prop · H103209 · 2014-04-03 00:00:00 — har beslutat om bindande mål att landets utsläpp av växthusgaser ska minska till 2050 jämfört med nivå. För att säkerställa att utsläppen minskar i den takt som behövs för att nå detta mål ska den brittiska regeringen överlämna femåriga koldioxidbudgetar till landets parlament. Alla lagförslag som påverkar utsläppen ska innehålla en analys av förslagets konsekvenser för utsläppen. Se bilaga 9. Oklart hur de svenska utsläppen ska minska efter 2020 Regeringen formulerade 2009 en vision om att inte har några nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Visionen kan innebära betydande eller mindre omfattande utsläppsminskningar i . Regeringen har ännu inte uttalat hur visionen ska förhålla sig till exempelvis kolsänkor och till teknik för att fånga och lagra koldioxid.69 Det är därmed än mer osäkert om långsiktiga investeringar i koldioxidsnål teknik blir lönsamma för staten, näringslivet och medborgarna. EU och har antagit FN:s tvågradersmål och ställt sig bakom bedömningen att de industrialiserade länderna bör ställa om sina ekonomier för att kunna åstadkomma utsläppsminskningar på 80–till 2050 jämfört 66Riksrevisionen RiR 2012:7 och RiR 2012:1. 67Riksrevisionen RiR 2011:10 s. 111 f. konstaterade bland annat att skattebefrielsen för biodrivmedel inte har inneburit långsiktiga och förutsägbara villkor för företagen. Regeringen har föreslagit att ett kvotpliktssystem införs istället för skattebefrielse för biodrivmedel . 2013/14:1 s. 398 f. 68Se , faktapromemoria 2012/13:FPM110 s. 7. 69Kolsänkor tar upp kol från atmosfären och binder det. Det är framförallt haven och växtligheten som fungerar som kolsänkor. Om kolsänkor räknas in och det finns en förväntan på väsentliga utsläppsminskningar utomlands och tilltro till utveckling av teknik för att fånga och lagra koldioxid blir visionen lättare att nå. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT med 1990.70 Regeringen har dock inte närmare preciserat hur tvågradersmålet förhåller sig till visionen att inte har några nettoutsläpp. anser att det skulle vara en fördel om regeringen redovisar en långsiktig utsläppsbana till 2050. har också i flera granskningar efterlyst att regeringen tar fram en ungefärlig bana för hur utsläppen ska minska på lång sikt.71 Vid åtog sig alla industriländer att ta fram nationella långsiktiga strategier för att åstadkomma minskade växthusgasutsläpp.72 EU har därför beslutat att unionen och medlemsstaterna ska ta fram strategier för att minska industriländernas utsläpp som grupp med 80–till 2050.73 redovisade , på regeringens uppdrag, ett underlag till en färdplan 2050. Regeringen har inte tagit ställning till underlaget, men har uttalat att den avser att närmare beskriva hur det svenska arbetet med att nå visionen till 2050 ska genomföras.74 Regeringen har inte preciserat hur klimat- och energimål till 2020 ska tolkas och beräknas. Det saknas tydliga underlag för att urskilja hur etappmål till 2020 förhåller sig till EU:s mål för svenska utsläppsminskningar i den icke handlande sektorn. Regeringen har inte samordnat de olika målen eller rapporterat hur de skiljer sig åt. Prioriteringen att har en fossiloberoende fordonsflotta 2030 har varken regeringen eller myndigheterna definierat. Regeringen har, , inlett ett arbete med att utreda hur prioriteringen ska definieras och tolkas. Regeringens långsiktiga vision är otydligt formulerad och det saknas en ungefärlig bana för hur utsläppen ska minska. Styrningen fokuserar på mål eller tidigare. 2008/09:162 anger regeringen att EU:s tvågradersmål ska vara styrande för de åtgärder som behöver vidtas i den svenska klimatpolitiken. Regeringen bedömer att den industrialiserade delen av världen behöver minska sina utsläpp , jämfört med . Se även , faktapromemoria 2012/13:FPM110 s. 5. 71Riksrevisionen RiR 2011:8, 2012:1, 2012:7 72Se exempelvis regeringens beslut (M2011/2426/KI), . 