prop · H2031d8 · 2014-10-23 00:00:00 — Övning är en central del av kärnenergi- beredskapen och något som sker kontinuerligt på samtliga nivåer. har bl.a. de regionala övningarna Omfall och Havsörn genomförts. Ett antal brister identifierades i samverkan mellan berörda aktörer inom 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 industrin och på regional nivå, vilket har föranlett åtgärder i beredskapsplaner på regional nivå. Sprängämnesprekursorer, explosiva varor och pyroteknik Direktivet 93/15/EEC om explosiva varor för civilt bruk har omförhandlats och det nya direktivet antogs . Arbetet med implementeringen av direktivet pågår. MSB har meddelat ändringar i föreskrifterna om pyrotekniska artiklar som bl.a. innebär ett förbud för allmänheten att använda raketer som innehåller explosiv vara. Den nationella gruppen för sprängämnes- säkerhet har arbetat med vägledning till EU-förordningen om sprängämnes- prekursorer samt genomfört ett antal studier på området improviserad explosivanordning och hemgjort sprängämne (dnr Fö2013/1261/SSK). Regeringen bedömer att resultaten i kombi- nation med den ökade samverkan på området har ökat samhällets förmåga att minska risken för och konsekvenserna av allvarliga händelser med sprängämnen. Transport av farligt gods Regeringen bedömer att arbetet med tillsyn, tillsynsvägledning och marknadskontroll inom ramen för anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har bidragit till att minska risken för allvarliga kemikalieolyckor, olyckor vid transporter av farligt gods och olyckor med brandfarliga och explosiva varor samt förbättrat förmågan hos regionala aktörer vid omfattande räddningsinsatser. Tabell 4.1 Antalet döda i bränder åren 2009 till 2013 Källa: Statistikuppgifter från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. omkom 98 personer till följd av bränder. Arbetet med förebyggande åtgärder har gett resultat. Trots att antalen döda i bränder har minskat finns det samverkande demografiska faktorer som innebär risk för att kan vara på väg tillbaka mot ett ökat antal bränder med ökat antal omkomna. Det är därför viktigt att det förebyggande arbetet fortsätter att utvecklas med dessa faktorer i beaktande. Inom ramen för den nationella strategin för stärkt brandskydd har nationella samverkans- gruppen för brandskyddsfrågor, som samordnas av MSB, bedrivit en mängd aktiviteter för att ge stöd till enskilda. Regeringen bedömer att arbetet med den nationella strategin stödjer och driver på brandskyddsarbetet. Samverkans- gruppen för brandskyddsfrågor bedöms möjlig- göra att arbetet fortsätter och utvecklas. Förmågan att förebygga och hantera it- incidenter En särskild utredare har fått i uppdrag att föreslå en strategi och mål för hantering och överföring av information i elektroniska kommunikations- nät och it-system (dir. 2013:110). Detta är ett led i regeringens ambition att hålla samman det nationella och det internationella arbetet inom informationssäkerhetsområdet. Strategin tar sin utgångspunkt i såväl en säkerhetspolitisk kontext som i målen för säkerhet och målen för samhällets krisberedskap. Uppdraget ska redovisas . Mellan de nordiska länderna har ett gemen- samt kommunikationsnätverk för säker informationsdelning mellan de nationella CERT-organisationerna etablerats (dnr Fö2013/2012/SSK). För att utveckla förmågan till samarbete mellan stat och näringsliv har den nationella informationssäkerhetsövningen (NISÖ) genomförts i MSB regi. Övningen har bidragit till att utveckla den nationella förmågan att hantera omfattande it-angrepp mot samhällsviktiga system. MSB har tillsammans med Datainspektionen och arbetat med att omsätta befintliga strategier för informationssäkerhet till konkreta handlingsplaner inom e-förvaltningen samt inom vård och omsorg. Arbetet har resulterat i att ett arbetsutskott för frågorna har inrättas i E-delegationen. MSB har tagit fram två vägledningar, dels om informationssäkerhet i upphandling, dels om fysisk informationssäkerhet i it-utrymmen. Även en ny metod