prop · H20312 · 2014-11-07 00:00:00 — för EU:s sammanhållningspolitik och ska vara vägledande för den nationella politiken.43 Regeringen arbetar med att ta fram en ny nationell strategi som ska ta vid . Regionalt utvecklingsprogram/Regional utvecklingsstrategi Enligt förordningen om regionalt tillväxtarbete som beskrevs ovan ska den regionalt tillväxtansvariga aktören i länet ta fram ett regionalt utvecklingsprogram (RUP). utvecklingsstrategi (RUS). En regional utvecklingsstrategi utgör en samlad strategi för ett eller ﬂera läns regionala tillväxtarbete. Enligt regeringen binder strategin samman planeringsprocesser som har betydelse för en hållbar regional utveckling och underlättar samverkan mellan länen. De regionala utvecklingsstrategierna ligger till grund för regionala strukturfondsprogram, territoriella program, regionala tillväxtprogram och andra relevanta program och insatser. Regeringen menar att detta underlättar samordning och samverkan mot gemensamma mål för insatser inom olika politikområden. Av den nationella strategin framgår att de regionala utvecklingsstrategierna ska utgöra en brygga mellan den nationella och regionala nivån i centrala frågor för regional utveckling.44 Därmed ﬁnns också en koppling mellan den nationella strategin och de regionala utvecklingsstrategierna. 43Näringsdepartementet, En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013, s. 5 . 44Nationella strategin 2007-2013, s. 30. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? Regionala tillväxtprogram infördes . Syftet var enligt regeringen att ”samordna insatser inom områden där sektorsamverkan bidrar till att utveckla hållbara lokala arbetsmarknadsregioner utifrån ett näringslivsperspektiv.” I den nationella strategin uppges att de regionala tillväxtprogrammen har möjlighet att fokusera arbetet inom ramen för de regionala utvecklingsstrategierna.45 I•dagsläget är det inte obligatoriskt för de regionalt tillväxtansvariga aktörerna att ta fram regionala tillväxtprogram. Flera regionala aktörer har dock tagit fram handlingsprogram som syftar till att konkretisera insatser inom ramen för den regionala utvecklingsstrategin. Utöver regionalt tillväxtprogram har de kommunala aktörerna tagit fram andra typer av handlingsprogram, till exempel regionala innovationsstrategier och strategier för smart specialisering. I syfte att styra de statliga myndigheterna, landstingen och de kommunala samverkansorganen upprättar regeringen regleringsbrev och villkorsbeslut. omfattar och länsstyrelserna. Villkorsbeslutet deﬁnieras i propositionen för regional samverkan och statlig länsförvaltning . Regeringen skriver att de övergripande regionalpolitiska målen för självstyrelseorganen46 preciseras i årliga beslut, så kallade villkorsbeslut. Villkorsbeslutet omfattar , landstingen i , och och de kommunala Villkorsbeslutet ska vidare innehålla de verksamhetsmål och återrapporteringskrav som ska tillämpas. att ”Regeringen beslutar att följande ska gälla under för landstingen i , och , och samtliga samverkansorgan vid användandet av anslaget 5:1 Länsstyrelserna inom utgiftsområde 1 samt anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Det som sägs om ett landsting gäller i•detta beslut även .” I propositionen framgår också att fördelningen av medel mellan de olika länen ska framgå av regleringsbrevet för anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder inom utgiftsområde 19.47 Denna anslagspost har bytt namn till 1:1•Regionala tillväxtåtgärder. 45Nationella strategin 2007–2013, s. 30. 46Istället för begreppet självstyrelseorgan används benämningarna landsting och kommunala samverkansorgan. 2001/02:7 Regional samverkan och statlig länsförvaltning, s. 29. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 2.3.1Projektmedlens omfattning och fördelning Som nämndes inledningsvis utgår denna granskning från det statliga anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Från detta anslag har beviljats till regional projektverksamhet. För att fördela dessa medel från anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder till länen har regeringen tagit fram en fördelningsnyckel. Enligt regeringen bygger fördelningsnyckeln i huvudsak på behovet av medﬁnansiering av , stödområdestillhörighet samt förekomst av särskilda Regeringen uppger också att medﬁnansieringsbehovet av åtgärder inom ramen för det regionala tillväxtarbetet särskilt ska beaktas.48 I budgetpropositionen aviserade regeringen en genomlysning av fördelningsnyckeln. Genomlysningen motiveras bland annat av den nya programperioden för 2014–2020. I budgetpropositionen skriver regeringen att en dialog har förts med regionala aktörer med anledning av genomlysningen. De regionala aktörerna har haft möjlighet att lämna skriftliga synpunkter på fördelningsnyckeln till (). Enligt regeringen kommer utgångspunkterna för genomlysningen av fördelningsnyckeln vara de strukturella och dynamiska utmaningar som länen står inför. Indikatorer som mäter gleshet och avstånd, demograﬁ, kompetens, arbetsmarknad, entreprenörskap och företagande, arbetsproduktivitet och regional dynamik kommer att värderas. Vidare kommer, som tidigare, hänsyn att tas till behovet av medﬁnansiering av och stödområdestillhörighet för regionala företagsstöd.49 De regionala projektmedlen från anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder får användas som medﬁnansiering enligt de riktlinjer som anges i förordningar och programdokument. Medlen används till att medﬁnansiera strukturfondsprojekt och projekt inom landsbygdsprogrammet. uppgick medﬁnansieringsgraden till , det vill säga av utgjorde medﬁnansiering till EU-ﬁnansierade projekt.50 –2013 har den enligt legat på . De projekt som medﬁnansieras av EU styrs av EU- regelverket och dess krav på bl.a. uppföljning och utvärdering. 2012/13:1 Budgetpropositionen . UO19, s. 62. 2013/14:1 Budgetpropositionen . UO19, s. 50. 50Tillväxtverket (2013), s. 52. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? Enligt ESV påverkar programperioderna i EU:s olika fondprogram söktrycket, i synnerhet vid programstart och programavslut.51 Medﬁnansiering av exempelvis treåriga medför att många beslut fattas och utbetalningarna kommer först det tredje året. Eftersom medﬁnansieringen från bland annat 1:1-anslaget ska vara klar innan beslut om EU-bidrag fattas belastas bemyndiganderamen . De projekt som medﬁnansierar strukturfondsprojekt påverkas av två olika regelverk. För de regionala projektmedlen gäller förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken. strukturfondsprojekten gäller förordningen (2007:14) om förvaltningen av och lagen (2007:459) om strukturfondspartnerskap, vilka är styrda utifrån . Fördelning av medel mellan regionala aktörer Som nämnts har ansvaret för det regionala tillväxtarbetet förskjutits från staten till landsting och kommunala samverkansorgan (KSO). Förskjutningen av ansvar återspeglas i beslutade medel för den regionala projektverksamheten (se ﬁgur 3). Beslutade regionala projektmedel 2004–2012, fördelat mellan de regionala aktörerna Fördelningen i ﬁguren påverkas även av att antalet aktörer som fått det regionala tillväxtansvaret har ökat . Källa: Bearbetningar av data från årliga uppföljning av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet. 51 ESV 2013:18, Bemyndigandesystemet under anslaget Regionala tillväxtåtgärder, s. 33. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Diagrammet visar tydligt att de kommunala aktörerna över tiden beslutat om en allt större andel av den regionala projektverksamheten. Detta är i linje med regeringens och målsättning om att öka det regionala inﬂytandet. I ﬁgur 4 nedan visas beslutade regionala projektmedel för . Fördelningen för respektive län är också uppdelad på och, i förekommande fall, landsting och kommunala samverkansorgan. Fördelning mellan regionala aktörer inom respektive län 2012 () Källa: bearbetning. Som framgår av ﬁguren varierar fördelningen mellan länen och mellan de olika aktörerna inom länen kraftigt. De fem län som beslutade om mest medel stod tillsammans för hälften av de totalt beslutade medlen . Vad gäller fördelningen inom länen visar ﬁguren tydligt att det även där ﬁnns stora variationer. Exempelvis beslutade de kommunala samverkansorganen i , och om 100, av de regionala projektmedlen i länet 2012. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? Överföring av medel från länsstyrelserna Regeringen ger länsstyrelserna i uppdrag att ﬁnansiera vissa förvaltningskostnader hos den aktör som i länet övertagit det regionala tillväxtansvaret. Dessa medel, som ﬁnansieras inom anslaget 5:1 m.m. inom utgiftsområde 1,varierar mellan länen och baseras på uppskattade förvaltningskostnader som tillväxtansvaret medför. uppgick den totala summan till 49 miljoner kronor.52 För att myndigheter ska kunna ingå långsiktiga åtaganden i verksamheten krävs en garanti från om framtida anslag. Beställningsbemyndiganden fungerar som en sådan garanti. beslutade om ett bemyndigandesystem inom anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Införandet motiverades bland annat med att anslaget skulle kunna utnyttjas på ett e†ektivare sätt samt att förutsättningarna för långsiktig planering skulle förbättras. Dessutom syftade det till att motverka stora anslagssparanden och förbättra möjligheterna till uppföljning och prognoser. 52 , Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna 2013, s. 28 . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Bemyndigandesystemet – så fungerar det Regeringen kan i huvudsak ﬁnansiera verksamheter med årliga anslag. För att myndigheter ska kunna ingå långsiktiga åtaganden som är längre än ﬁnns så kallade beställningsbemyndiganden. Beställningsbemyndiganden är en garanti som ger för att statliga myndigheter ska kunna ingå ﬂeråriga avtal som ska ﬁnansieras från framtida anslag. Om vi använder samverkansorganet i som exempel så blev länet tilldelat i bemyndigande . Av dessa utnyttjades bemyndigandet till , det vill säga planerades att utbetalas eller . betalades ut till olika projekt, från bemyndigandet 2011. Anslaget uppgick till vilket innebär att samverkansorganet använde av sitt anslag 2012 till att infria åtaganden som gjordes 2011 eller . Kvar att utbetala eller senare år ﬁnns åtaganden eller som uppgår till . Bemyndigandet uppgick till och används på motsvarande sätt som bemyndigandet . Det innebär att åtaganden med stöd av bemyndigandet 2012 i huvudsak kommer att infrias med anslag (då det även ﬁnns åtaganden kvar att infria). Sammantaget innebär det att anslaget belastas med åtaganden från till exempel 2010, 2011 och beslut. Enligt ESV:s rapport infrias en majoritet av åtagandena kvartal 4, det vill säga en majoritet av medlen betalas ut det kvartalet.53 () har på regeringens uppdrag genomfört en uppföljning av bemyndigandesystemet. Uppföljningen publicerades i början av 2013.54 Som ett led i att följa upp bemyndigandesystemet skickade ESV ut en enkät till samtliga regionala aktörer samt . Ett problem som bland andra lyftes fram i svaren var hur den borttagna möjligheten till anslagssparande försvårar balansgången mellan beslut och utbetalningar. 53ESV 2013:18, s. 26 f. 54ESV 2013:18, Bemyndigandesystemet under anslaget Regionala tillväxtåtgärder, s. 30 ™. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? Ett annat område som behandlades var storleken på bemyndiganderamen. Enligt respondenterna leder en låg bemyndiganderam till att beslut fattas på kortare sikt än vad som är lämpligt. Många upplever att de får problem eftersom det ﬁnns en osäkerhet om bemyndiganderamen räcker till nya beslut. I ESV:s enkät framkom också att ungefär hälften av de som svarat anser att det är svårt att göra prognoser. Enligt respondenterna beror det på mängden aktörer, snabba konjunktursvängningar och svårigheter med att förutse projektens genomföranden. En fråga berörde andelen åtaganden som inte