73Medlemsstaterna ska senast rapportera hur det arbetet fortlöper. Se art. 4.1 b och art. 4.2 och rådets förordning 525/2013. Flera länder i EU har genomfört eller påbörjat arbete med att ta fram egna färdplaner och utsläppsmål till 2050. De genomförda färdplanerna har olika status men föreslagna målsättningar för utsläpp till 2050 är relativt lika. I huvudsak utgår de föreslagna eller antagna målen från att de globala per capita utsläppen ska minska till per capita och att en stor del av denna minskning behöver ske på hemmaplan. Se 2012, rapport 6525. 2013/14:1 UO 20 s. 62. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT 4Måluppfyllelse, kostnader och sidoeffekter Klimatinsatserna ska bidra till att minska utsläppen på ett effektivt sätt och kostnaderna ska vara rimliga. Det är dock komplicerat att bedöma om kostnaden för olika klimatåtgärder är rimliga, bland annat för att många åtgärder ska bidra till flera olika mål. En del insatser finansieras via statsbudgeten och medför därmed utgifter för staten. Några exempel på detta är skattelättnader, forskningsstöd och klimatinsatser utomlands. Styrmedel inom klimat- och energipolitiken finansieras också på annat sätt. Styrmedlet energideklarationer innebär exempelvis att fastighetsägarna måste ta fram och bekosta uppgifter om fastigheternas energianvändning, vilket ska bidra till minskad energianvändning och i förlängningen till minskade utsläpp. Ett annat exempel är andra lagstiftade åtgärder som medför åtgärdskostnader. Kostnaderna läggs då på de aktörer som måste anpassa sin verksamhet till lagkraven, exempelvis EU:s krav på fordonsindustrin att tillverka bilar med lägre utsläpp. Vidare finns det insatser som ger intäkter till staten, exempelvis koldioxidskatt. Det är viktigt att samlat följa upp hur olika styrmedel påverkar varandra, vilka ungefärliga kostnader och vilka sidoeffekter som uppstår och vem som får betala. Sådan information utgör viktiga beslutsunderlag inte bara för regeringen och , utan även för myndigheter, företag och allmänhet. I avsnitten nedan beskriver inledningsvis måluppfyllelsen till 2020 och förutsättningarna för att nå visionen till 2050. Därefter behandlas de viktigaste klimatinsatserna i regeringens klimat- och energipolitik samt effekter av och kostnader för de klimatinsatser som har granskat. Kapitlet avslutas med att sidoeffekter av olika klimatinsatser beskrivs. Uppfyllelsen av klimatmålen påverkas av politiska beslut och andra händelser i omvärlden. Om minskade utsläpp i huvudsak beror på svag konjunktur och låg efterfrågan på fossilintensiv produktion, riskerar utsläppen att öka igen när konjunkturen vänder. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 4.1.1Etappmålet till 2020 ser ut att nås var utsläppen i drygt 61 miljoner ton.75 Av dessa var utsläpp utanför den handlande sektorn och från den handlande sektorn.76 Totalt sett har utsläppen minskat med mellan åren 2005 och 2012.77 Om utsläppen följer prognoser, ser det ut som om etappmålet till 2020 kommer att nås med beslutade styrmedel.78 Detta förutsätter dock bland annat att tillräckligt många utsläppskrediter levereras till 2020. Det svenska etappmålet till 2020 är utformat så att en tredjedel ska nås genom utsläppsminskningar i andra länder. Figur 4.1 nedan visar prognoserna för uppfyllelsen av etappmålet till 2020. I nivån för etappmålet ingår levererade utsläppskrediter motsvarande (en tredjedel av etappmålet) för . Utsläppen i får då inte överstiga 36 miljoner ton79 (p) i den icke handlande sektorn om målet ska nås. Prognosen för utsläppen i för den icke handlande sektorn är cirka 35 miljoner ton80 (n), vilket innebär att etappmålet uppfylls om prognosen infrias. Utsläppen i den handlande sektorn väntas stiga något jämfört med . 75De svenska utsläppen av växthusgaser uppgick preliminärt till koldioxidekvivalenter 2012, se webbplats . Den preliminära statistiken är inte uppdelad på den handlande och den icke handlande sektorn. Utsläppsstatistiken redovisas exklusive utsläpp från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) och utrikes transporter, se , National Inventory Report 2013, , s. Koldioxidekvivalenter är en gemensam måttenhet för utsläpp av växthusgaser (CO2e) och anger mängd av en växthusgas uttryckt som den mängd koldioxid som ger samma klimatpåverkan; påverkan av till exempel metan motsvarar klimatpåverkan av koldioxid, se webbplats . 