för kontinuitetshantering har tagits fram av myndigheten. MSB har inom ramen för sitt ansvar inom området it-incidenthantering genom CERT-SE (Computer Emergency Response Team) hanterat cirka 5 100 händelser (cirka 4 800 ). Flertalet av dessa händelser har dock hanterats i it-system per automatik. Antalet direkta incidenter som MSB/CERT-SE har hanterat uppgår till 64 jämfört med 54 . Inom ramen för anslaget 2:4 Krisberedskap har satsningar på ökad säkerhet i industriella informations- och styrsystem fortsatt. De sektorer som har prioriterats är elproduktion och eldistribution, vatten- och avlopps- produktion, transporter, kärnteknisk verksam- het samt processindustri. Regeringens bedömning är att det arbete som bedrivits har ökat samhällets samlade förmåga att förebygga och hantera it-incidenter. Särskilda medel för utvecklingen av krisberedskapen – anslaget 2:4 Krisberedskap De åtgärder som krävs för att upprätthålla och förbättra krisberedskapen bör i enlighet med ansvarsprincipen huvudsakligen finansieras inom ramen för ansvariga aktörers ordinarie verksam- het. Utöver finansiering inom ramen för ordinarie verksamhet kan finansiering också ske med medel ur anslaget 2:4 Krisberedskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Anslaget kan användas för att initiera och genomföra tvärsektoriella projekt och åtgärder inom krisberedskapen i enlighet med regeringens inriktning. har anslaget 2:4 Krisberedskap finansierat verksamhet till en kostnad av . Av denna summa tilldelades MSB för finansiering av förstärkningsmateriel och genomförande av skyddsrumskontroll, övningar och utvecklingsprojekt. Länsstyrelserna har tilldelats för utvecklings- projekt och för finansiering av ledningsplatser. Kommunerna tilldelades av anslaget som bidrag i enlighet med lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extra- ordinära händelser i fredstid och höjd beredskap och 55 miljoner för finansiering av räddnings- centraler och ledningsplatser. Enligt samma lag tilldelades landstingen som bidrag. Landstingen tilldelades också för finansiering av ledningsplatser. Vidare finansierade anslaget kostnader för forskning () och bidrag till frivilliga 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 försvarsorganisationer (). Totalt har fördelats till centrala myndigheter för projekt som syftar till att utveckla förmågan att i samhällsviktig verksamhet motstå allvarliga störningar, att leda, samverka och kommunicera, att mobilisera resurser och att arbeta med civilt försvar. MSB har följt upp de åtgärder som vidtagits av myndigheter, kommuner, landsting och frivilliga försvarsorganisationer och som (dnr Fö2014/616/SSK). utvärderat fyra projekt på temat farliga ämnen (dnr Fö2014/179/SSK). I uppföljningen konstateras att anslaget har bidragit till gemensamma projekt där aktörer har ökat sin förmåga att i samverkan hantera kriser. Samman- taget bedömer MSB att de aktiviteter som finansierats av anslaget har bidragit till att stärka samhällets samlade förmåga. Regeringen delar denna bedömning. Regeringen bedömer att de aktiviteter och prestationer som finansierats av anslaget har bidragit till målet att minska risken för allvarliga störningar, kriser och olyckor. Regeringen bedömer vidare att anslaget har bidragit till målet att trygga människors hälsa och personliga säkerhet samt målet för det civila försvaret. Den uppnådda förmågan har kunnat nyttiggöras vid hanteringen av de stormar som drabbade , samt i form av svensk hjälp internationellt t.ex. vid strålningsmätningar efter kärnkraftsolyckan i . Stärkt förmåga att hantera nödlägen – räddningstjänst, krishantering och civilt försvar Ökad kunskap och stärkt förmåga har utbildningsutbudet hos MSB utvecklats och anpassats efter behovet i sam- hället. Utvecklingen visar att fler kurser än tidigare genomförts på distans. Nya kurser har utvecklats och genomförts. MSB har i samråd med Nationellt forum för inriktning och samordning av övningar (NAFS) utarbetat en gemensam inriktning för de förmågor som ska övas inom