prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — Regeringen avser att återkomma till med ett förslag om ändring i högskolelagen (1992:1434) så att nämnden även får i uppgift att pröva sådana överklaganden. Den sökande föreslås vidare bli skyldig att betala en ansökningsavgift som täcker samtliga kostnader för administrativ hantering av ansökan, besluts- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 processen och kvalitetssäkringen. bedöms dessa kostnader preliminärt uppgå till . Regeringen avser också att återkomma till med ett lagförslag om ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om avgiften. Avsikten är att avgiftsintäkterna ska få disponeras av Myndigheten för . Målet för kommunernas vuxenutbildning är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. För att uppnå detta mål är det viktigt att kvinnor och män har samma makt att forma sitt eget liv genom vuxenutbildning. För att underlätta kvinnors och mäns faktiska deltagande i vuxenutbildning har det betydelse på vilket sätt vuxenutbildning erbjuds. Många som arbetar, praktiserar eller är föräldralediga har behov av en vuxenutbildning som är flexibel när det gäller tid och rum. Enligt lagen (2009:128) om ska den som verkar inom bl.a. främja jämställdhet mellan könen. Vidare ska utbildningarna bidra till att bryta traditioner i fråga om könsbundna utbildnings- och yrkesval. Trots de åtgärder som vidtagits inom och den kommunala vuxen- utbildningen för att underlätta kvinnors och mäns deltagande och ge dem förutsättningar att göra medvetna utbildningsval råder det en stor obalans mellan könen inom utbildnings- områdena. Regeringen anser därför att det finns skäl att intensifiera jämställdhetsarbetet och avser att se över hur målen för verksamhetsområdena kan formuleras utifrån ett jämställdhetsperspektiv samt vilka indikatorer som kan kopplas till målen. Genom att formulera mål och följa upp måluppfyllelsen med ändamålsenliga indikatorer kan regeringens jämställdhetspolitik på ett bättre sätt synliggöras i resultatredovisningen. Högskoleutbildning av hög kvalitet är avgörande för att stärka konkurrenskraft. Högskoleutbildning behövs för välutbildad 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 arbetskraft och skapar förutsättningar för forsk- ning och ökad kunskap. Högskoleutbildning bidrar också till bildning och enskilda individers utveckling, samhällsengagemang och kritiska tänkande. Universitet och högskolor har en viktig uppgift att utbilda för såväl dagens arbets- marknad som för morgondagens. Lärosätena har därför ett stort ansvar att se till att utbild- ningarna förnyas och är långsiktigt hållbara. Regeringens mål är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Utbildningen ska möjliggöra ett livs- långt lärande för att bidra till tillväxt och jämlikhet. Lika tillgång till utbildning är en demokratisk rättighet. Alla ska ges lika möjligheter att gå vidare till högskoleutbildning oavsett bakgrund. Det är därför av största vikt att motverka skillnader i tillgång till utbildning mellan männi- skor med olika bakgrund, men också att säker- ställa att utbildning finns tillgänglig i hela landet, t.ex. via distanskurser. Det är också viktigt att de resurser som ges till högskoleutbildning verkligen används i syfte att erbjuda de utbild- ningar som studenterna och arbetsmarknaden efterfrågar. Universitet och högskolor är internationellt präglade verksamheter där såväl utbildning som forskning bedrivs i allt högre grad oberoende av nationella gränser. och hög- skolor måste därför vara attraktiva samarbets- partners för utländska lärosäten och företag och framgångsrikt kunna attrahera studenter, forskare och resurser internationellt. Universitet och högskolor är viktiga för en hållbar utveckling i samhället. Enligt högskole- lagen ska universitet och högskolor i sin verksamhet främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Enligt högskolelagen ska också jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas i verksamheten. Regeringen förutsätter att lärosätena arbetar aktivt med dessa frågor. Aldrig förr har så många sökt sig till högskolan som . Fler behöriga sökande bör beredas plats i högskolan, särskilt mot bakgrund av en rekord- För att fler behöriga ska kunna genomgå högskoleutbildning föreslår regeringen en utökning av resurserna till högskoleutbildning i hela landet. Regeringen föreslår att medel motsvarande 5 000 nya helårsplatser avsätts . Satsningar på vissa bristyrken Universitet och högskolor har stor frihet att besluta om sitt utbildningsutbud. Men regeringen anser att eftersom arbetslösheten bland ungdomar är hög och det finns problem med matchningen på arbetsmarknaden finns det anledning att särskilt peka ut vissa utbildningar som måste byggas ut för att möta behoven på arbetsmarknaden. Det gäller utbildningar där efterfrågan på arbetsmarknaden överstiger utbudet av utbildade personer, framför allt inom yrken där det varit svårt att få tillgång till utbildad personal. Regeringen presenterar i denna proposition en nationell samling för läraryrket och ett kunskapslyft. Ett viktigt led i dessa satsningar är att det finns lärare och förskollärare inom de lärarkategorier där efterfrågan förväntas vara större än utbudet. Med anledning av detta föreslår regeringen att medel avsätts och beräknas –2018 i enlighet med Tabell 9.2 för en utbyggnad av förskollärar- utbildningen, grundlärarutbildningen och den kompletterande pedagogiska utbildning som leder till ämneslärarexamen. Regeringen föreslår också att medel avsätts och beräknas –2018 i enlighet med nämnda tabell för en utbyggnad av special- lärar- och specialpedagogutbildningarna. I utbildnings- utvärdering Kvalitetsutvärdering av special- pedagogik, speciallärar- och specialpedagog- examen (411-00621-13) har kvaliteten i dessa utbildningar vid några lärosäten ifrågasatts på ett antal punkter. De lärosäten med speciallärar- och specialpedagogutbildningar som fick omdömet bristande kvalitet har på sig att rätta till dessa brister. Regeringen förutsätter att detta sker så att utbildningarna kan fortsätta ges. Speciallärar- och specialpedagogutbildningarna är avgörande för att alla elever ska kunna nå så långt som möjligt i sin kunskapsutveckling och bristen på utbildade speciallärare och special- pedagoger är stor. Regeringen avser att i första 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 hand fördela resurser för dessa utbildningar till de lärosäten som fått omdömet hög kvalitet. Svensk hälso- och sjukvård ska vara världs- ledande. Tillgången till välutbildad personal är väsentlig för att fortsätta utvecklingen mot detta mål. Inom vissa yrkeskategorier råder brist på utbildad personal. Med anledning av detta föreslår regeringen att medel avsätts och beräknas –2018 i enlighet med Tabell 9.2 för en utbyggnad av utbildningarna till sjuksköterska, barnmorska och specialist- sjuksköterska. Om hälso- och sjukvårdsutbild- ningarna ska kunna byggas ut krävs att landsting och kommuner bidrar med platser för den verksamhetsförlagda delen av utbildningen. Ett nära samarbete mellan lärosäten och vårdgivare Tabell 9.2 Satsning på fler utbildningsplatser inom hälso- och sjukvårdssektorn är avgörande för att utbyggnaden ska kunna genomföras. Regeringen föreslår i avsnitt 10.2 Anslag för universitet och högskolor att resurserna till anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökas. Av Tabell 9.2 Satsning på fler utbildningsplatser framgår fördelningen av helårsstudenter mellan utbildningar och år. Fördelning av resurser mellan lärosätena beslutas regleringsbrev. Regeringen avser att föra in medlen i respektive lärosätes anslag för ersättning för utbildning för grundnivå och avancerad nivå samt anslaget för enskilda utbildningsanordnare . Grundlärarutbildning F–3* I budgetpropositionen aviserades en utökning av antalet utbildningsplatser på special- lärarutbildningen och antalet platser inom hälso- och sjukvårdsutbildningar vid vissa