infrias. Enligt de svarande uppgick andelen åtaganden som inte var infriande till mellan . De ﬂesta var . Ytterligare en fråga som uppmärksammades i enkäten var EU:s medﬁnansiering till projekten med regionala projektmedel. Inom ramen för EU:s programperiod har EU:s medﬁnansiering för regionala projektmedel pågått upp till och påverkat söktrycket, särskilt vid programstart och programslut. uppstår en ny puckel av ansökningar som senare trappas av. Inom bemyndigandet innebär det många beslut det första året och många utbetalningar . Sammantaget innebär det att bemyndiganderamen kan belastas under en relativt innan den första utbetalningen görs. Vidare konstateras att systemet är komplicerat, vilket innebär att kunskapsöverföring är tidskrävande och att det är en sårbar kompetens eftersom det är få personer som arbetar med frågorna. Vidare anser två tredjedelar att ESV skulle kunna erbjuda stöd i form av informationsinsatser, rådgivning och kontaktpersoner. Under frågan övrigt konstateras att aktörer med litet anslag och få projekt får en oproportionerligt stor byråkratisk överbyggnad och stor kostnad i förhållande till bidragen. Även mängden information som ska återrapporteras ifrågasätts. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder regleras i ett regleringsbrev. I brevet anges de medel som Länsstyrelserna, och Kammarkollegiet disponerar inom ramen för regionala tillväxtåtgärder. anslagspost har i sin tur 17 delposter. Dessa delposter anger det belopp som, med hjälp av fördelningsnyckeln, tilldelats respektive aktör som får besluta om regionala projektmedel. Av 2 § anslagsförordningen (2011:223) framgår att det är myndigheter under regeringen som kan disponera de statliga anslag som regeringen ansvarar för. Anslagen kan således endast disponeras av statliga myndigheter.55 Enligt samma förordning får anslag disponeras under ett budgetår. kan regeringen ge tillåtelse till ett anslagssparande. Det innebär att en del av de medel som inte utnyttjats under beﬁntligt budgetår får nyttjas nästkommande år.56 I budgetpropositionen skrev regeringen att förbrukning av anslagsbehållning och utnyttjande av anslagskrediter utgjorde en betydande osäkerhet i beräkningen av takbegränsade utgifter. I samband med detta skrev regeringen även att budgeteringsprinciper för ﬂeråriga verksamheter med anslag på statsbudgeten från och med budgetår 2011 ändras.57 Ändringarna medförde bland annat en striktare hantering av möjligheten till ett anslagssparande. regleringsbrev för utgiftsområde 19 Regional tillväxt framkommer att den tillåtna anslagsbehållningen för de regionala aktörerna var . regleringsbrev framgår att möjligheten till den automatiska anslagsbehållningen är noll. De regionala aktörerna kan dock särskilt ansöka om anslagsbehållning som sedan regeringen gör en prövning av. 55ESV 2013:18, s. 17. Se även budgetlagen (2011:203) samt anslagsförordningen (2011:223). 56Anslagsförordning (2011:223). 2010/11:1, Budgetpropositionen , Förslag till statsbudget , ﬁnansplan och skattefrågor m.m. s. 203. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? –Regional tillväxtpolitik har behandlats i ett fyrtiotal utredningar och mellan 1964–2002 i tjugofem propositioner. Frågan om den regionala nivåns organisering och uppgifter är dock fortfarande aktuell. bad regeringen att återkomma med en helhetslösning för den regionala nivåns organisation. –Decentralisering av ansvar för det regionala tillväxtarbetet är och har varit en målsättning för staten. 2014 är ansvaret uppdelat på 21 aktörer, varav 4 länsstyrelser, 13 kommunala samverkansorgan, 3 landsting och 1 kommun. Det är dock 38 aktörer som beslutar om medel till regional projektverksamhet (samtliga länsstyrelser, de kommunala samverkansorganen, landstingen och kommunen). –Projektverksamheten påverkas av många bestämmelser och styrdokument. –Den regionala projektverksamheten omfattade 2012 totalt inklusive all medﬁnansiering. De beslutade regionala projektmedlen utgjorde . –Regeringens fördelning av medel till regional projektverksamhet både mellan och inom landets län varierar stort. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 3Styrningen av de regionala projektmedlen I detta kapitel studerar vi mer ingående om styrningen av projektverksamheten skapar förutsättningar för ett e ektivt nyttjande av regionala projektmedel. utgångspunkt är att styrningen av regionala projektmedel ska uppfattas som tydlig och att motiven bakom styrningen ska vara kända. 3.1.1Komplex miljö av styrdokument Som framgått tidigare påverkas den regionala projektverksamheten av ett ﬂertal olika regleringar och bestämmelser. Det handlar dels om förordningar dels om policydokument och riktade uppdrag från regeringen. I ﬁgur 5 visas en översiktlig bild av de dokument som påverkar och styr de regionala och kommunala aktörerna när de beslutar om tilldelning av projektmedel. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? Dokument som påverkar inriktningen av regional projektverksamhet58 Förordning (2003:596) Förordning (2007:713) Ett projekt får inte avse åtgärder som omfattas av stöd enligt: Förordningen (1998:996) om sysselsättningsbidrag, förordningen (2000:283) om regionalt bidrag till företagsutveckling, förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service, förordningen (2007:61) om regionalt investeringsstöd eller förordningen (2008:762) om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation, eller enligt motsvarande äldre bestämmelser Det är som synes en mängd olika dokument som påverkar fördelningen av de regionala projektmedlen. Det ﬁnns även ett ﬂertal bestämmelser – både på nationell och på EU-nivå – som reglerar vad projektmedlen inte får strida emot. Vid beslut om regionala projektmedel måste de regionala aktörerna förhålla sig till en mängd styrdokument och en mängd regleringar som medlen inte får strida mot. Detta innebär en ökad administrativ risk i form av komplicerad handläggning som kan innebära både att projekt får medel som strider mot någon reglering och en utökad byråkrati. 3.1.2Viss otydlighet i regleringen I kapitel två konstaterades att förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken är den förordning som i huvudsak reglerar den regionala projektverksamheten. 58Figuren avser att visa vilka dokument som påverkar inriktningen av den regionala projektverksamheten. Figuren har inte för avsikt att spegla dokument och ansvar inom olika förvaltningsnivåer. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER villkorsbeslut som regeringen använder för att rikta återrapporteringskrav och uppdrag direkt till de kommunala aktörerna. har funnit vissa otydligheter i de bestämmelser som reglerar den regionala projektverksamheten. Det är dels den paragraf i förordningen som reglerar ﬁnansieringen av projektverksamhet, dels de villkorsbeslut som regeringen ställer till de kommunala aktörerna, och som visat sig tolkas på olika sätt av aktörerna. Skilda tolkningar av regler för ﬁnansiering Den paragraf som reglerar hur projekt får ﬁnansieras lyder som följer59: Bidrag enligt denna förordning får lämnas med högst av utgifterna för projektet. Om och minst en annan beslutsfattare enligt denna förordning beslutar om bidrag för samma projekt, får bidrag lämnas av utgifterna för projektet. Varje beslutsfattare får dock besluta om bidrag med högst av utgifterna för projektet. För att närmare undersöka hur aktörerna tolkade paragrafen ställde en fråga om denna i enkätundersökningen. Respondenterna ﬁck utifrån paragraftexten välja mellan två tolkningsalternativ, eller på egen hand beskriva sin tolkning. Svaren visade att 13 av 36 respondenter tolkade förordningen som att ett projekt högst får ﬁnansieras till hälften med regionala projektmedel, oavsett antalet beslutsfattare. Åtta respondenter angav att det får ﬁnnas ﬂer än en ﬁnansiär (till exempel om och den regionala aktören ﬁnansierar hälften var). De resterande 15 respondenterna uppgav att