ramen för den tvärsektoriella övningsverksamheten –2017. En ökad styrning och inriktning av den tvärsektoriella förmåge- utvecklingen bör enligt MSB gynna förut- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 sättningarna för att stärka myndigheternas möjligheter att samverka vid olyckor och kriser. MSB har tagit fram en grundbok för övningsvägledning som syftar till att ge stöd vid planering och genomförande av krishanterings- övningar. Övningsverksamheten har finansierats med totalt från anslaget 2:4 Regeringen bedömer att den samlade utbildnings- och övningsverksamheten på kris- beredskapsområdet bidragit till en utvecklad förmåga att hantera olyckor och kriser. Den nationella tvärsektoriella övningsplaneringen och samordningen av övningsverksamheten bedöms ha utvecklats . Frivilligt engagemang ett stort värde för krisberedskapen MSB arbetar med samordning mellan berörda aktörer i samhället i syfte att förebygga och hantera olyckor och kriser. Myndigheten har bl.a. arbetat för att öka samverkan mellan samverkansområdena och de frivilliga försvarsorganisationerna. Utbetalda medel och projekt MSB har i enlighet med regleringsbrevet fördelat till de frivilliga försvars- organisationerna för särskilda uppdrag med syftet att höja krisberedskapen i samhället. Exempel på utbildningar och verksamheter som myndigheten beviljat bidrag för är: –Krisstödjare på flygplatser - huvudmannaskap för utbildning i krisstöd och första hjälpen. –Regionala konferenser för förbättrad samverkan och krisberedskap. –Vidmakthållande och utveckling av resursgrupp i kärnkraftslänen och . –Utbildning av räddningshundekipage för internationella insatser. Myndigheten har arbetat med att utveckla inriktningen av uppdrags- ersättningar till de frivilliga försvars- organisationerna. Uppdragen ska tydligare än tidigare fokusera på offentliga aktörers behov på lokal, regional och central nivå med utgångs- punkt i aktörernas egna risk- och sårbarhetsanalyser. Detta väntas i förlängningen bidra till att utbetalade medel får en större effekt på samhällets samlade krisberedskap. Regeringen ser positivt på det fortsatta arbetet med att utveckla inriktningen så att de medel som betalas ut går till projekt som ger störst nytta för krisberedskapen. Förutom uppdragsersättning har de frivilliga försvarsorganisationerna inom ramen för anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tilldelats sammanlagt i organisationsstöd, vilket bl.a. ska bidra till administrativ basverksamhet och verksamhetsutveckling. Medlen fördelas med stöd av förordningen om frivillig försvars- verksamhet. Myndigheten har vidare inom ramen för anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap betalat ut i ersättning till olika ideella organisationer för uppdrag som syftar till att öka den enskildes förmåga att förebygga och hantera olyckor, allvarliga händelser och kriser. MSB har gjort en uppföljning av de uppdrag som beviljats till frivilliga försvarsorganisationer. Myndigheten bedömer att de uppdrag som har genomförts har bidragit till att stärka krisberedskapen. Regeringen delar denna bedömning. En alarmeringstjänst för snabb och samordnad hjälp De uppgifter som SOS Alarm utför enligt alarmeringsavtalet bidrar till samhällets förmåga inom områdena skydd mot olyckor och kris- beredskap. SOS Alarm tog emot cirka 3,6 miljoner samtal till nödnumret 112 varav 1,9 miljoner var nödsamtal. Enligt alarmeringsavtalet ska medelsvarstiden för nödnumret 112 vara högst . Den genomsnittliga svarstiden för samtliga SOS– centraler var , respektive (dnr Fö2014/377/SSK). Anledningen till ökningen av svarstiden är flera bl.a. underbemanning och hög personalomsättning samt omställning av SOS Alarms verksamhet. Av MSB:s tillsynsrapport av alarmerings- avtalet framgår bl.a. att myndigheten ser allvarligt på att SOS Alarm inte lever upp till kraven på svarstider (dnr Fö2014/1057/SSK ). Stärkt räddningstjänst genom ökad samverkan organiserad med deltidsanställda brandmän har stor betydelse för räddningstjänstverksamheten. MSB