76Den handlande sektorn omfattar bland annat anläggningar inom industri- och energiproduktion. ingår ytterligare sektorer och ämnen i den handlande sektorn motsvarande (inklusive flyg) koldioxidekvivalenter 2011, se e-post från . Verksamheter som exempelvis transporter och bostäder ingår inte i handelssystemet. För mer information om EU:s handelssystem, se bilaga 2. 77Naturvårdsverkets preliminära data . Eftersom 1990-års data inte är uppdelade mellan den handlande och icke handlande sektorn på ett tillförlitligt sätt jämförs här åren 2005–2012. 78Den icke handlande sektorn har förändrats sedan etappmålet beslutades. kan förändringar ske, vilket betyder att det inte går att säga exakt hur mycket utsläppsminskningar som behöver göras för att nå etappmålet. 79Etappmålet är för den icke handlande sektorn indelad efter anläggningar som ingår 2013. En tredjedel av etappmålet ska nås med hjälp av utsläppskrediter från andra länder, motsvarande cirka 6,6 miljoner utsläppskrediter. Etappmålet inklusive 6,6 miljoner utsläppskrediter är (36,1=29,5+6,6). SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Figur 4.1 Utsläpp av växthusgaser i –2012, prognoser 2015, 2020, 2025, 2030 samt etappmålet till 2020* Miljoner ton utsläpp (koldioxidekvivalenter) 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012** *Uppdelningen mellan den handlande och den icke-handlande sektorn utgår från de anläggningar som ingår i den handlande sektorn 2013. **preliminära data är inte uppdelade på den handlande och den icke handlande sektorn. Källa: bearbetning av data från . Leverans av utsläppskrediter avgör om målet nås Prognosen att etappmålet till 2020 ser ut att kunna nås förutsätter att tillräckligt många utsläppskrediter kontrakteras och levereras, samt att utsläppen i den icke handlande sektorn minskar. Antalet levererade utsläppskrediter har varit lågt, men har ökat under de senaste åren.81 Av de 40 miljoner utsläppskrediter som enligt regeringen behövs för att uppnå etappmålet, återstår dock fortfarande som ännu inte har levererats. bedömer att kommer att kunna erhålla cirka 28–31 miljoner krediter med nuvarande beslutade medel.82 Detta innebär att kommer att behöva besluta om medel för att köpa ytterligare cirka 6–9 miljoner för att nå upp till de 40 miljoner utsläppskrediter som regeringen bedömer kommer att behövas. Se tabell 4.1. Måluppfyllelsen kan bli lägre om förväntade leveranser uteblir. 81Att leveranserna tar tid beror bland annat på att kontrollprocessen som utförs av FN:s oberoende granskare tar tid. Se RiR 2012:27 s. 50. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Levererade utsläppskrediter och förväntade leveranser av utsläppskrediter i förhållande till etappmålet 2020, miljoner krediter *Utöver dessa medel har regeringen i budgetproposition anvisat ytterligare medel i form av en utökad bemyndiganderam –2022. uppskattar att ytterligare 2,5–4 utsläppskrediter kan kontrakteras i och med detta. var marknadspriset på utsläppskrediter () per ton.83 Det låga priset på utsläppskrediter innebär en mycket stor osäkerhet kring hur marknaden som helhet kommer att utvecklas.84 Det finns en osäkerhet kring om kommer att erhålla tillräckligt många utsläppskrediter för att nå etappmålet. En lösning skulle dock kunna vara att köpa utsläppskrediter på andrahandsmarknaden. Regeringen har dock valt att styra köpen mot vissa kategorier och länder för att även uppfylla flera andra syften, krav och inriktningar med köpen.85 På andrahandsmarknaden kan köparen inte alltid välja utsläppskrediter från en särskild projektkategori, vilket innebär att det då skulle vara osäkert om regeringens andra syften skulle kunna uppfyllas.86 83Pris på CER DEC2013, redan utfärdade och levererade utsläppskrediter från CDM-projekt (mekanismen för ren utveckling) vilka används inom EU:s handelssystem. 