prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — Utred- ningens uppdrag utökades genom ett tilläggsdirektiv, enligt vilket utredningen skulle lämna författningsförslag avseende det europeiska systemet för elektroniska vägtullar (dir. 2012:65). Utred- ningen överlämnade del- betänkandet Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem (SOU 2012:60). Utredningens slutbetänkande, Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon (SOU 2013:3), redovisades . En sammanfattning av utredningens slutbetänkande, i nu relevanta delar, finns i bilaga 11, avsnitt 1. Slut- betänkandets lagförslag finns i bilaga 11, avsnitt 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 11, avsnitt 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Finans- departementet (dnr Fi2013/552). I denna proposition behandlas förslagen i vägtullsutredningens slutbetänkande i de delar det avser trängselskatt för utländska fordon och användningsförbud. Vidare behandlas utred- ningens förslag till bestämmelser om vilka domstolar som ska ha behörighet att pröva mål om trängselskatt. Genom införandet av vägtrafikskattelagen (2006:227) upphävdes fordonsskattelagen (1988:327) och lagen (1976:339) om saluvagns- skatt. Av förbiseende kom hänvisningarna till de upphävda lagarna i bilaga 2 till lagen (1990:313) om Europaråds- och om ömsesidig handräckning i skatteärenden att kvarstå. I denna proposition föreslås att felaktigheten korrigeras på så sätt att i nämnda bilaga införs hänvisningar till väg- trafikskattelagen och lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Förslaget har beretts under hand med och . Regeringen beslutade att inhämta lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt och förslag till lag om ändring i lagen om Europaråds- och om ömsesidig handräckning i skatteärenden, som finns i bilaga 11, avsnitt 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8, avsnitt 5. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen har också vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Förslaget om ändring i lagen om Europaråds- och om ömsesidig handräckning i skatteärenden som innebär att hänvisningar till vägtrafikskattelagen och lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt införs har inte granskats av Lagrådet. Förslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagen om trängselskatt trädde i kraft . Med stöd av lagen kan tids- och platsrelaterade skatter tas ut. fr.o.m. t.o.m. togs trängselskatt ut för passager in i och ut ur . Sedan systemet utvärderats beslutade att stadigvarande införa trängselskatt i fr.o.m. . tog kommun- fullmäktige ett principbeslut om att införa trängselskatt i . beslutade därefter att införa trängselskatt i fr.o.m. . Huvudsyftet med trängselskatt är att öka framkomligheten för vägtrafiken. Trängselskatt bidrar även till lägre bullernivåer och minskade utsläpp av olika föroreningar. I första hand ska dock skatteuttaget bidra till reducerad trängsel. Överskottet från trängselskatt finansierar infrastrukturprojekt. En viktig utgångspunkt är att trängselskatt tas ut för huvuddelen av de bilar som trafikerar det skattebelagda området. Samtliga bilar som kör in i och ut från det skattebelagda området utnyttjar infrastrukturen och ger upphov till trängsel. Av legitimitets- och rättviseskäl omfattar därför uttaget av trängselskatt merparten av de bilar som passerar det skattebelagda området. Undantag har dock medgetts för sådana fordon som i hög grad ersätter bilkörning och därmed minskar trängseln. Även skäl såsom att det inte finns något annat val än att använda bil för att kunna förflytta sig, har motiverat undantag från trängselskatt. Vidare omfattas inte utländska bilar av skatteplikten, eftersom det har funnits svårigheter med både kontroll av skattebetalning och indrivning av sanktionsbelopp vid utebliven betalning. Det har därför inte ansetts vara meningsfullt att sådana bilar omfattas av skattskyldighet. De bilar som är skattepliktiga anges i 4 § lagen om trängselskatt och utgörs av bilar som är införda i det eller brukas med stöd av saluvagnslicens. Av 2 § lag (2001:559) om vägtrafikdefinitioner framgår att bilar delas in i personbilar, lastbilar och bussar. I 5 och 6 §§ lagen om trängselskatt undantas från skatteplikt diplomatbilar, utryckningsfordon, bussar med totalvikt av , EG- mobilkranar och, efter ansökan, sådana bilar som brukas av den som har beviljats parkerings- tillstånd för rörelsehindrade. Det är, enligt 8 § lagen om trängselskatt, ägaren av bilen som är skattskyldig. Som ägare anses den som, när skattskyldigheten inträder, är eller bör vara upptagen i vägtrafikregistret som ägare eller i förekommande fall innehar saluvagnslicensen. 6.40.3Utländska bilar ska omfattas av skattskyldighet Regeringens förslag: Utländska bilar ska omfattas av skattskyldighet för trängselskatt. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Vissa justeringar har gjorts i den föreslagna lagtexten. Remissinstanserna: Kammarrätten i , , Juridiska fakultetsstyrelsen vid , , , Transport- styrelsen, Trafikanalys, , , , kommun, , kommun, kommun, Västra , BIL , , , , (numera ), , , Kommuner och Landsting och tillstyrker förslaget. Kammarrätten i , , , Konkurrens- verket, , , , , , och betonar vikten av att utländska fordon ska om- fattas av trängselskatt för att uppnå konkurrens- neutralitet för näringsidkare som använder fordon i sin verksamhet. Transportstyrelsen har vissa synpunkter på lagtextens utformning, bl.a. att det bör förtydligas vem som är skattskyldig om fordonet är registrerat i utlandet och det utländska registret innehåller uppgift om både fordonets ägare och innehavare. har inte några synpunkter på förslaget. anför att myndigheten ser svårig- heter med att utvidga begreppet skattskyldig till att omfatta även ägare eller innehavare av bilar som inte är registrerade i . påtalar också att det kan uppstå brister i konkurrensneutralitet om ägare av bilar från vissa länder, på grund av utformningen och tillämpningen av bestämmelserna, i praktiken kan undgå trängselskatt medan ägare av bilar från andra länder påförs trängselskatt. avstyrker förslaget på den grunden att förslaget bör arbetas in i en ny lag om trängselskatt. Skälen för regeringens förslag: Det nuvarande systemet för uttag av trängselskatt bygger på att bilens registreringsskyltar fotograferas. Det måste därför vara möjligt att kunna identifiera ägaren till en bil i någon form av fordonsregister. För bilar som inte är registrerade i krävs därför tillgång till eller uppgifter från andra länders fordons- register. I samband med införandet av trängselskatt fanns inte något tillräckligt utvecklat samarbete för informationsutbyte mellan stater avseende fordon. Vid tiden för införandet av lagen om trängselskatt påtalades därför att en skattskyldighet för utländska bilar skulle medföra svårigheter med både kontroll av skattebetalning och indrivning av sanktions- belopp vid utebliven betalning. Regeringen anförde vidare att det inte var meningsfullt att sådana bilar skulle omfattas av skattskyldighet (prop. 2003/04:145 s. 50). Mot den bakgrunden har utländska bilar inte kommit att omfattas av skatteplikt i fråga om trängselskatt. Skatteplikten för utländska bilar har dock genom årens gång varit föremål för diskussion. I samband med arbetet med att införa trängselskatt i konstaterade regeringen att det, mot bakgrund av erfaren- heterna att ta ut pålagor av utländska fordon vid andra skatte- och avgiftsuttag i samband med användandet av vägar, såsom exempelvis avgifts- uttaget vid broarna över , samt med hänsyn till det samarbete som inletts med vissa länder avseende informationsutbyte beträffande uppgifter om fordon, fanns skäl att överväga om den nuvarande skattebefrielsen för utländska fordon skulle kvarstå (prop. 2009/10:189, s. 9). Regeringen uttalade därvid att möjligheten att införa skattskyldighet för utländska fordon vid de skattebelagda områdena i och skulle utredas. Detta var, såsom tidigare redovisats, även något som kom till uttryck i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, volym 1, s. 145) och som sedermera vägtullsutredning fick i uppdrag att utreda. har i sitt slutbetänkande föreslagit att utländska fordon ska omfattas av skatteplikt i fråga om trängselskatt. Även i utredningens delbetänkande har föreslagits att utländska fordon ska omfattas av reglerna för infrastrukturavgifter på väg. I propositionen Infrastrukturavgifter på väg och elektroniska vägtullssystem (prop. 2013/14:25), som behandlar utredningens delbetänkande, föreslås att utländska fordon bör omfattas av en avgiftsplikt på allmän väg. har vid behandlingen av nämnda proposition betonat vikten av att infrastruktur- avgifter och trängselskatt för utländska fordon kan införas och (bet. 2013/14:TU8, rskr. 2013/14:147). Regeringen anser att utgångspunkten måste vara att samtliga bilar, även utländska, ska omfattas av lagen om trängselskatt. Ett system som inte skiljer mellan svenska och utländska bilar är mer rättvist, vilket bidrar till acceptansen av systemet. Att utländska bilar omfattas av skattskyldighet har också en viss betydelse för konkurrensneutraliteten. Mot den bakgrunden finns det goda skäl att låta utländska bilar omfattas av trängselskatt. En omständighet som dock kan tala emot att låta utländska bilar omfattas av skattskyldighet är de praktiska svårigheter som är förknippade med att ta ut skatt för passager av utländska bilar. Mot den bakgrunden har Transport- styrelsen fått uppdraget att ta fram betalnings- lösningar för utländska fordon (se avsnitt 6.40.5). har, som framgått ovan, påtalat praktiska svårigheter med uppbörden av trängselskatt i vissa länder och den orättvisa som då uppkommer i förhållande till de länder där uppbörden av trängselskatt kommer att fungera bättre. De brister i uppbördssystemet som är förknippade med utländska bilar bör enligt regeringens uppfattning ställas mot alternativet att även i fortsättningen undanta utländska bilar från skatteplikt. Som framgår av avsnitt 6.40.5 bedömer regeringen nu att det finns möjligheter för svenska myndigheter att kunna ta ut skatt för passager med utländska bilar, även om ett fullständigt avgiftsupptag för dessa bilar inte kan garanteras. Regeringens samlade bedömning, trots de invändningar som fram- fört, är att såväl svenska som utländska bilar bör omfattas av skattskyldighet i fråga om trängselskatt. Det bör dock framhållas att även om ägare av utländska bilar kommer att vara skattskyldiga kommer vissa undantag från skatteplikten som gäller , även omfatta utländska bilar. Det innebär att utländska bussar med en totalvikt av samt EG-mobilkranar även i fort- sättningen inte kommer att vara skattepliktiga. har avstyrkt förslaget eftersom föreningen förespråkar en ny lag om trängselskatt. Enligt regeringen utgör det dock inte något skäl för att avvakta införandet av trängselskatt för utländska bilar. Regeringen föreslår även i denna proposition att också utländska fordon ska omfattas av systemet av infrastrukturavgifter på allmänna vägar. Detta leder till att utländska bilar behandlas likvärdigt i respektive system för trängselskatt och infrastrukturavgifter. Vad gäller Transportstyrelsens synpunkter i fråga om lagtextens utformning har dessa beaktats. Det innebär bl.a. att om det utländska registret innehåller uppgifter om både bilens ägare och innehavare och dessa inte utgörs av samma person, så anses bilens innehavare vara ägare av bilen och är därmed skattskyldig. För bilar som är registrerade i gäller enligt 4 § lagen (2001:558) om vägtrafikregister att bestämmelserna i den lagen om ägaren av ett fordon tillämpas på innehavaren när det är fråga om fordon som innehas på grund av kreditköp med förbehåll om återtaganderätt, eller med nyttjanderätt för en bestämd tid om . Detta innebär att innehavaren av en bil i vissa fall blir skattskyldig i stället för ägaren (jfr prop. 2003/04:145 s. 110). Förslaget föranleder ändringar i 4 och 8 §§ lagen(2004:629) om trängselskatt, se avsnitt 3.25. 6.40.4Befrielse från trängselskatt för rörelsehindrade Regeringens förslag: Den som innehar ett särskilt parkeringstillstånd för rörelsehindrade enligt bestämmelserna i ett land inom EES ska efter ansökan till befrias från skatteplikt för en viss bil. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Bil tillstyrker förslaget. Transportstyrelsen har en mindre synpunkt på lagtextens utformning. ingen annan remissinstans framfört någon synpunkt. Skälen för regeringens förslag: Vid införandet av trängselskatt uttalades att det skulle finnas så få undantag från skatt- skyldighetens omfattning som möjligt. I det sammanhanget konstaterades att för den som är funktionshindrad finns inte något annat val än att använda bil för att kunna förflytta sig. Bedömningen gjordes därför att det fanns skäl för att funktionshindrade inte skulle betala trängselskatt (prop. 2003/04:145 s. 46 f.). Det undantag som infördes innebär att , efter ansökan från den som beviljats parkeringstillstånd för rörelsehindrade enligt trafikförordningen, kan besluta om att till följd av parkeringstillståndet undanta en viss bil från skatteplikt. Om det finns synnerliga skäl kan två bilar undantas från skatteplikt. Befrielse från skatteplikt kan inte medges om bilen används i yrkesmässig trafik. Även EU-medborgare som har beviljats parkeringstillstånd för rörelsehindrade utfärdat i ett annat land bör, med hänsyn till principen om likabehandling inom EU, behandlas lika i fråga om befrielse från att betala trängselskatt. Europeiska unionens råd har meddelat en rekommendation100 med innebörden att parkeringstillstånd för person med funktions- hinder ömsesidigt ska erkännas inom unionen. I rekommendationen har även en gemensam modell för parkeringstillstånd tagits fram. har rörelsehindrade med parkeringstillstånd från andra länder, under vissa förutsättningar, samma rättigheter som personer som innehar svenska parkeringstillstånd. I transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om parkeringstillstånd för rörelsehindrade (TSFS 2009:73), ges en rätt för rörelsehindrade med parkeringstillstånd som är utfärdade inom EES och utformade enligt en gemensam modell, att parkera i på samma sätt som med svenska tillstånd. Även andra utländska parkeringstillstånd med den internationella handikappsymbolen ger samma rätt att parkera som svenska parkeringstillstånd om de är 100 Rådets rekommendation 1998/376/EG av om parkeringstillstånd för personer med funktionshinder, senast ändrad genom 2008/205/EG. utfärdade på danska, engelska, franska, norska, svenska eller tyska eller om de används till- sammans med en bestyrkt översättning till något av dessa språk. Ett sådant tillstånd gäller dock inte sedan innehavaren har vistats i . Det finns, mot denna bakgrund, ytterligare skäl att inrätta en möjlighet till skattebefrielse i fråga om trängselskatt för personer som har parkeringstillstånd för rörelse- hindrade utfärdade i andra länder. Befrielse bör, liksom för de svenska bilarna, endast gälla efter ansökan från den enskilde. Befrielse från skatteplikt kan dock inte medges om bilen används i yrkesmässig trafik. Vad gäller Transportstyrelsens synpunkt i fråga om lagtextens utformning har denna beaktats. Förslaget föranleder ändring i 6 § lagen (2004:629) om trängselskatt, se avsnitt 3.25. 6.40.5Betalning av trängselskatt för utländska bilar Regeringens bedömning: Det finns förutsätt- ningar för Transportstyrelsen att ta ut trängsel- skatt för utländska bilar. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Trafikanalys anför att informationen till utländska fordonsägare som ska använda infrastrukturen måste var mycket tydlig. Skälen för regeringens bedömning Allmänt om uppbörd av trängselskatt Det är som är beskattnings- myndighet för trängselskatt, 2 § lagen om trängselskatt. Det är dock Transportstyrelsen som, för räkning, beslutar om trängselskatt och tilläggsavgift genom automatiserad behandling med stöd av uppgifter i vägtrafikregistret. Det är också Transport- styrelsen som verkställer uppbörd av sådan skatt och tilläggsavgift. För att identifiera bilarna används ett s.k. ANPR-system (Automated Number ), vilket innebär att kameror fotograferar bilarnas registrerings- skyltar vid passage av betalstationer. Därefter identifieras bilägarna med stöd av uppgifter i vägtrafikregistret. Det ankommer på Transportstyrelsen att fatta ett beskattningsbeslut för varje bil för vilken skattskyldighet inträtt (11 § lagen om trängsel- skatt). Varje beslut avser en kalendermånad. Om det inte har fattats något beslut om trängselskatt eller tilläggsavgift genom automatiserad behandling i enlighet med 2 § lagen om trängsel- skatt får enligt 15 § lagen om trängselskatt besluta i frågan. ska ompröva beslut om trängselskatt eller tilläggsavgift, efter begäran av den enskilde eller om det finns andra skäl (15 a § lagen om trängselskatt). Betalningslösningar för utländska bilar Eftersom trängselskatt tas ut genom videoregistrering (ANPR-system) är tillgången på uppgifter om bilägare från andra länders register av avgörande betydelse för att kunna ta ut trängselskatt av utländska bilar. För att Transportstyrelsen ska kunna fatta beslut om trängselskatt för utlandsregistrerade bilar krävs att myndigheten har tillgång till uppgifter om vem som äger en viss bil. Efter remissbehandlingen framkom det under beredningen av Vägtullsutrednings betänkanden att det fanns såväl tekniska som juridiska problem med att ta fram betalnings- lösningar för utländska fordon rörande infra- strukturavgifter på väg och trängselskatt. Med anledning av detta gav regeringen i uppdrag åt Transport- styrelsen att ta fram betalningslösningar för utländska fordon vid passage på en vägsträcka belagd med infrastrukturavgift eller trängsel- skatt. Enligt uppdraget ska Transportstyrelsen vid framtagandet av de olika betalningslös- ningarna utgå från sin bedömning i styrelsens promemoria Utländska fordon i svenska vägtullsystem. De betalnings- lösningar Transportstyrelsen tar fram ska vara färdiga att tas i bruk . Transportstyrelsen har i en delrapport som inkom till redogjort för arbetet med uppdraget att ta fram betalningslösningar för utländska fordon. I rapporten behandlas tre olika betalnings- lösningar: transponderbetalning, internetbaserad betaltjänst och avisering av betalningsanmodan via aviseringspartner. innebär att fordonspassager registreras genom avläsning av signaler från en transponder som är monterad i fordonets framruta. Fordonet behöver således inte stanna för betalning av infrastrukturavgiften eller trängselskatten, utan fordonsägaren faktureras i stället i efterhand av transponderutgivaren, som har tillgång till nöd- vändiga uppgifter om fordonsägaren. Enligt Transportstyrelsen saknas för när- varande förutsättningar att införa andra betal- ningslösningar än avisering av betalnings- anmodan via en upphandlad extern aviserings- partner. Transportstyrelsen har genomfört en upphandling av en aviseringspartner och valt en leverantör. Samarbetet med den valda leveran- tören har inletts och styrelsen bedömer att betalningslösningen kan tas i bruk . När det gäller betalning genom transponder konstaterar att det fram- kommit juridiska problem med att genomföra denna betalningslösning till och bedömer att det behöver utredas vidare under vilka förutsättningar betalningslösningen kan införas . Betalning genom användning av transponder kan enligt Transportstyrelsen således bli aktuellt . När det gäller betalning genom en internet- baserad betaltjänst bedömer Transportstyrelsen att en sådan tjänst inte skulle fylla någon funktion, eftersom styrelsen kommer att inhämta identifikationsuppgifter från aviserings- partnern innan skattebeslut fattas. För svenska bilar sker betalning av trängselskatt genom att ägaren aviseras med en faktura som baseras på fotografering av registreringsskylten. Denna metod för betalningsuppmaning förut- sätter att registreringsnumret vid beslutet kan kopplas ihop med en ägare genom uppgifter i vägtrafikregistret. En av svårigheterna med att ta ut trängselskatt av utländska bilar är att Transportstyrelsen inte har tillgång till uppgifter om bilägare i andra länder. Som framgår ovan har Transportstyrelsen därför, i syfte att börja kunna ta ut trängselskatt av utländska bilar, upphandlat ett avtal med ett företag som har tillgång till sådana uppgifter (aviseringspartner). Därmed finns det förut- sättningar att ta ut trängselskatt av utländska bilar. Betalningslösningen innebär att Transportstyrelsen, efter att videoregistrering skett av de utländska registringsskyltarna, kommer att skicka uppgift om aktuella passager vidare till aviseringspartnern så fort en passage av en betalstation har skett med en utländsk bil. Aviseringspartnern söker identifiera fordons- ägarna och skickar därefter tillbaka inhämtade identifikationsuppgifter till Transportstyrelsen, som sedan kan fatta skattebeslut senast den 20 i kalendermånaden efter den månad som beslutet avser (jfr 2 § andra stycket och 11 § tredje stycket lagen om trängselskatt). Efter att skattebeslut fattats skickar aviseringspartnern ut fakturor till berörda bilägare. I de fall ägarna inte har kunnat identifieras innan den 20:e i kalendermånaden efter passagen, följer av 15 § lagen om trängselskatt att har möjlighet att fatta skattebeslut senast efter den dag då beslut senast skulle fattats enligt 2 § andra stycket. Om trängselskatt inte betalas inom den lagstadgade tiden följer av 14 § lagen om trängselskatt att tilläggsavgift ska påföras den skattskyldige på samma sätt som gäller för svenska bilar. Även tilläggsavgiften aviseras genom aviseringspartnern. Några andra betalningslösningar, som betalning genom användning av en transponder, kommer inledningsvis inte vara aktuella. Betalning genom transponder har visat sig medföra rättsliga svårigheter som kräver vidare överväganden. Med anledning av detta behandlas inte i denna proposition utredningens förslag i de delar som avser lagändringar kopplade till betalning genom transponder och elektroniska vägtullssystem. är emellertid målsätt- ningen att betalning också ska kunna ske genom användning av transponder. Att en aviseringspartner i form av ett privat företag kommer att användas vid uppbörden av skatten väcker vissa frågor kring sekretess och behandlingen av personuppgifter. Innan beslut om trängselskatt har fattats omfattas uppgifter om t.ex. en bils registreringsnummer av absolut sekretess, dvs. någon prövning av om skada kan uppstå om uppgifterna lämnas ut görs inte, vilket följer av 27 kap. 1 § andra stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), nedan OSL. Sekretessbestämmelsen innebär således att Transportstyrelsen inte kan lämna ut uppgifter till aviseringspartnern om registreringsnummer på de bilar som har passerat en betalstation och som myndigheten vill ha närmare uppgifter om. Enligt 10 kap. 2 § OSL hindrar dock sekretess inte att uppgift lämnas till enskild om det är nödvändigt för att den utlämnande myndigheten ska kunna fullgöra sin verksamhet. Transport- styrelsen kommer att få till uppgift att fatta beslut om trängselskatt även för utlands- registrerade bilar. För att myndigheten ska kunna fullgöra detta åliggande är det, som fram- går ovan, nödvändigt att myndigheten får lämna uppgifter om passager som sker med utlands- registrerade fordon till aviseringspartnern. I fråga om hanteringen av personuppgifter så framgår det av 7 § lagen (2001:559) om väg- trafikregister att Transportstyrelsen är person- uppgiftsansvarig för vägtrafikregistret. Av 30 § personuppgiftslagen (1998:2004) framgår att Transportstyrelsen har möjlighet att anlita ett personuppgiftsbiträde som får behandla person- uppgifter för Transportstyrelsens räkning.