enskilda utbildningsanordnare och universitet i . Regeringen föreslår att anvisar medel i enlighet med vad som har beräknats. I budgetpropositionerna , 2013 och 2014 har medel avsatts för att utöka utbildnings- platserna på läkar-, tandläkar-, barnmorske-, sjuksköterske- samt ingenjörsutbildningarna. Regeringen föreslår att anvisar medel i enlighet med vad som har beräknats. föreslås också medel avsättas i enlighet med vad som har beräknats för den satsning som motsvarar ca 4 200 tillfälliga platser –2015 och som föreslogs i budgetpropositionen . Högskoleutbildning ska enligt högskolelagen (1992:1434) vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund och på beprövad erfarenhet. Vidare ska utbildning på grundnivå väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. Den vetenskapliga grunden i kombination med kraven på förkunskaper är utgångspunkten för vad som ska betraktas som högskoleutbildning. Gränsdragningen mellan olika utbildnings- former är ibland svår att göra. Regeringen menar att sådan utbildning som primärt hör hemma 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inom gymnasieskolan eller vuxenutbildningen inte bör ges som högskoleutbildning. Högskolans utbildningar ska möta både arbetsmarknadens och samhällets behov på . Universitet och högskolor ansvarar själva för att inom ramen för de mål som regeringen har satt upp i examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) utforma utbildningarna och de har stor frihet att själva dimensionera utbildningarna så länge dessa möter studenternas efterfrågan och arbets- marknadens behov. Regering och riksdag har vid ett flertal tillfällen uttalat dessa principer för dimensionering. Principerna ger en stor flexibilitet i utbildningsutbudet, och erfarenheter visar att en alltför centralstyrd dimensionering av utbildning inte är ändamålsenlig. Regeringen ser dock att samverkan mellan lärosäten liksom med andra berörda myndigheter innebär möjligheter till en bättre dimensionering av utbildningarna. Vid planering av utbildningsutbudet är det viktigt att universitet och högskolor tar del av analyser som gäller det framtida behovet på arbetsmarknaden. För stora delar av utbudet behöver sådana analyser grundas på bedömningar om arbetsmarknaden på såväl regional som nationell nivå. En särskild utredare (dir. 2014:54) har också i uppdrag att beskriva utvecklingen och sammansättningen av utbildningsutbudet i högskolan ur ett helhets- perspektiv såväl på nationell nivå som på läro- sätesnivå . Utredaren ska också göra en bedömning av och föra ett resonemang om huruvida balansen i högskolans utbildningsutbud är väl avvägd med hänsyn till studenternas efterfrågan, arbetsmarknadens behov och samhällets övriga behov, liksom i relation till målet att utbildning i högskolan ska ha hög kvalitet. Utredaren ska lämna sina förslag . För att utbildningarna ska bli så användbara som möjligt, både för individen och för arbets- marknaden, är arbetsmarknadsanknytningen i utbildningarna viktig. Den är särskilt angelägen inom utbildningar som leder till yrkesexamina, men arbetsmarknadsanknytningen i utbild- ningarna överlag bör enligt regeringens mening förbättras. Högskoleförordningen slår fast att studenter ska ges tillgång till studievägledning och yrkesorientering. Regeringen förutsätter att lärosätena arbetar aktivt med dessa frågor. Ett litet exportberoende land som behöver ha ett fungerande och väl utvecklat strategiskt samarbete mellan alla aktörer som kan bidra till att blir framgångsrikt i den internationella konkurrensen. Därför bör större vikt läggas vid universitetens och högskolornas uppgift, att inom ramen för sin utbildnings- och forskningsverksamhet, samverka med det omgivande samhället. I detta ingår att informera om sin verksamhet, verka för att forskningsresultat kommer till nytta men också t.ex. att samverka med forskning som bedrivs utanför högskolorna. Universitet och högskolor står i centrum för samhällets kunskapsutveckling och