84Kommentar från representant på seminarium om utsläppshandel arrangerat av och . 85Riksrevisionen RiR 2011:8. s. 24 f. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT 4.1.2Stort gap mellan vision och prognos till 2050 Oavsett hur den svenska visionen om utsläppsminskningar tolkas, blir den svår att nå med de styrmedel som beslutats . Enligt prognoserna kommer utsläppen av växthusgaser att minska betydligt långsammare än vad som skulle behövas för att nå utsläppsnivåer som motsvarar av 1990 års utsläpp, se figur 4.2. Viktiga förutsättningar för att visionen ska kunna nås är innovationer och tekniksprång som minskar behovet av fossila bränslen. Enligt har olika aktörer framfört att det också behövs förändringar i beteenden framför allt för att minska energianvändningen.87 Figur 4.2 Utsläpp av växthusgaser i –2012, prognoser 2015, 2020, 2025, 2030, 2050 samt utsläppsbanor till 2050 med olika utsläppsnivåer* Miljoner ton utsläpp (koldioxidekvivalenter) Totala utsläpp av växthusgaser Linjär utsäppsbana som krävs vid lägre utsläpp än 1990 Linjär utsläppsbana som krävs vid lägre utsläpp än 1990 *data är preliminära. Prognoserna bygger på rapportering till FN. Prognosen 2050 bygger på referensscenario enligt myndighetens underlag till färdplan 2050, vilket baseras på det långsiktsscenario till 2030 som rapporterade till EU . Källa: bearbetning av data från . 87 E-post från . KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 4.2Effekter och kostnader av olika styrmedel Bedömningen av om nationella delmål till 2012 har uppnåtts beror på hur regeringen kommer att hantera överskott av nationella utsläppsrätter. Om överskottet säljs till något annat land som då tillåts öka sina utsläpp så minskar inte de globala utsläppen ytterligare.88 Då har de svenska insatser som har bidragit till överskottet endast inneburit en omfördelning av utsläppen mellan olika länder och målet kan inte sägas ha nåtts. Om överskottet istället sparas uppfylls målet på kort sikt. Men om det sedan används eller säljs, blir effekten att de globala utsläppen inte minskar.89 Om överskottet annulleras, bidrar de svenska insatserna till minskade utsläpp även globalt. Regeringen har ännu inte beslutat hur överskottet ska hanteras.90 styrs utsläpp inom den handlande sektorn av utsläppstaket för EU:s system för handel med utsläppsrätter.91 Marknadspriset på utsläpp (på kort, medellång och lång sikt) förutsätts uppstå genom att det ska råda brist på utsläppsrätter i kombination med att det finns en flexibilitet att handla med dem. De totala utsläppen inom handelssystemet ska minska i takt med att utsläppstaket sänks linjärt –2020 och därefter om inget annat beslutas.92 åtagande om utsläppsminskningar inom den icke handlande sektorn styrs dels av EU:s bördefördelningsbeslut om linjära utsläppsminskningar för den icke handlande sektorn, dels av det svenska etappmålet.93 88Det finns i praktiken ingen marknad för nationella utsläppsrätter. Ett antal möjliga köparländer har gjort politiska ställningstaganden i samband med Doha-mötet om att de inte ska köpa nationella utsläppsrätter från Kyotoprotokollet. Dessutom tillåter inte lagstiftningen kring EU:s klimat- och energipaket att överskott av nationella utsläppsrätter från Kyotoperioden –2012 används för måluppfyllelsen –2020 inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. RiR 2013:8 s. 66 f. Däremot är det fortfarande möjligt att spara utsläppsrätterna. 89Riksrevisionen RiR 2009:21 s. 40. 90Miljöminister har i svar på interpellation 2012/13:197 dock uttalat att regeringens avsikt är att hantera överskottet av nationella utsläppsrätter på ett sätt som inte innebär några nettoökningar av utsläppen i andra länder. Se protokoll 2012/13:57. 91Se bilaga 2. 92Den linjära minskningen avser den del av utsläppsrätterna som auktioneras ut och den del av gratis tilldelade utsläppsrätter som avser kraftvärmeanläggningars produktion av värme, se e-post från . 93Eventuellt kan ett överskott uppstå om överträffar det svenska etappmålet. Regeringen har inte tagit ställning till vad ska göra med ett sådant eventuellt överskott. Se RiR 2013:8 s. 66. SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Kostnader94 för olika styrmedel kan bestå av köp av utsläppskrediter, anslag till forskning och utveckling, eller högre utgifter för exempelvis infrastruktur. Styrmedlen kan också medföra minskade skatteintäkter, exempelvis befrielse från energiskatt på el inom programmet för energieffektivisering. Statens klimatinsatser utgörs inte bara av kostnader, utan genererar också intäkter till staten. Exempelvis får staten in i energi- och koldioxidskatter . I bilaga 6 finns en sammanställning över de styrmedel har granskat, vilka effekter i form av minskade utsläpp som de har gett, samt statens kostnader och intäkter. 4.2.1Kostnaden för att minska utsläpp varierar De kostnader per ton minskade utsläpp för olika styrmedel som har beräknat95 visar en mycket stor spridning. Exempelvis kostar utsläppsrätter i EU:s handelssystem per ton96 och klimatinsatser i andra länder per ton.97 är koldioxidskatten enligt generell nivå per ton. Skattebefrielsen för biodrivmedel98 medförde en minskad skatteintäkt för staten med per ton. Granskningen av styrmedlet miljökrav i offentlig upphandling visar att det i vissa fall kan vara en besparing att köpa miljöbilar jämfört med att köpa konventionella bilar.99 Det är svårt att bedöma om kostnaden för olika klimatåtgärder är rimliga, bland annat för att många klimatåtgärder även ska bidra till flera andra mål. Ett förenklat sätt att jämföra kostnaden för olika klimatåtgärder i är att utgå från koldioxidskatten som bland annat utgör en del av bensinpriset. Åren 2009–2011 var den generella nivån för koldioxidskatten per ton.100 En jämförelse kan även göras med priset för utsläppsrätter, som är per ton. 94Riksrevisionen har granskat både statsfinansiella kostnader och förorenarnas kostnader. 95Riksrevisionen har inte beräknat eventuella välfärdsförluster eller åtgärdskostnader. 96I var priset på utsläppsrätter i EU:s handelssystem (EUA) per ton, enligt Carbons webbplats . Se även historiska utsläppspriser i bilaga 8. 97Det är svårt att beräkna hur mycket utsläppen minskar till följd av vissa styrmedel, exempelvis klimatrelaterad forskning och utveckling och programmet för energieffektivisering. Enligt Energimyndighetens senaste årsredovisning om det svenska CDM- och JI-programmet beräknas klimatinsatserna i andra länder till per ton. 98Regeringen har föreslagit att ett kvotpliktssystem införs istället för skattebefrielse för biodrivmedel . 2013/14:1 s. 398 f. 99Riksrevisionen RiR 2011:29 s. 12. Detta bygger på skattningar av livscykelkostnader för olika kategorier av tjänstebilar i samband med offentlig upphandling i stat, landsting och kommuner. 100Den generella nivån för koldioxidskatt var per ton , se Beräkningskonventioner 2012 och 2013 s. 167. KLIMAT FÖR PENGARNA? GRANSKNINGAR INOM KLIMATOMRÅDET 2009–2013 Effekterna av ett styrmedel kan vara att utsläppen minskar . Exempelvis kan en subvention för installation av bergvärme ge minskade utsläpp framåt. Kostnaden per ton minskade utsläpp blir i detta fall lägre ju längre anläggningen består. Den fortsätter att bidra med minskade utsläpp under sin livslängd. Kostnaderna för de åtgärder som leder till långsiktiga minskningar exempelvis i kan således bli lägre än vad en beräkning av en kortsiktig insats visar. Kostnaden för köp av en utsläppskredit motsvarar alltid ett ton minskade utsläpp ett år.101 För att kunna bedöma om kostnaderna är rimliga behöver också en samlad bedömning av de olika styrmedlens kostnader och effekter göras. Sådana analyser kan vara svåra att genomföra och vara behäftade med stor osäkerhet. Men en samlad bedömning av exempelvis kostnader för olika styrmedel är ändå nödvändig för att åstadkomma en god hushållning med statens medel. I