prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — Målet att motverka skadliga inslag i massme- dierna bör därför ändras på så sätt att det tar sikte på att motverka skadlig mediepåverkan. Huvuddelen av resultatinformationen som be- dömningarna grundar sig på utgörs av åter- rapporteringar, uppföljningar och utvärderingar från myndigheter och institutioner. Bedömningen av resultatet inom medier utgår från –bedömning av om programföretagen i allmänhetens tjänst har uppfyllt sina public service-uppdrag, –antalet ärenden i och tv, samt andelen fällande beslut, –antalet tillstånds- och tillsynsärenden rö- rande radio och tv, –antalet ärenden om utgivningsbevis för databaser, –utbetalat presstöd i form av driftsstöd och distributionsstöd, fördelat på antalet tid- ningar, –antalet utgivna taltidningar samt kostnader och antalet abonnenter för dessa, –hur tillgängligheten till tv för personer med funktionsnedsättning utvecklats, –insatser för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem mot skadlig mediepåverkan. Myndigheterna på medieområdet har redovisat de uppdrag som gavs i regleringsbreven att föreslå resultatindikatorer för att följa upp de mediepolitiska målen inom sina respektive ansvarsområden. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 SR sänder analog FM-radio i fyra rikstäckande och 25 lokala radiokanaler samt ytterligare tre kanaler i och . Dessutom sänder SR ett antal kanaler via digitalradio (DAB) som kan nås av av befolkningen. Härutöver har SR ett omfattande programutbud tillgängligt via webben, för lyss- ning såväl direkt som i efterhand. SR har 35 nyhetsredaktioner. Av allmänpro- duktionen producerades utanför 2013. Företaget använde 439 miljo- ner kronor till inköp av rättigheter och utom- ståendes medverkan, vilket är något mindre än 2012. Tabell 13.2 programutbud i , fördelat på programområden Radio och tv i allmänhetens tjänst Den nuvarande tillståndsperioden för program- företagen (), Te- levision AB (SVT) och Utbildningsra- dio AB (UR) inleddes och löper till och med . Enligt programföretagens sändningstillstånd ska verksamheten präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i för- hållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Sändningarna ska vara tillgängliga i hela landet och programmen ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgo- doser skiftande förutsättningar och intressen hos befolkningen i hela landet. Programföretagen ska beakta programverksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen och utrymme ska ges åt en mångfald av åsikter och meningsyttringar. Hänsyn ska tas till mediets särskilda genom- slagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av pro- grammen. Dessa övergripande villkor ingick även i föregående periods sändningstillstånd. SR, SVT och UR följer upp hur upp- draget genomförts i redovisningar som lämnas till () och och tv. De sen- aste redovisningarna avser 2013 och är kopplade till de då gällande sändningstillstånden och an- slagsvillkoren. Sänd tid i timmar Källa: public service-redovisning 2013 Av tabell 13.2 framgår hur SR:s förstasändningar i FM fördelade sig på olika programområden och 2013. SR sände därutöver repriser i FM . Musik är den största kategorin och utgjorde , liksom föregående år, av utbudet i FM. Antalet sända timmar inom områdena nyheter, samhälle och sport har minskat något, medan kulturutbudet har ökat, bl.a. genom fler sändningar av nyhets- programmet Kulturnytt. Utbudet för barn och unga har minskat totalt sett , framför allt på grund av att tre webbexklusiva kanaler har lagts ned. SR:s förstasändningar på nationella minori- tetsspråk i FM och DAB uppgick till totalt 2013. Utbudet på samiska har ökat. En central del av SR:s verksamhet för att öka tillgängligheten till programmen för personer med funktionsnedsättning är att öka hörbar- heten, vilket har fortsatt bl.a. genom olika tekniska åtgärder. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 SVT sänder tv-program i fem kanaler; SVT1, SVT2, SVT24, Barnkanalen och, tillsammans med UR, Kunskapskanalen. Kanalerna sänds till hela landet via marknät, satellit och över det öppna internet. Samtliga kanaler vidaresänds via kabel och ip-tv. SVT1 och SVT2 sänds även i högupplöst kvalitet (hd-tv) i mark- nätet. Därutöver sänds kanalen SVT World till utlandet via satellit och ip-tv. Sändningarna av SVT World till ingår i ett särskilt utbyte av tv-sändningar mellan och som också ger tv-tittare i , och möjlighet att fritt ta emot Sverige- finska sändningar av TV Fin- land. För kanalens innehåll ansvarar det finska programföretaget . upp- hörde direktsända program, bl.a. nyhetssänd- ningar, i TV . Efter kritik från berörda har nyhetssändningar delvis återinförts. YLE:s nyhetssändningar finns även tillgängliga via webben för alla i som har tillgång till internet. Majoriteten av SVT:s utbud finns tillgängligt som beställ-tv genom webbtjänsten SVT Play. har en ökande andel av SVT:s äldre tv-program gjorts tillgängliga via tjänsten Öppet arkiv på internet. Tabell 13.3 programutbud, fördelat på Sänd tid i timmar Källa: public service-redovisning 2013 Som framgår av tabellen rikstäckande utbud i de fem pro- gramkanalerna . Av dessa var förstasändningar, varav ut- gjordes av egenproduktion, en ökning jämfört med . sitt ursprung från produktionsorter utanför . Av tabellen framgår också hur det rikssända utbudet fördelade sig på olika utbudskategorier . ökade framför allt utbudet av fiktion och fakta, medan underhållnings- och sportutbudet minskade. sände program för barn och ungdom, vilket är ungefär i nivå med . Detta inkluderar på mi- noritetsspråk. Totalt sändes på nationella minoritetsspråk och teckenspråk 2013, vilket är en ökning jämfört med . Det har också skett en förbättring när det gäller att tillgodose behoven hos personer med funktionsnedsättning. Totalt textades av utbudet på svenska 2013, att jämföra 2012. Andra tillgänglighetstjänster som erbjuds är teckenspråkstolkning, uppläst text- remsa och syntolkning. Dessutom bedrivs ett aktivt arbete för ökad hörbarhet. UR producerar utbildnings- och folkbildnings- program. Programverksamheten ska bedrivas inom utbildningsområdena barn- och ungdoms- utbildning samt högskole- och annan utbildning och inriktas på att förstärka, bredda och kom- plettera de insatser som görs av andra på dessa områden. UR sänder sina program i SR:s och SVT:s kanaler. Sändningstiderna fastställs genom överenskommelser mellan bolagen. I , som är en av UR och SVT gemensamt driven kanal, svarade UR för av ut- budet , att jämföra under föregående år. UR:s radio- och tv-program finns också till- gängliga på webben. Med hjälp av en extra till- delning från rundradiokontot 2012 har företaget kunnat öka tillgängligheten till programmen via denna plattform. Skolor och andra utbildnings- anordnare har även tillgång till materialet via mediecentraler och slutna nätverk. UR utökade sändningstiden för såväl radio- som tv-programmen. Totalt sändes tv, varav förstasänd- ningar, och radio, varav förstasändningar. sände UR nyprodu- cerade radio- och tv-program för barn och unga, vilket är något lägre än 2012. Av dessa var ande- len egenproduktion . totalt program i radio och tv på nat- ionella minoritetsspråk och teckenspråk , vilket är mer än 2012. Av den totala sändningsvolymen i tv textades på svenska 2013, vilket är en ökning jämfört med . UR har liksom SVT även sänt syntolkade och teckenspråkstolkade tv-program och arbetat aktivt med frågor om hörbarhet. och tv vid Myn- digheten för radio och tv granskar SR:s, SVT:s och UR:s s.k. public service-redovisningar och bedömer om företagen har uppfyllt sina uppdrag i allmänhetens tjänst. senaste rapport (dnr Ku2014/1157) avser före- tagens redovisningar . Vid en sammantagen bedömning finner att programföretagen får anses ha uppfyllt sina uppdrag i allmänhetens tjänst 2013. På vissa specifika områden anser nämnden dock att villkoren inte är uppfyllda. Enligt nämnden har SVT inte uppfyllt kravet på utbud av nyheter samt kulturella och konstnär- liga upplevelser för ungdomar. UR och SR har enligt nämnden inte särskilt prioriterat tillgäng- ligheten till program för barn och unga med funktionsnedsättning. Inget av programföreta- gen bedöms ha uppfyllt kravet på utbud till barn och unga inom språkgruppen chib. Vidare bedömer nämnden att UR och SVT inte har uppfyllt kravet på särställning för meänkieli och chib i programverksamheten. SVT har inte nått målet att texta alla program på svenska. SVT har inte heller uppfyllt kravet på att andelen av allmänproduktionen som produceras utanför ska vara . Nämnden finner att SVT och UR med viss tvekan har uppfyllt kravet på särskild hänsyn till språkliga behov hos barn och ungdomar som har teckenspråk som första språk, samt att SVT med viss tvekan har uppfyllt kravet på att särskilt prioritera tillgängligheten till program för barn och unga med funktionsnedsättning. Nämnden anser vidare att SVT med viss tvekan har uppfyllt kraven på mångsidighet och spegling av hela landet. Nämnden redovisar, liksom föregående år, att programföretagens verksamhet på internet inte beaktas av av gällande reglering. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Slutligen konstaterar att den under hela tillståndsperioden –2013 har ansett att programföretagen huvudsakligen har uppfyllt sina uppdrag i allmänhetens tjänst. Kommersiell radio och tv m.m. återkallades fyra tillstånd att sända analog kommersiell radio på tillståndshavarens egen begäran. Dessa tillstånd kommer att utlysas på nytt. Antalet tillstånd var 99 (föregående år 103). meddelade Myndigheten för radio och tv 25 tillstånd att sända digital kom- mersiell radio. Av dessa var 21 nationella och fyra regionala/lokala. Tillstånden fördelas på totalt sex olika bolag. Enligt tillståndsvillkoren ska sändningarna ha inletts , för att sedan stegvis byggas ut fram till och med , då de nationella sändning- arna ska kunna tas emot i områden där av befolkning är bosatt. Nya tillstånd att sända tv i marknätet för andra än SVT och UR gäller för perioden –. Tillstånd har getts av Myn- digheten för radio och tv till sändningar av 51 nationella och sex regionala/lokala tv-kanaler. Sex av de nationella kanalerna ska sändas med högupplöst bild (hd-tv), övriga med standard- upplöst bild. Ytterligare kanaler kommer att få börja sändas som hd-tv . Myndigheten för radio och tv har tidigare be- slutat om skyldigheter för kommersiella pro- gramföretag att tillgängliggöra tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning under peri- oden –. För program- tjänster med en tittartidsandel över en procent gäller särskilda skyldigheter, för övriga generella skyldigheter. Beslutet omprövas beträf- fande vilka programtjänster som ska omfattas av respektive skyldighet. På regeringens uppdrag har myndigheten även kartlagt vilka tekniska lösningar som finns för att tillgängliggöra inter- aktiva televisionstjänster för personer med funktionsnedsättning samt hur samarbetet mel- lan leverantörer av tjänster och utrustning ser ut. Myndigheten har även utvärderat olika lösning- ars användarvänlighet samt vilka förutsättningar de har att nå användarna. Uppdraget redovisades i rapporten tv och kommer att utgöra underlag vid myndighet- ens fortsatta arbete med tillgänglighetsfrågor. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Myndigheten för radio och tv prövar även frå- gor om utgivningsbevis för databaser eller webb- platser. kom det in 245 ärenden, vilket är 99 ärenden fler än föregående år. Av det totala antalet ärenden rörde 127 ansökningar om utgivningsbevis. Vid utgången av 2013 fanns 883 gällande utgivningsbevis, vilket är en ökning med 40 stycken jämfört med . vilket är något lägre än , då andelen har uppgått till mellan . ansökte om påförande av särskild avgift i tolv fall, vilket är två fler än året innan. Efter att ha ökat kraftigt minskade åter antalet anmälningar från 2 892 stycken 2012 till 2 421 stycken 2013. Lokal icke-kommersiell radio och tv Närradion är det lokala föreningslivets radio. Vid utgången av 2013 hade 806 föreningar sänd- ningstillstånd, en minskning med 25 . Antalet tillståndshavare har minskat successivt , då det fanns 1 164 stycken. Tillstån- den fördelades på 153 sändningsområden, en ökning med två områden sedan föregående år. Det fanns 24 förordnade kabelsän- darorganisationer i , vilket är oförändrat jämfört med . och tv har till uppgift att, genom granskning i efterhand, över- vaka om program som har sänts i radio och tv eller tillhandahållits i beställ-tv står i överens- stämmelse med radio- och tv-lagen (2010:696) och de programrelaterade villkor som gäller för tjänsterna. Innehållsregler i sändningstillstånd finns för public service-företagen och, i begrän- sad utsträckning, för och de övriga svenska kanaler som sänder i marknätet, bl.a. regler om saklighet och skydd för privatlivet. För public service-företagen finns därutöver särskilda bestämmelser för sändningsverksam- heten i allmänhetens tjänst. har 1 307 granskningsärenden di- arieförts, varav 1 296 avser anmälningar och 11 egna initiativ från nämnden. (1 096 ärenden) gäller de tre public service-före- tagens sändningar, vilket är ungefär i nivå . Totalt har 1 318 ärenden avgjorts , varav 166 ärenden beslutades vid sammanträde i nämnden. Övriga beslut har fattats av nämndens ordförande. beslutade i av inkomna ärenden att dessa inte skulle leda till någon prövning. Andelen fällande beslut av den totala mängden ärenden var , Syftet med presstödet är att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Presstödet lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Presstödet har uppgått till totalt ca . Tabell 13.4 med driftsstöd 2011–2013 1-2 nr/vecka 3-5 nr/vecka 6-7 nr/vecka Driftsstödet har uppgått till ca (2012) och betalats ut till 87 tidningar, varav 19 är hög- och medelfrekventa och 68 är lågfrekventa. Tre nya tidningar med utgivning en gång har beviljats stöd . Tabell 13.5 och exemplar med distributionsstöd samt kostnader 2011–2013 betalades ut i distributionsstöd till 134 tidningar, varav 95 är hög- och medelfrekventa och 39 lågfrekventa. fanns det, enligt , 176 unika dagstidningstitlar på den svenska marknaden. Antalet tidningstitlar uppgick till 178 . har flera omfattande redaktionella samarbeten ingåtts bland högfrekventa drifts- stödstidningar med samma ägare på samma ut- givningsort. finns det endast tre från lokala konkurrenter helt fristående andratid- ningar med 6- eller 7-dagarsutgivning. Dagstidningarnas sammanlagda upplaga har minskat . Trenden har fortsatt . Nedgången i dagspressens vinstnivåer har för- stärkts ytterligare , som är det sämsta året under de som mätningarna gjorts. har den genomsnittliga rörelsemar- ginalen slutat på minus även för de tidningsföretag som inte får driftsstöd. Resultatnivåerna för landets andratidningar är betydligt sämre än i övriga grupper. Utgifterna för presstödet var lägre än . Utgif- terna för driftsstöd har minskat med 2013 jämfört med . De minskade kostnaderna förklaras bl.a. av nedtrappningen av stödet till storstadstidningar och sjunkande upplagor för många tidningar. Utgifterna för distributionsstödet är lägre än . Av denna minskning förklaras av sjunkande upplagor. Resterande belopp åsyftar stöd som avser 2013 men som kommer att belasta 2014 eftersom det utbetalades . har gjort bedömningen att de tidningar som beviljats presstöd använt medlen för avsedda ändamål. uppföljning av kostnader för tidningsdistributionen samt distributions- företagens prissättning av distributionstjänsten visar att distributionsstödet täcker av distributionskostnaderna. Taltidningarna täcker i det närmaste hela lan- det och mer än hälften av landets dagstid- ningar ges ut som taltidning. Utgifterna för taltidningsverksamheten uppgick till , vilket var 4,5 mil- joner kronor högre än 2013. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 13.6 2011–2013 Källa: Myndigheten för tillgängliga medier Vid utgången av 2013 gavs sammanlagt 101 taltidningar ut (tabell 13.6). Av dessa gavs 45 ut som inlästa taltidningar (39 radiotidningar och 6 cd-tidningar), 22 som s.k. RATS-tid- ningar (en äldre typ av talsyntestidning) och 34 som taltidningar med text (en ny typ av talsyntestidning som togs i bruk 2013). Tabell 13.7 Antal taltidningsabonnenter 2011–2013 Källa: Myndigheten för tillgängliga medier Antalet taltidningsabonnenter har fortsatt att minska. Den fortsatta minskningen av antalet taltidningsabonnenter kan bl.a. förklaras av att verksamheten befinner sig i ett förändringsskede med fokus på den kommande teknikomlägg- ningen. Könsfördelningen bland abonnenterna är re- lativt jämn, även om män är något överrepre- senterade när det gäller talsyntestidningar. slutredovisade Myndigheten för tillgängliga medier det uppdrag om den framtida taltidningsverksamheten som rege- ringen gav 2010. Redovisningen visade att kost- naden för det nya taltidningssystemet blir lägre än vad som först beräknats. Myndigheten ut- vecklar nu det nya taltidningssystemet baserat på produktion med talsyntes och distribution via internet. Med de nya taltidningarna blir hela dagstidningen tillgänglig och inte enbart en 90 minuters inläst version. Det nya systemet med- för också större flexibilitet gällande hur, när och var prenumeranten kan ta del av sin taltidning. Myndigheten för tillgängliga medier inledde 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 teknikskiftet och hade skiftat över 34 tidningar till det nya systemet. Regeringen beslutade för- ordningen (2013:9) om taltidningar och motta- garutrustning, som trädde i kraft och som reglerar förutsättningarna för taltidningsstöd. Skydd av barn och unga mot skadlig mediepåverkan Att skydda barn och unga mot skadlig mediepå- verkan handlar till stor del om att genom ökad medie- och informationskunnighet stärka dem som medvetna medieanvändare. fortsatte detta arbete. En webbaserad läroplattform, , utar- betades i samarbete med , och i syfte att samla och sprida pedagogiskt material på området. Inom ramen för samarbetet i Nordiska mi- nisterrådet arrangerade myndigheten ett nordiskt expertmöte i om medie- och informationskunnighet. har också genomfört ett an- tal regeringsuppdrag, bl.a. en svensk version av kampanj No Hate Speech Move- ment. Av de 225 överklagningsbara beslut om fast- ställande av åldersgränser för film som myndig- heten fattade med stöd av lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt överklagades tio, varav tre änd- rades i högre instans. och tv med- delade fyra fällande beslut på grund av att sänd- ningarna innehöll våldsskildringar i strid med bestämmelsen om mediets särskilda genom- slagskraft. anmälde även till Justitiekanslern ett ärende som omfattade flera sändningar med våldsskildringar i strid med radio- och tv-lagens bestämmelse om ingående våldsskildringar av verklighetstrogen karaktär. Sammanställning och spridning av information om utvecklingen inom medieområdet Flera aktörer arbetar med att ta fram och sprida information om mediemarknadens aktörer och utvecklingen inom medieområdet. Detta arbete bidrar till att öka kunskapen om såväl mediean- vändningen i som mediebranschens ut- veckling och förutsättningar. Nordiskt Informationscenter för Medie- och kommunikationsforskning (Nordicom) vid följer medieutvecklingen, tar fram mediestatistik, kartlägger mediemark- naden samt analyserar aktuella trender. Nordi- com genomför den s.k. Mediebarome- tern. Myndigheten för radio och tv har till uppgift att följa utvecklingen och branschstrukturen inom medieområdet och sprida kunskap om den till allmänheten. Som ett led i detta publicerar myndigheten rapporterna Medieut- veckling och Svenskt medieutbud för att infor- mera om hur den svenska mediemarknaden ser ut. har ett särskilt ansvar att följa medieutvecklingen när det gäller barn och unga. Som en del i detta ger myndigheten bl.a. ut publikationen Ungar och medier. Myndigheten har även särskilda uppdrag relate- rade till handlingsplanen demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44). Myndigheten överlämnade rapporten antidemokratiska budskap på internet som fick stort medialt genomslag och resulterade i att myndigheten fick ytterligare ett uppdrag med utgångspunkt i resultaten från studien. Inom ramen för det nya uppdraget har tagit fram ett digitalt utbild- ningsmaterial med samlingsnamnet för mig (2014) som syftar till att öka ungas medie- och informationskunnighet och därigenom stärka dem mot antidemokratiska budskap på internet och i sociala medier som uppmanar till våld och hot för en politisk eller ideologisk sak. På den förra regeringens uppdrag genomförde myndigheten en kvali- tativ studie av barns och ungas användning av sociala mötesplatser på internet ur ett jämställd- hetsperspektiv, vilken redovisades i rapporten /Stoneface . Inom EU inleddes en bred allmän diskussion om konsekvenserna av den pågående omvandlingen av det audiovisuella medieland- skapet genom grönboken helt konvergerad audiovisuell värld: tillväxt, skapande och värderingar. I grönboken ställer kommissionen frågor för att analysera vilket behov som finns av åtgärder för att främja eko- nomisk tillväxt och företagsinnovation. Kom- missionen försöker också utröna hur respekten för grundläggande värderingar som yttrandefri- het, mediemångfald, kulturell mångfald samt skydd av konsumenter, inklusive utsatta grupper som minderåriga och personer med funktions- nedsättning, ska kunna tillgodoses i det konver- gerade medielandskapet. Vid kulturministermötet antogs rådsslutsatser om mediefrihet och medie- mångfald i den digitala miljön. I slutsatserna betonas vikten av skydd mot otillbörlig påverkan av journalister och källskydd. Rådsslutsatserna innehåller också formuleringar om mediekon- centration som tar sikte på behovet av transpa- rens kring ägarförhållanden inom mediesektorn. Arbetet med medier och information inom sker i styrkommittén för media och informationssamhället (CDMSI). mandat omfattar även ett ansvar för uppföljning av den strategi för internets styrning som antogs av ministerkommittén . Ett särskilt fokus läggs på rätten till yttrandefrihet på internet och rätten att meddela och ta emot information oberoende av gränser. hölls en konferens i för ministrar ansvariga för medie- och informationssamhället. Vid konferensen, som förberetts av CDMSI, antog ministrarna en politisk deklaration om yttrandefrihet och de- mokrati i den digitala eran jämte tre resolutioner om frihet på internet, bevarande av medias väsentliga roll i den digitala eran och journa- listers säkerhet. 13.4.3 Analys och slutsatser Radio- och tv-lagen har skapat goda villkor för företag på radio- och tv-marknaderna vilket leder till större mångfald. har ny teknik och nya distributionsvägar medfört att den andel medieinnehåll, bl.a. i form av beställ-tv, som levereras direkt till konsumenterna från leve- rantörer i utlandet har ökat. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 innebär att det internationella samarbetet blir alltmer betydelsefullt. Myndigheten för radio och tv arbetar fortsatt med att förbättra tillgängligheten till tv-innehåll för personer med funktionsnedsättning. Arbetet bedrivs främst genom myndighetens årliga be- slut om tillgänglighet samt den kartläggning som sker av tekniska lösningar på området och hur samarbetet mellan olika teknik- och tjänsteleve- rantörer ser ut. Även om antalet föreningar som sänder närradio har minskat är lokal icke-kommersiell radio och tv alltjämt betydel- sefull för att olika intressen och åsikter ska kunna göra sig hörda och främjar på så sätt ytt- randefrihet och mångfald i samhället. Genom den efterhandsgranskning som gör säkerställs att radio- och tv-lagen samt bestämmelserna i sändnings- tillstånden följs. Den låga andelen fällande beslut tyder på att efterlevnaden av reglerna för radio och tv är god. Radio och tv i allmänhetens tjänst Utifrån bedömer regeringen att SR, SVT och UR i huvudsak uppfyller sina uppdrag i allmänhetens tjänst.