prop · H20310 · 2014-10-21 00:00:00 — Om utbetalning har skett av ett belopp utan att mottagaren har varit berättigad till det, ska besluta att det felaktiga beloppet ska betalas tillbaka. En utbetalning är felaktig så snart någon av förutsättningarna för utbetalning brister. Det kan t.ex. handla om att det inte är fråga om ett sådant arbete som omfattas av avdrag eller att lämnad uppgift om köparens betalning inte är korrekt. Det kan också vara fråga om att har gjort en felregistrering av belopp eller personnummer. Om utföraren till köparen betalar tillbaka ett belopp, som har legat till grund för beslut om utbetalning av ett belopp från , ska utföraren underrätta om denna återbetalning. Om en sådan återbetalning till köparen har skett, ska verket besluta att återbetalning ska ske med ett belopp som motsvarar vad som betalats tillbaka till köparen. Utföraren och annan mottagare som fått en felaktig utbetalning ska ges tillfälle att yttra sig innan ärendet avgörs, om det inte är onödigt. I fråga om rätten att få del av uppgifter som har tillförts ärendet genom någon annan och att få tillfälle att yttra sig över dem gäller bestämmelserna i 17 § förvaltningslagen (1986:223). Ett beslut om återbetalning får inte meddelas efter utgången av det sjätte året efter det beskattningsår som utbetalningen avser. Detta korresponderar med tidsfristen för efterbeskattning, där beslut som huvudregel måste meddelas från utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut. Återbetalning görs genom insättning på ett särskilt konto för återbetalning. Återbetalningen anses ha gjorts den dag då betalningen har bokförts på det särskilda kontot. Återbetalning ska göras senast den efter den månad då fattat beslutet om återbetalning. Kostnadsränta tas ut på sådant belopp som ska betalas tillbaka efter beslut av . Räntan beräknas från den dag beloppet betalades ut till och med dagen för beslut om återbetalning. Kostnadsränta beräknas efter en räntesats som motsvarar basräntan enligt 65 kap. 3 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Om det finns särskilda skäl, får helt eller delvis efterge kravet på ränta. Ett sådant skäl kan t.ex. vara att en felaktig utbetalning orsakats av ett misstag hos . Det är inte en förutsättning för eftergift att utföraren begär detta. är oförhindrat att på eget initiativ pröva frågan om eftergift. 2014/15:10 Återbetalning ska göras senast den efter den månad då fattat beslutet om återbetalning. Om återbetalning inte görs i rätt tid, ska fordran lämnas för indrivning. Av 3 § förordningen om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete framgår att indrivning inte behöver begäras för en fordran som understiger om indrivning inte krävs från allmän synpunkt. Ett beslut om återbetalning gäller inte och får därför verkställas först sedan det vunnit laga kraft (se 3 kap. 23 § utsökningsbalken). Överklagandetiden för beslut om återbetalning och andra beslut enligt lagen om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete är . Sedan registrerat en begäran om utbetalning som kommit in på papper eller tagit emot en begäran som lämnats elektroniskt via e- tjänsten Husarbete görs en grundkontroll av de köp som begäran avser. Det är främst en formell kontroll enligt inkomstskattelagen och lagen om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete. Ärenden som väljs ut för kontroll handläggs av Skattekontoret . Exempel på saker som kontrolleras är fastighetsägande för ROT-ärenden, att de uppgifter som är obligatoriska i begäran finns angivna och om utbetalning av hela det belopp som begärs för en köpare skulle göra att köparen överskrider det maximala taket på i skattereduktion . Samtliga ärenden som passerat den formella kontrollen genomgår en fördjupad kontroll. Syftet med denna så kallade förkontroll är att stoppa misstänkta fuskutbetalningar. En begäran om utbetalning som godkänns vid den fördjupade kontrollen går vidare till utbetalning. Bland de företag som fått utbetalning