ﬁnansieringsgraden får uppgå till om är medﬁnansiär. Olika syn på villkorsbeslutets innehåll I intervjuer som genomförde och som föregick enkäten uppstod diskussioner om hur villkorsbeslutet förhåller sig till de uppgifter som följer med det regionala tillväxtansvaret. En genomgång av de senaste årens villkorsbeslut visar att regeringen beslutar om olika återrapporteringskrav och uppdrag vid användande av anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder för de kommunala aktörerna. De kommunala aktörerna måste således förhålla sig till både olika återrapporteringskraven och uppdragen i villkorsbeslutet samt de uppgifter som framgår av det regionala tillväxtansvaret och förordningen om bidrag för projektverksamhet. Mot bakgrund av detta ställdes en enkätfråga om huruvida uppdrag i villkorsbeslutet upplevdes som extra uppdrag utöver de som medföljer det regionala tillväxtarbetet. Av 16 respondenter ansåg 6 att så var fallet. 59 5 § förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? I en följdfråga uppgav 13 respondenter att de inte ansåg att de kunde använda medel från anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder för att ﬁnansiera de uppdrag som ﬁnns i villkorsbeslutet. 15 av 16 respondenter ansåg att uppdragen i villkorsbeslutet var tvingande. 3.1.3Flera aktörer beslutar om medel oberoende av varandra Som framgår av kapitel två är det regionala tillväxtansvaret fördelat på kommunala samverkansorgan, landsting, en kommun och länsstyrelser. I de olika länen kan ibland en men oftast två aktörer besluta om regionala I , , och är det som beslutar om de regionala projektmedlen. I övriga län beslutas regionala projektmedel av både landsting/kommunalt samverkansorgan/en kommun och . Det innebär att det i 17 av landets 21 län ﬁnns två beslutsfattare av de regionala projektmedlen och dessa fattar beslut om medel oberoende av varandra (även om det i många län förekommer dialog mellan de beslutande aktörerna). 3.2.1Låg transparens i fördelningen av medel I de intervjuer som genomförde med ett antal regionala aktörer framkom att kännedomen om den fördelningsnyckel som styr medelstilldelningen var låg. I enkäten undersöktes detta närmare. Resultatet visar att få regionala aktörer känner till varför fördelningen av medel mellan länen ser ut som den gör. Likaså är det få som känner till varför fördelningen av medel till aktörer inom samma län ser ut som den gör. Låg kännedom om motiven bakom den länsvisa fördelningen av medel Av 37 respondenter uppger 20 stycken att de inte känner till hur regeringen fördelar medel mellan landets län. Ett ﬂertal respondenter menar att sådan information skulle vara till hjälp i deras arbete med regionalt tillväxtarbete. Exempelvis uppger en respondent att sådan information skulle utgöra ”bättre underlag för att argumentera för den egna organisationens behov”. Andra respondenter utrycker generella önskemål om ökad transparens och menar att det är ”rätt märkligt att fördelningen av så pass stora belopp i det o‘entliga kan vara okänt” samt att ”det borde vara en självklarhet att fördelningsnyckeln är o‘entlig så att man kan argumentera kring den”. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Otydliga motiv till fördelning inom länen På frågan om huruvida regeringens motivering till fördelningen av medel mellan beslutande aktörer inom samma län är tydlig, svarar 24 av 37 respondenter ”nej”. På följdfrågan om sådan information skulle vara till hjälp går meningarna isär. Exempelvis menar en respondent att ”mer tydlighet skulle inte hjälpa oss”, medan en annan skriver att ”om samverkansorgan har det regionala utvecklingsansvaret bör man även få ansvar för de medel som ﬁnns till förfogande, varför det inte är så vore bra att få motiverat”. I tabellen presenteras den procentuella fördelningen av beslutade medel 2012. Procentuell fördelning av beslutade projektmedel mellan regionala aktörer 2012 FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET?