeringen får meddela före- skrifter om vilket belopp fritids- pengen högst får uppgå till. Om någon genom oriktiga upp- Om någon genom oriktiga upp- gifter eller genom underlåtenhet att gifter eller genom underlåtenhet att lämna uppgifter eller på annat sätt lämna uppgifter eller på annat sätt enligt 4 kap. 1 § utgetts obehöri- enligt 4 kap. 1 § eller fritidspeng gen eller med för högt belopp, får enligt 4 a kap. 1 § utgetts obehöri- socialnämnden återkräva vad som gen eller med för högt belopp, får har betalats ut för mycket. socialnämnden återkräva vad som har betalats ut för mycket. Om någon i annat fall än som avses i första stycket tagit emot sådant ekonomiskt bistånd obehörigen eller med för högt belopp och skäligen