görs ett urval. Avstämning sker mot mervärdesskatt, arbetsgivaravgifter och inkomstskatt. Om det visar sig att utbetalning har gjorts felaktigt beslutar om återbetalning. En utförare som begär utbetalning eller underrättar om felaktig utbetalning ska ge tillfälle att granska underlaget för utbetalning eller återbetalning och lämna de uppgifter som behövs för granskningen. Avsikten är att , på förekommen anledning i ett enskilt fall eller genom t.ex. ett stickprovsförfarande, ska kunna göra vissa kontroller i syfte att säkerställa att utbetalningar sker på korrekta grunder (prop. 2008/09:77 s. 43). Skyldigheten uppkommer så snart begäran eller underrättelsen gjorts och kvarstår även efter att fattat beslut i ärendet. Skyldigheten kan således t.ex. åberopas när i efterhand vill granska riktigheten av en redan beslutad utbetalning. Granskningen kan, efter överenskommelse, ske på plats hos utföraren. Det finns inget hinder mot att en sådan granskning sker som en revision enligt skatteförfarandelagen. Det finns vidare inget formellt hinder mot att i ett enskilt fall till någon som uppges vara köpare av husarbete riktar frågor kring underlag och andra uppgifter som lämnats av en utförare. Ett godkännande för F-skatt ska meddelas om vissa krav är uppfyllda, bl.a. ska den sökande bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet i . fattar beslut om med vilket belopp F- skatt ska betalas och den skattskyldige betalar själv in F-skatten. För fysiska personer får godkännandet för F-skatt förenas med villkor att den endast får åberopas i näringsverksamheten. Avsikten är att fysiska personer som vid sidan av näringsverksamheten har en anställning ska betala den preliminära skatten på lönen genom skatteavdrag på samma sätt som andra anställda. Av 9 kap. 1 § andra stycket 3 a och b skatteförfarandelagen (2011:1244) framgår att ett godkännande för F-skatt under vissa förutsättningar inte ska meddelas. Det gäller bl.a. om den sökande har brutit mot ett villkor om att godkännandet bara får åberopas i näringsverksamheten eller på annat sätt missbrukat ett godkännande för F-skatt och missbruket inte är obetydligt eller om den sökande inte har redovisat eller betalat skatter eller avgifter enligt lagen eller motsvarande utländska skatter eller avgifter i en utsträckning som inte är obetydlig. Enligt 9 kap. 4 § första stycket 2 skatteförfarandelagen ska återkalla ett godkännande för F-skatt om förutsättningarna för godkännande för F-skatt inte är uppfyllda enligt 9 kap. 1 § andra stycket. Om det finns särskilda skäl, får avstå från återkallelse enligt första stycket 2. Med betalningssäkring avses att tar en betalningsskyldigs egendom i anspråk för att säkerställa betalning av skatt, avgift, särskild avgift eller ränta (46 kap. 2 § skatteförfarandelagen [2011:1244]). Syftet med betalningssäkring är att i situationer då det finns en påtaglig risk för att den som är betalningsskyldig drar sig undan sin skyldighet tillfälligt säkerställa det allmännas fordringsanspråk till dess att fordringen frivilligt betalas eller kan bli föremål för indrivning. Betalningssäkring liknar institutet kvarstad. Det är en provisorisk åtgärd som ligger vid sidan av det ordinarie förfarandet att bestämma och debitera skatter och avgifter. Betalningssäkring är en tvångsåtgärd som får användas endast när vissa särskilt angivna förutsättningar är uppfyllda. Betalningssäkring ersätter inte utmätning. Egendom som betalningssäkrats måste i princip utmätas innan betalning kan erhållas ur egendomen. Beslut om betalningssäkring meddelas av allmän förvaltningsdomstol efter ansökan av . För att betalningssäkring ska kunna beslutas krävs att det finns en fordran. Denna behöver dock inte vara fastställd. Om betalningsskyldigheten inte är fastställd, får betalningssäkring beslutas bara om det är sannolikt att skyldigheten kommer att fastställas. En betalningssäkring får i sådana fall inte avse ett högre belopp än det belopp betalningsskyldigheten sannolikt kommer att fastställas till. 2014/15:10 ska också finnas en påtaglig risk för att den betalningsskyldige undandrar sig att betala fordringen. Vidare ska betalningsskyldigheten avse ett betydande belopp och den tidsperiod som betalningsskyldigheten avser ska ha gått till ända. Betalningssäkringsåtgärden ska dessutom vara proportionerlig. Ett beslut om betalningssäkring ska upphävas helt eller delvis om det inte längre finns förutsättningar för beslutet eller beslutet av någon annan anledning inte bör kvarstå. 