har redovisat vilka åtgärder som myndigheten vidtagit för att stödja kommunerna i arbetet med att organisera räddningstjänsten med deltidsanställda brandmän (dnr Fö2014/847/SSK). Av rapporten framgår att MSB har vidtagit ett antal åtgärder t.ex. har myndigheten utvecklat en internetbaserad utbildningsplattform och tagit fram omfattande stöd- och informationsmaterial för att stödja kommunerna i arbetet med att organisera räddningstjänsten med deltidanställda brand- män. Vidare framgår av rapporten att myndig- heten avser att initiera en arbetsgrupp inom det av myndigheten inrättade Räddnings- tjänstrådet (forum för dialog med aktörer inom ) för att stödja utvecklingen av räddningstjänstens organisation med deltidsanställda brandmän samt att myndigheten avser att analysera behovet av en översyn av systemet för utbildning inom MSB:s område för att tillgodose behovet av ökad flexibilitet och anpassning till lokala förutsättningar. Myndighetens stöd till kommunerna kommer att bidra till att samordnat utveckla den kommunala räddnings- tjänsten organiserad med deltidsanställda brandmän. Regeringen avser följa arbetet och vilka effekter vidtagna åtgärder ger. Genom samverkan mellan s.k. blåljusaktörer kan samhällets hjälpresurser inom områdena allmän ordning, säkerhet och hälsa användas på ett mer effektivt sätt. MSB har tillsammans med och redovisat hur myndigheterna stödjer initiativ på lokal nivå för att stärka samverkan mellan blåljusaktörer samt mellan blåljusaktörer och andra aktörer (dnr Fö2014/847/SSK). Av rapporten framgår att MSB kommer att fortsätta att utveckla nätverk för att stärka samverkan mellan blåljusaktörer och andra aktörer. Vidare framgår att MSB, inom ramen för Centralt räddningstjänstforum (forum för räddnings- tjänstansvariga myndigheter och andra med räddningstjänsten samverkande organ), avser tillföra frågan hur myndigheterna kan utveckla samverkan ytterligare. Regeringen bedömer att genom ökad samverkan mellan de s.k. blåljus- aktörerna samt mellan blåljusaktörer och andra aktörer stärks samhällets förmåga att hantera olyckor och kriser. Regeringen avser följa arbetet och vilka effekter vidtagna åtgärder ger. MSB har redovisat sin förmåga att vid en situation som medför omfattande räddnings- insatser kunna överta räddningstjänsten i en eller 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 flera kommuner (dnr Fö2013/2327/SSK). I rapporten redovisas att MSB kan stödja kommunerna genom myndighetens utvecklade operativa förmågor utan att myndigheten formellt tar över ansvaret för räddningstjänsten i de berörda kommunerna. I rapporten anges att myndigheten kan behöva utveckla en rutin för att, på nationell nivå, prioritera resurser. Regeringen avser följa arbetet och vilka effekter vidtagna åtgärder ger. MSB har analyserat och redovisat förutsättningarna för att använda lämplighets- tester med fortsatt höga kompetenskrav för antagningen till utbildningen i skydd mot olyckor för att så långt som möjligt säkerställa att de som antas har förutsättningar för att arbeta bl.a. inom den kommunala räddnings- tjänstverksamheten (dnr Fö2014/793/SSK). I rapporten anger MSB att det behövs fler studier om hur ändamålsenliga lämplighetstester kan utformas. Vidare bedöms effekten av tillämpning av lämplighetstester som osäker vad gäller jämställdhet och mångfald. Regeringens bedömning är därmed att frågan behöver utredas vidare. Förbättrade förutsättningar för samordning och samverkan präglades av återkommande vädervarningar och stormar. Samverkans- konferenser och andra former av stöd till samverkan genomfördes därför med hög frekvens. Erfarenheterna är att samordning mellan berörda aktörer fungerade väl såväl före, under, som efter stormen. Jämfört med hanteringen av stormarna Per och ser regeringen att samordningen numera utgör en del av hanteringen på alla nivåer och under händelsens olika delar. MSB genomför nationella samverkanskonferenser. De har dels skapat större förståelse kring vikten av gemensamma arbetssätt aktörerna emellan, dels