är en väsentlig del i innovations- kraft. Universitet och högskolor är också centrala aktörer för regional tillväxt. Se även avsnitt 9.10.6 Nyttiggörande av forskning. Regeringen ser positivt på att lärosäten samverkar och samarbetar med varandra i syfte att uppnå hög kvalitet i utbildning och forskning. I vilka former detta samarbete sker avgör lärosätena i stor utsträckning själva. Regeringen avser inte att uppmuntra några ytterligare samgåenden mellan lärosäten. behöver fler arbetade timmar för att klara framtidens välfärd. Vi behöver arbeta högre upp i åldrarna, men det är också viktigt att sänka etableringsåldern på arbetsmarknaden. /13 tog drygt 62 900 personer examen vid ett svenskt lärosäte, av vilka var eller äldre. Om de studenter som är intresserade av att genomföra sin utbildning räknat erbjuds möjligheter att läsa relevanta kurser, skulle det kunna få positiva effekter både för samhället och för den enskilda studenten. Regeringen anser att det är angeläget att det finns goda förutsättningar för studenter att läsa kurser som är relevanta för en kommande examen och uppmuntrar därför lärosätena att erbjuda en större andel sommarkurser som ger ökade möjligheter till en tidigare examen. Distansutbildning är i många fall ett viktigt komplement till det utbildningsutbud som erbjuds på campus. En utbildning som inte kräver studentens fysiska närvaro och som ger stor frihet för studierna gör det möjligt för fler personer att genomföra en högskole- utbildning oavsett bostads- och livssituation. Det är viktigt att utbildningsutbudet på distans är relevant för att ge bättre möjligheter för studenter att t.ex. kunna studera hela program och få examina men också för att underlätta fort- och vidareutbildning. Den tekniska utvecklingen ger nya möjligheter för lärosäten att samarbeta om hela utbildningar eller om vissa kursmoment. En del av uppdrag är att följa hur effektivt verksamheten inom universitet och högskolor bedrivs. Om anslag avsedda för högskoleutbildning används för utbildning som skulle kunna ges inom andra utbildningsformer t.ex. inom gymnasieskolan eller vuxenutbildningen, menar regeringen att effektiviteten i den statliga resursanvändningen kan ifrågasättas. Regeringen utgår från att sådana fall uppmärksammas av Universitetskanslers- ämbetet. Inom ramen för sitt effektivitetsuppdrag har publicerat flera analyser och . Områden som har berörts har varit bland annat varit prestationsgraden i högskolan. Prestations- graden har enligt myndigheten förbättrats något, vilket regeringen välkomnar. Att studierna kan bedrivas effektivt är viktigt både för studenterna och för resursutnyttjandet inom högskolan. 9.9.3Bättre möjligheter för personer med utländska meriter En angelägen prioritering för regeringen är att fler utrikes födda kvinnor och män snabbt ska etablera sig på arbetsmarknaden. Validering av reell kompetens och bedömning av utländsk utbildning är av stor betydelse för etableringen på arbetsmarknaden och för tillträde till högre utbildning. En utredare har i uppgift att kartlägga de valideringsinsatser som finns inom arbetsmarknads- och utbildningssektorn. Utredaren ska bl.a. föreslå hur valideringssystem kan utformas som effektivare utnyttjar befintliga resurser och som är lättare att överblicka för individen än vad dagens system är (U 2014:G). Mot bakgrund av detta arbete ska ett samman- hållet, nationellt och permanent system för validering införas. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Bedömning av utländska utbildningsmeriter Ur både individens och samhällets perspektiv är det av stor vikt att tillvarata den kompetens som personer med utländsk utbildning har. För att underlätta för dessa personer i finns merparten av bedömningen av utländsk utbildning på gymnasial och efter- gymnasial nivå samlad vid myndigheten och högskolerådet. I fråga om reglerade yrken ansvarar respektive behörig myndighet för bedömningen för tillstånd att utöva yrket. På grund av bl.a. ökade flyktingströmmar prognostiserar Universitets- och högskolerådet ytterligare ökningar av inkommande ärenden till bedömningsverksamheten . För att kunna hantera den ökande ärende- mängden gällande bedömning av utländsk utbildning, i vissa fall för personer som saknar dokumentation av sin utbildning, avser regeringen att göra en tillfällig förstärkning av verksamheten 2015–2016. Regeringen föreslår att ytterligare avsätts för detta ändamål och beräknar . Kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning En avgörande faktor för att en person med utländsk utbildning ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden med arbetsuppgifter som motsvarar personens utbildningsnivå kan ofta vara möjligheten att komplettera sin utbildning inom den svenska högskolan. har avsatts för kompletterande utbildningar för läkare, tandläkare, sjuk- sköterskor, lärare och jurister. Det är viktigt att dessa utbildningar erbjuds även fortsättningsvis. Regeringen föreslår att ytterligare avsätts för kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad efter- gymnasial utbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) inklusive studiemedel. Regeringen beräknar att fortsatt avsätts . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Kvalitetsförstärkning inom humaniora och samhällsvetenskap samt lärar- och förskollärarutbildning All högskoleutbildning ska hålla hög kvalitet. Även om svensk högskola generellt sett håller hög kvalitet finns det områden där det finns indikationer på att kvaliteten behöver förbättras, framför allt inom ämnesområdena humaniora och samhällsvetenskap. Bland annat har bristen på undervisningstimmar lyfts. Inom regeringens satsning byggs vissa inriktningar inom lärar- och förskollärarutbildningarna ut. Det är viktigt att alla studenter som ska bli lärare eller förskollärare har genomgått en utbildning av god kvalitet. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen en förstärkning av resurserna till utbildningar inom humaniora och samhälls- vetenskap samt till lärar- och förskollärar- utbildningar. föreslår regeringen att avsätts för ändamålet och beräknar ytterligare . delrapporterar ett uppdrag om att följa upp användningen av tidigare ökning av resurserna till humaniora och samhällsvetenskap. Regeringen avser att noggrant följa myndig- hetens arbete i frågan. slutför Universitetskanslers- ämbetet den omgång av utbildningsutvär- deringar som påbörjades . Omkring 2 000 utbildningar på grundnivå och avancerad nivå har då blivit granskade för att pröva om de uppfyller kraven för examen. Inför nästa cykel med utbildnings- utvärderingar finns det anledning att överväga hur den nationella kvalitetssäkringen fortsätt- ningsvis bör organiseras. Viktiga utgångspunkter för framtiden är bl.a. att kvalitetssäkrings- systemet är sammanhållet och innefattar både lärosätenas eget kvalitetssäkringsarbete och de granskningar som gör samt beaktar principer för kvalitetssäkring på europeisk nivå. Det är vidare angeläget att utbildningarnas användbarhet och förberedelse för arbetslivet ingår som en viktig aspekt i granskningarna och att företrädare för arbetslivet och studenterna involveras och ges tydliga roller i kvalitetssäkringssystemet. En utredare har fått i uppdrag att biträda i arbetet med att se över de grundläggande principerna i ett nationellt kvalitetssäkringssystem (U2014:I). Utredaren ska bl.a. föreslå vilka delar och vilka processer som det nationella kvalitetssäkrings- systemet bör innehålla samt redovisa en tydlig roll- och ansvarsfördelning mellan lärosätena och . Uppdraget ska redovisas . En komponent i det nuvarande kvalitets- säkringssystemet är att en del av resurserna fördelas för utbildning på grundnivå och avancerad nivå på grundval av resultaten i utbildnings- utvärderingar. Omdömet mycket hög kvalitet för utbildningar innebär en ökad resurs- tilldelning för respektive lärosäte. föreslås fördelas till läro- säten med utbildningar som har getts omdömet mycket hög