kapitel 6 beskriver att regeringens och myndigheternas analyser och rapportering inte ger en samlad bild av utsläppsminskningarna i förhållande till kostnaderna. Det medför risk för att de samlade kostnaderna blir högre än nödvändigt. Det kan finnas olika skäl till att förorenare betalar olika mycket för sina utsläpp. Ett exempel är koldioxidskatten som har olika nivåer och undantag, utifrån skattens resursstyrande karaktär och hänsyn till näringslivets konkurrenskraft. En sidoeffekt av statens klimatinsatser är dock att det är väsentliga skillnader mellan vad olika förorenare måste betala för sina utsläpp, både mellan hushåll och näringsliv, mellan olika typer av hushåll, mellan den handlande och icke handlande sektorn och mellan olika branscher. En annan sidoeffekt är att styrmedel kan påverka andra nationella och EU- gemensamma styrmedel positivt eller negativt. Exempelvis har åtgärder riktade mot anläggningar i EU:s handelssystem för att nå energieffektiviseringsmål och förnybarhetsmål på kort sikt bidragit till att sänka priset på utsläppsrätter inom handelssystemet. Det incitament för företagen att investera i ren teknik som priset i EU:s handelssystem ska ge blir mindre på grund av detta. 4.3.1Skillnader i vad olika förorenare betalar för utsläppen Näringslivet och hushållen behöver betala olika mycket för utsläppen bland annat eftersom de klimatrelaterade skatterna skiljer sig åt för olika förorenare. 101Denna minskning kan bara tillgodoräkna sig ett specifikt år, även om minskningarna i värdlandet består . SLUTRAPPORT: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Av de totala koldioxidutsläppen orsakade näringslivet . Hushållen102 orsakade , men betalade nästan hälften av de klimatrelaterade skatterna.103 EU:s handelssystem är ett annat styrmedel som medför skillnader mellan företag inom och utanför den handlande sektorn samt mellan olika branscher. har i tidigare granskningar konstaterat att företag inom den handlande sektorn har haft lägre kostnader, i vissa fall inga kostnader alls, för sina utsläpp jämfört med företag utanför den handlande sektorn.104 En av orsakerna till detta är att företagen har fått utsläpprätterna gratis105 i kombination med att tilldelningen varit betydligt större än vad företagen behövt. har visat att det samlade överskott som tilldelades fram till 2011 var värt cirka 1,8 miljarder kronor.106 Regeringen har tidigare betonat att tilldelning av gratis utsläppsrätter innebär en förmögenhetsöverföring.107 Stora skillnader i vad olika förorenare i praktiken betalar i förhållande till sina utsläpp överensstämmer inte fullt ut med principen om att förorenaren ska betala (PPP). Enligt regeringen kan det finnas skäl till avsteg från principen om det finns risk för koldioxidläckage, det vill säga att produktion förläggs till länder utan eller med lägre utgifter för utsläpp. har dock konstaterat att regeringen inte har analyserat hur mycket olika branscher har betalat för utsläppen.108 Inför den tredje handelsperioden (2013–2020) gäller nya tilldelningsprinciper för EU:s handelssystem, se bilaga 2. medför det än större skillnader mellan vad företag i olika branscher i praktiken får betala för utsläppen, vilket beskrivs i följande avsnitt. 102Här ingår hushållens direkta utsläpp, framför allt privat bilism och oljeuppvärmning. Hushållens indirekta utsläpp från produktion av varor och tjänster via konsumtion ingår inte. , Miljöräkenskaper, utsläpp inklusive hushållens ideella organisationer och offentlig förbrukning. 103Se RiR 2012:1 s. 30. Uppgifter om utsläppen är hämtade från Miljöräkenskaperna. 104Riksrevisionen RiR 2012:1 och RiR 2013:8. 105Auktionering anses av bland annat och vara en bättre tilldelningsmetod än gratis tilldelning. Enligt undviks bland annat godtyckliga oväntade förmögenhetsöverföringar om utsläppsrätter auktioneras ut. Regeringen anser att auktionering bidrar till att uppfylla principen om att förorenaren ska betala. Se RiR 2012:1 s. 38. 106Riksrevisionen RiR 2012:1 s. 11.