gett insikt om att ett fungerande samarbete i vardagen är en förutsättning för fungerande samarbete vid en händelse. Erfarenheter visar också att även under en internationell händelse med flera svenska aktörer involverade fungerar samverkan väl. I samband med hanteringen av tyfonen hölls samverkanskonferenser i perspektivet lägesbild och eventuellt drabbade svenska 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Samverkanskonferenser med fokus på informationssamordning har initierats tidigare i händelserna än åren innan. MSB har levererat 365 dygns- rapporter samt 37 lägesbilder vid särskilda händelser till såväl interna som externa mottagare. Nationella händelser som kan nämnas är it-störningar, överbelastningsattacker, transportstrejk, oroligheter i , högnivå- besök i samt väderrelaterade händelser. Internationellt medförde utvecklingen i kopplat till krisen i , oroligheterna i , samt tyfonen att särskilda lägesbilder utarbetades. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att MSB levererar ett stöd och en plattform som möjliggör effektivare hantering av händelser, såväl för den enskilda organisationen, som gemensamt aktörerna emellan. Regeringen gör bedömningen att myndigheter och andra berörda aktörer inom krisberedskapen har blivit bättre på att samverka och att arbeta koordinerat. – effektiv kommunikation och stärkt samverkan Antalet abonnemang har ökat och vid utgången av året var antalet drygt 54 500. är samtliga räddningstjänster aktiva Rakelanvändare. Rakels tillgänglighet har haft ett genomsnitt på . I samband med höstens stormar påverkades dock Rakels nät på några platser i landet. Arbete har genomförts i syfte att öka Rakels robusthet. Kostnaderna för uppgick till och är därmed i stort sett oförändrade i jämförelse med 2012 då de uppgick till . i underskott som till stor del täcktes med ett balanserat överskott från förgående år samt med anslagsmedel. Tabell 4.2 Kostnader och avgiftsintäkter för 2011– 2013 Källa: MSB:s årsredovisning 2013. I avgiftsintäkterna ingår intäkterna från MSB:s egna abonnemang (tkr). Regeringen bedömer att utbyggnaden av liksom den ökade anslutningsgraden har förbättrat möjligheterna till samverkan och kriskommunikation, vilket i sin tur stärker samhällets förmåga att hantera olyckor och kriser. Stöd och solidaritet genom insatser genomförde MSB 42 nationella stödinsatser. Exempelvis bidrog MSB med stöd vid en större torvmossebrand i , samt med ett CBRNE-team vid besöket av USAs president i som en del av säkerhetsarrangemangen. Utöver dessa insatser har ett antal mindre insatser genomförts inom området CBRNE och oljeskydd. Regeringen bedömer att genomförda insatser har bidragit till den nationella krisberedskapen genom att stödja kommuner och regioner i arbetet med att minska risken för och konsekvenserna av allvarliga störningar, kriser och olyckor. genomförde MSB 157 insatser i 48 länder – något fler än året innan. Ökningen förklaras av främst humanitära insatser med anledning av Syrienkrisen och tyfonen på . Inbördeskriget i har medfört fortsatt behov av humanitära stödinsatser i regionen i länder som , , och . Stöd har lämnats inom områden som informationshantering, miljö, transport, logistik, vatten och sanitet. MSB har i samverkan med Försvarsmakten och andra länder bistått den svenska humanitära hjälpinsatsen efter tyfonen på . Genom kontors- och boendestöd till FN-organ i drabbade områden bidrog det svenska stödet till att hjälparbetet snabbt kunde starta. MSB skickade även fordon, sjukvårds- utrustning, hygienartiklar och enklare tält, samt bidrog med expertstöd inom kommunikation, it, sjukvård, vatten och sanitet. Försvarsmakten bidrog till hjälpinsatsen med två Herkulesplan som transporterade personal och förnödenheter till insatsområdet, transporter av civila som evakuerades, samt frakt av förnödenheter. MSB bidrog även till en stödstyrkeinsats för att delta i arbetet med att söka efter personer med hemvist i . I efterdyningarna av katastrofen har myndigheten bidragit med personal