5 Behovet av en förändring Husavdraget har ökat sysselsättningen och företagandet samt minskat svartarbetet och bidragit till en generellt minskad acceptans för svartarbete. Fakturamodellen för husavdraget innebär att den enskilde får skattelättnaden redan i samband med betalningen. Före fakturamodellens utförande kunde köparen få ligga ute med pengarna (om arbetet betalades år 1 och inkomstbeskattningen blev klar först år 2). Enligt kontroller är felaktigheterna inom husavdraget inte större än inom andra områden. Fakturamodellen ger ett kontrollverktyg i form av kännedom om företags intäktsflöden, vilket kan ställas i relation till t.ex. redovisade löner och socialavgifter och redovisad mervärdesskatt. fick ett regeringsuppdrag att följa upp och utvärdera modellen. I uppdraget ingick även att lämna förslag till lagändringar på skatteområdet som bedömdes lämpliga. redovisade sitt uppdrag i en rapport (dnr Fi2011/2962). I rapporten redovisade verket dels vissa konkreta förslag till lagändringar, dels vissa idéer som kunde behöva utredas vidare. Det har vidare uppmärksammats att det vid ROT-arbeten som utförs som totalentreprenad till fast pris förekommer att kostnader som rätteligen är materialkostnader, vilka inte ger rätt till skattereduktion för husarbete, felaktigt uppges vara arbetskostnader som ger rätt till skattereduktion. Det ska dock framhållas att oriktiga fördelningar av totalkostnaderna mellan arbetskostnader och andra kostnader i sig inte är något som är specifikt begränsat till enbart fastprisavtal. I budgetpropositionen uttalades en avsikt att arbeta vidare med att utveckla fakturamodellen för husavdraget i syfte att förbättra dess funktion (prop. 2013/14:1, utgiftsområde 24, s. 58 och 73). 6.1Förbättrat underlag vid begäran om utbetalning Regeringens förslag: Utförarens begäran om utbetalning ska innehålla uppgifter om antalet arbetade timmar, debiterad ersättning för material och debiterad ersättning för annat än hushållsarbete och material samt vilken typ av arbete som har utförts. Regeringens bedömning: bör meddela verkställighetsföreskrifter om indelningen av RUT- och ROT-arbeten i olika typer av arbeten. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. gande rådet (Brå) anser att det är angeläget att på ett kostnadseffektivt sätt öka kontrollmöjligheterna och välkomnar förslaget. Brå inom byggbranschen aktörer som har både kunskap och erfarenhet av att ”anpassa” fakturor för att göra materialkostnader avdragsgilla. Myndigheten vet från intervjuer i sin forskning att sådant sker även vid anser att det är väsentligt att det införs krav på att i begäran om utbetalning ange om underentreprenörer anlitats för ROT-arbeten och i sådana fall ange vilka företag som anlitats. anser att det inte framgår på vilket sätt ett ökat uppgifts- lämnande kommer att leda till en avsevärt mer effektiv kontroll eller en ökad nytta för företag som vill göra rätt och avstyrker förslaget. anför att arbetskostnaden i RUT-branschen i det närmaste är synonym med totalkostnaden och anser att företag i den branschen inte ska behöva lämna uppgifter om antalet arbetade timmar, debiterad ersättning för material och debiterad ersättning för annat än hushållsarbete och mate- Byggbranschen i samverkan, vars remissvar Elektriska Installatörs- organisationen hänvisar till, och Byggindustrier anför att redo- visningen av antalet arbetade timmar vid fast pris inte överensstämmer med praxis men menar att det