kvalitet. Regeringen avser dock att i samband med att ett nytt kvalitetssäkrings- system arbetas fram också se över principerna för den kvalitetsbaserade resurstilldelningen. Studenternas möjlighet till inflytande över utvecklingen av utbildningen och studie- förutsättningarna vid universitet eller högskolor är en viktig förutsättning för att uppnå en utbildning av hög kvalitet. Ett väl fungerande studentinflytande är därför av stort allmänt intresse. Högskolelagen slår fast studenternas rätt att vara representerade i frågor som rör utbildningen eller studenternas situation. Sedan kårobligatoriet avskaffades 2010 har student- kårernas förutsättningar att bedriva verksamhet förändrats i grunden. Regeringen avser att noggrant följa utvecklingen inom området. I den svenska högskolan ska kvinnor och män kunna verka på lika villkor och med samma möjligheter till akademisk karriär. All form av diskriminering ska motverkas. Samhällets behov av att tillvarata den bästa kompetensen mot- verkas när könsbundna föreställningar präglar studieval och utbildning. Regeringen vill särskilt betona att det i 1 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434) fastställs att i universitets och hög- skolors verksamhet ska jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas. Arbetet med att uppnå jämn könsfördelning är komplext och insatser krävs på flera nivåer inom högskolan. Det är av stor vikt att universitet och högskolor bedriver ett aktivt jämställdhets- arbete. Regeringen avser att noggrant följa utvecklingen inom området med målsättningen att jämställdheten inom högskolan ska öka ytterligare. tillsattes en delegation för jämställd- het i högskolan (dir. 2009:7) med uppdrag att stödja insatser och föreslå åtgärder som främjar jämställdhet i högskolan. Delegationen lämnade sitt slutbetänkande Svart på vitt – om jämställdhet i akademin (SOU 2011:1). Universitets- och högskolerådet har därefter getts i uppdrag att ta emot slutredo- visningar av de projekt som har fått stöd av delegationen. Myndigheten konstaterade i sin redovisning av uppdraget att det fortfarande finns stora brister avseende jämställdheten i den svenska högskolan (U2014/2632/UH). Regeringens målsättning för utbildning på grundnivå och avancerad nivå är att köns- fördelningen bland studenterna ska vara jämn. finns det stora skillnader som t.ex. att antalet kvinnor som väljer att påbörja högskoleutbild- ning är betydligt högre än antalet män. Att män i högre grad än kvinnor väljer bort högskole- utbildning är en bekymmersam utveckling. Inom vissa utbildningar är fördelningen mellan kvinnor och män särskilt ojämn, t.ex. inom vissa lärar- och hälso- och sjukvårdutbildningar samt inom vissa tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. Det är viktigt att lärosätena medvetet arbetar för att rekrytera studenter från det underrepresenterade könet på en utbildning. En individs kunskaper och kompetens, inte individens kön, ska vara avgörande vid befordran. Trots att kvinnor har varit i majoritet bland studenterna i utbildning på grundnivå och avancerad nivå är av professorerna kvinnor medan är män. Regeringen vill därför betona att det är viktigt att universitet och högskolor skapar lika möjligheter för kvinnor och män att meritera sig, både inom utbildning på forskar- nivå och senare i forskarkarriären. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har fastställt att det ska finnas mål för könsfördelningen av nyrekryterade professorer på lärosätena och regeringen har , med ett uppehåll åren 2009–2011, angett sådana mål. Rekryteringsmålen för innevarande period omfattar samtliga universitet och högskolor med statlig huvudman samt och och gäller . Regeringen följer noga i vilken mån lärosätena uppnår rekryteringsmålen. Internationalisering av svensk högskole- utbildning är en förutsättning för ställning som kunskapsnation med stark konkurrenskraft. behöver internationellt utbyte för att driva utvecklingen av utbildning, forskning och innovation.