till stöd för FN-insatser inom tidig återuppbyggnad inom katastrofavfallshantering, miljö och informa- tionshantering. Efter stridigheter som utbröt i uppstod behov av stöd inom bl.a. minhanteringsområdet. MSB gav stöd till FN:s minröjningscenter (UNMAS). Uppgifterna var att utbilda personal, kartlägga situationen avseende minor och andra explosiva ämnen, samt att bidra med operativ minhantering och möjliggöra t.ex. humanitära transporter. Personal utsända via myndigheten utbildade över 60 EOD (Explosive Ordnance Disposal) operatörer samt utförde effektiv minröjning på 200 objekt. MSB har även bidragit med stöd till ansvariga myndigheter i bl.a. , och . Stödet har bidragit till att förbättra ländernas egna samordnings- och lednings- förmåga, sök- och räddningskapacitet, samt stärkt förmåga att genomföra risk- och sårbarhetsanalyser. Vidare har myndigheten bidragit med expertis inom katastrofrisk- reducering till stöd för bl.a. FN och Röda Korset i , och . MSB har vidare bidragit till EU:s insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) genom personal- bidrag inom it, logistik, säkerhet, sjukvård, HR och ekonomi. Resultaten för samlade deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser redovisas under utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Ovan nämnda exempel är ett urval av insatser som MSB har gett stöd till , med syfte att stärka krisberedskapsförmågan samt underlätta och skapa förutsättningar för bl.a. FN och EU att verka på plats i krisdrabbade områden. Regeringen bedömer att genomförda insatser har bidragit till att minska lidande och skade- verkningar vid allvarliga olyckor och katastrofer i andra länder. MSB har arbetat aktivt med att öka kunskapsnivån för ett integrerat jämställdhets- perspektiv i insatsverksamheten, bl.a. i sina introduktionsutbildningar. Vidare har myndig- heten tagit fram en handlingsplan som ska implementeras med målsättningen att öka antalet kvinnor i insats, vilket regeringen ser som positivt. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 MSB arbetar för ett integrerat miljöperspektiv i hela insatscykeln. har myndigheten bl.a. lämnat bidrag inom miljörådgivning ute i fält, men även med metodstöd till för miljörelaterade katastrof- händelser (OCHA/Joint Environmental Unit). Beredskapsplanering och åtgärder vid höjd beredskap I syfte att effektivisera beredskapsplaneringen och samverkan mellan civila verksamheter och Försvarsmakten har MSB uppdragits att i samråd med berörda myndigheter redovisa hur planeringen för höjd beredskap kan utvecklas (dnr Fö2013/918/SSK). Myndigheten har redovisat uppdraget. De resultat som kan redovisas i relation till mål och uppdrag kopplade till det civila försvaret handlar om krisberedskapsåtgärder som även har effekt för det civila försvaret, samt specifik beredskapsplanering. Avseende skydd av befolkning och säkerställandet av de viktigaste samhällsfunktionerna uppfylls målen för krisberedskapen och civilt försvar till betydande del av samma åtgärder. Avseende samverkan med och bidrag till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp aktualiseras mer specifika åtgärder. MSB har deltagit i arbetet med försvarsplaneringen som Försvarsmakten leder och gemensamt har myndigheterna genomfört spel för andra viktiga aktörer. Av MSB:s redovisning av samverkans- områdenas verksamhet framgår att Försvars- makten har medverkat som adjungerad medlem i alla samverkansområden vilket stärker samarbetet mellan Försvarsmakten och civila verksamheter (dnr Fö2014/330/SSK). MSB har även beviljat medel ur anslaget 2:4 Krisberedskap för projekt syftande till utveckling inom området civilt försvar. Utvecklingen av ett modernt civilt försvar är ett långsiktigt arbete. Planeringen och andra åtgärder för samverkan med och stöd till Försvarsmakten inom ramen för det civila försvaret har fördjupats och strukturerats. Att de civila myndigheterna samverkar med Försvarsmakten i planeringen för höjd beredskap är ett viktigt led i arbetet med att stärka totalförsvaret.