trots allt finns grund för att kräva detta i syfte att vårda fakturamodellen. Organisationerna föreslår att det görs en utvärdering av det ökade uppgiftslämnandet för att se om det har fungerat som ett effektivt verktyg för att motverka felaktigt använ- dande av gemensamma skattemedel ställt i proportion till den ökade Organisationerna undrar även om de lämnade uppgif- terna kommer att vara offentliga och tillgängliga för den som vill ta del av dem, t.ex. kunder och konkurrenter. ifrågasätter nyttan av den ökade uppgiftsskyldigheten eftersom det råder avtalsfrihet och fri prissättning för RUT- och ROT-tjänster. skyldigheten kan ge intrycket att en rimlighetsbedömning ska göras av Ett sådant krav framgår inte av lagtexten. anser att förslaget inte bör genomföras. Företagarna anser att den ökade uppgiftsbördan inte är en proportionell åtgärd för att åstadkomma effek- tiv kontroll eller stävja fusk och att förslaget inte bör genomföras. föreslår att en utförare som alternativ till att rapportera arbe- tade timmar ska kunna välja att i stället rapportera fakturerade timmar. anför att förslaget kommer att medföra väsentligt ökad administration för företaget. Att få fram arbetade timmar per faktura skulle kräva extra administrativ tid och är orimligt att begära från företag som begär utbetalning för RUT-arbete. Uppgiftslämnandet bör vara oför- ändrat för företag som begär utbetalning för RUT-arbete. undrar hur man avser hantera de fall då man fakturerar husarbete och material vid två olika tidpunkter och på två olika fakturor. anser att en utvidgad uppgiftsskyldighet endast kommer att innebära ökad administrativ börda för företagen utan reell tillkommande nytta för och avstyrker förslaget. råder avtalsfrihet och fri prissättning för ROT- och RUT-tjänster och det finns (och föreslås) inte några beloppsgränser för hur höga eller låga arbetskostnaderna får vara. Spannet för olika variationer i prissättning kommer att vara betydande, vilket innebär att det saknas grund för att göra en bedömning om ett fakturerat belopp ska omför- delas mellan arbetskostnad och materialkostnad. Geotec föreslår att det fortsättningsvis ska gå att använda de schabloner som och branscher kommit överens om i kombination med att den aktuella faktu- ran bifogas ansökan. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Husavdrag ges endast för arbetskostnader och en begäran om utbetalning ska därför endast avse utbetalning för sådana kostnader. Om en utförare begär ut- betalning för arbetskostnader när kostnaderna i själva verket avser hela eller delar av kostnaderna för t.ex. material är detta felaktigt. om utbetalning avseende annat än arbetskostnader ska vägras. rande gäller vid beskattningen om en skattskyldig begär skattereduktion för sådana kostnader. är således inte bundet av hur köpare och utförare i ett visst fall sinsemellan valt att rubricera en viss ersätt- Som redovisats i avsnitt 4.1 ingår i kostnaden för arbete utförarens vinstkostnadspålägg för själva arbetet. Däremot ingår inte vinstkostnads- pålägg för t.ex. material, utrustning och resor, även om sådana pålägg skulle läggas samman med arbetskostnadens pålägg och rubriceras som kostnader för arbete. Det finns däremot inte något som hindrar att en utförare t.ex. debiterar köparen för material till ett självkostnadspris eller med ett mycket lågt pålägg och bara tar ut fullt vinstkostnadspålägg för arbetet, så länge pålägget för arbete inte är beräknat på ett sådant sätt att utföraren i själva verket kompenseras för avsaknaden av pålägg för mate- Avsikten är inte att förhindra eller försvåra att utförare använder sig av prissättning som ett konkurrensmedel utan att förhindra att köpa- ren ges skattereduktion för kostnader som rätteligen avser något annat än Kravet på uppgiftslämnande i utförarens begäran om utbetalning är relativt begränsat när det gäller det utförda arbetet i sig. varit att hålla den administrativa bördan nere för såväl utförare som för Utöver identifikationsuppgifter för köpare och utförare behöver utförarens begäran om utbetalning endast innehålla debite- rad ersättning för husarbeten, betalt belopp, den dag som betalningen kommit utföraren tillhanda och det belopp som utföraren begär från Det innebär emellertid inte att är hänvisat till att enbart basera sin prövning av utförarens rätt till utbetalning på de uppgifter som lämnas i begäran om utbetalning. Som redogjorts för i avsnitt 4.2 ska en utförare som begär utbetalning ge tillfälle att granska underlaget för utbetalning och lämna de uppgifter som behövs för granskningen. Om så inte sker kan följden bli att en begärd utbetalning vägras eller att en tidigare gjord utbetalning krävs tillbaka. Som nämnts i avsnitt 5 förekommer det att kostnader som inte är arbetskostnader och därmed inte ger rätt till skattereduktion för husarbete felaktigt uppges vara arbetskostnader. Det är mot denna bakgrund angeläget att öka möjligheterna att förebygga och förhindra fusk och missbruk när det gäller skattereduktionens avgränsning till arbetskostnader. Underlaget kring det utförda arbetet i begäran om utbetalning bör därför förbättras. Regeringen anser, till skillnad från , Företag- arna och , att en sådan åtgärd är nödvändig. Syftet med en sådan förbättring är att ge ett fylligare underlag för urval av vilka utförare som ska kontrolleras närmare. är det viktigt att inte öka den administrativa bördan för utförarna eller för mer än vad som är nödvändigt för att åstadkomma en effektivare kontroll. Förslaget är att begäran om utbetalning ska innehålla uppgifter om antalet arbetade timmar, debiterad ersättning för material och debiterad ersättning för annat än arbete och material samt vilken typ av arbete som har utförts. Dessa uppgifter kan ställas i relation till varandra och till uppgiften om debiterad ersättning för arbetet för att ge en bredare bild av det utförda hushållsarbetet. En uppgift om antalet arbetade timmar ger tillsammans med uppgifterna om debiterad ersättning för hushållsarbete och det belopp som begärs utbetalt från en timpenning som i sin tur kan ställas i relation till vilken typ av arbete som har utförts och till övriga debiterade ersättningar. Det råder naturligtvis, som Föreningen och framhållit, avtalsfrihet och fri prissättning för RUT- och ROT- tjänster. En timpenning ställd i relation till det utförda arbetet ger emellertid en indikation på rimligheten i fördelningen av den totala ersättningen mellan den ersättning för arbete som ger rätt till skattereduktion och ersättning för annat som inte ger rätt till skattereduktion. Som framhållits ovan är syftet med det förbättrade underlaget att ge ett fylligare underlag för urval av vilka utförare som ska kontrolleras närmare. Det är normalt först i samband med en sådan närmare kontroll som det kommer att vara möjligt för verket att ta ställning i fråga om riktigheten av fördelningen av den totala ersättningen. Det är inte, som Föreningen berört, fråga om att göra en allmän rimlighetsbedömning av vad köparen betalat för arbete utan om att bedöma om uppgivna kostnader för arbete verkligen också avsett arbete. uppgift i denna del skiljer sig inte nämnvärt från t.ex. verkets uppgift när det gäller att bedöma riktigheten av gjorda avdrag vid inkomstbeskattningen. Det finns inget som hindrar att vid en sådan bedömning t.ex. hämtar ledning i branschvisa schabloner av det slag som Geotec hänvisat till. Regeringen anser däremot inte att beräkningen av arbetskostnad bör lagregleras (se avsnitt 6.3). har föreslagit att en utförare som alternativ till att uppge arbetade timmar ska kunna välja att i stället uppge fakturerade timmar. Som framgår av avsnitt 4.2 får en utförare begära utbetalning från efter det att arbetet har utförts och betalats. som hindrar att köparen betalar sin del av arbetskostnaden i förskott men för att ska kunna betala ut resterande medel krävs att arbetet faktiskt har utförts. Eftersom utbetalning således förutsätter arbetad tid, och då avsikten är att förebygga och förhindra fusk och missbruk i form av att kostnader för annat än arbete faktureras som arbetskostnader är det naturligt att uppgiften om tid ska avse arbetad tid och inte fakturerad tid. Regeringen anser till skillnad från inte att det är orimligt att kräva att företag som begär utbetalning för RUT-arbete uppger arbetad tid. Uppgiften om antalet arbetade timmar ska lämnas oavsett om arbetet utförts till fast pris eller på löpande räkning. Med arbetade timmar avses faktiskt arbetade timmar. Det innebär t.ex. att om arbetskostnaden enligt ett fastprisavtal beräknats med utgångspunkt i en arbetad tid om tio timmar men arbetet i själva verket kommit att ta är det åtta timmar som ska anges som arbetad tid. Det ska i sammanhanget noteras att när arbete utförs till fast pris torde arbetskostnaden normalt vara beräknad med beaktande av en riskpremie Det innebär att priset per faktiskt arbetad timme i många fall kan bli högre än ett motsvarande timpris hade varit vid samma tidsåtgång om arbetet hade utförts på löpande räkning. pris per arbetad timme vid fastprisavtal innebär därför inte med automa- tik att den debiterade ersättningen för arbete överstiger vad som kan anses rimligt för arbetet i fråga. Det förtjänar att framhållas att avtal om fasta priser ger köparen en förutsägbarhet genom att denne på förhand vet vad en viss åtgärd kom- mer att kosta och inte behöver vara orolig för skenande utgifter. kan för en del personer vara en grundläggande förutsättning för att över huvud taget kunna eller vilja anlita hjälp. Avsikten med att förbättra underlaget vid begäran om utbetalning är inte att förhindra eller försvåra användandet av fastprisavtal utan att förhindra att köparen ges skatte- reduktion för kostnader som rätteligen avser något annat än arbete. har lyft frågan om hur uppgiftslämnandet ska hanteras när arbete och material faktureras separat. rad ersättning för material och debiterad ersättning för annat än arbete och material ska uppges oavsett om debiteringen av dessa ersättningar sker i samma sammanhang som debiteringen av ersättningen för arbete eller på separat räkning. Det avgörande är om materialet m.m. har sam- band med de RUT- eller ROT-tjänster som arbetskostnaden avser. som utbetalning som nämnts ovan förutsätter att arbetet har utförts måste materialåtgången för ett visst arbete rimligen vara känd när utbetalning Debiterad ersättning för annat än arbete och material kan vara t.ex. kostnader för resor och maskinkostnader. För utförare som debiterar en särskild administrativ avgift för hantering av begäran om utbetalning enligt fakturamodellen ryms även en sådan avgift i denna post. och har invänt mot förslaget att ändringen av vilka uppgifter som ska lämnas i begäran om utbetalning gäller lika för RUT-arbeten och ROT-arbeten. Företag som utför RUT-arbete torde Prop. 2014/15:10 typiskt sett mindre ofta tillhandahålla material till köparen. redogjort för i sitt remissyttrande förekommer det emellertid fusk med materialkostnader även vid RUT-arbete. Det finns därför inte tillräckliga skäl att göra skillnad i uppgiftslämnandet mellan RUT-arbete och ROT- arbete. En utförare som inte har debiterat någon ersättning för material eller ersättning för annat än hushållsarbete och material får fylla i 0 (noll) kronor i dessa delar av sin begäran. När det gäller uppgifter om vilken typ av arbete som har utförts är det inte lämpligt att i lagstiftningen reglera den närmare indelningen av RUT- och ROT-arbeten i olika typer av arbeten. Det bör i stället överlämnas till att meddela verkställighetsföreskrifter om denna indelning. har framfört synpunkten att det bör införas krav på att i begäran om utbetalning ange om underentreprenörer anlitats för ROT-arbeten och vilka företag som i så fall anlitats. Sådana uppgifter har dock ingen egentlig relevans för den nu aktuella frågan om att kostnader som rätteligen avser något annat än arbete felaktigt uppges vara kostnader för arbete.