prop · H2031d10 · 2014-10-23 00:00:00 — Det kan vara ett såväl praktiskt som socialt stöd för att stärka en persons förmåga att klara vardagen i bostaden och ute i samhället.52 I övrigt har hem- tjänstinsatsen, boende i bostad med särskild service och dagverksamhet minskat jämfört med 2012.53 Kommunens kostnader för insatser enligt socialtjänstlagen uppgick till 10,6 miljarder kro- nor 2012. Det var en ökning med jämfört med året innan.54 genomförs öppna jämförelser inom området stöd till personer med funktionsned- sättning. Antalet indikatorer har utvecklas suc- cessivt. jämförs stöd som ges enligt LSS. Ett urval av de indikatorer som samlats in , men avser 2013, redovisas här.55 Hög utbildningsnivå på LSS-handläggare Handläggningen av ärenden enligt LSS som ut- förs av personal med socionomexamen är hög. av LSS-handläggningen utfördes av personal med socionomexamen. Andelen LSS-handläggning som utförs av handläggare med en skriftlig, individuell och aktuell kompetensutvecklingsplan uppgick till . Daglig verksamhet och möjligheten till arbete Insatsen daglig verksamhet enligt LSS bör enligt lagens förarbeten generellt sett ha som mål att utveckla möjligheten till förvärvsarbete, även om inte alla som deltar i dessa verksamheter klarar av att arbeta. Endast en mindre andel kommuner () hade en skriftlig och på lednings- nivå beslutad rutin för att minst pröva möjligheten till arbete eller praktik. Cirka en tredjedel av kommunerna hade haft personer som gått från daglig verksamhet till någon form av skyddat arbete (lönebidragsanställning, prak- tikplats eller motsvarande) och av kommunerna hade haft personer som gått från daglig verksamhet till förvärvsarbete på den reguljära arbetsmarknaden. 50Uppgifter om kostnader från kommunernas räkenskapssammandrag () och kostnadsuppgifter från för assistansersättning. 51Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst Lägesrapport (2014). 52Personer med funktionsnedsättning – vård och omsorg Kommunala insatser enligt socialtjänstlagen samt hälso- och sjukvårdslagen (2013). 53 Registret över socialtjänstinsatser till äldre och personer med funktionsnedsättning. 54Uppgifter om kostnader från kommunernas räkenskapssammandrag (). 55Öppna jämförelser 2014 Stöd till personer med funktionsnedsättning – Nationella resultat, metod och indikatorer (2014). För personer med psykiska funktions-ned- sättningar, som haft biståndsbedömda syssel- sättningsinsatser enligt socialtjänstlagen, såg det gynnsammare ut. I av kommunerna fanns det personer som gått till förvärvsarbete på den reguljära arbetsmarknaden och i av kommunerna hade någon gått till skyddat arbete. Andelen kommuner som kunde erbjuda kvin- nor och män med psykisk funktionsnedsättning strukturerad sysselsättning enligt socialtjänst- lagen eller plats i kooperativ eller fontänhus uppgick till . För indikatorer i daglig verksamhet som avsåg genomförandeplaner, gemensamma möten, öppethållande , tillgänglighets- inventering, kontinuerlig handledning, kompe- tensutvecklingsplaner, rutiner vid förekomst av våld så hade enskilda utförare genomgående bättre resultat än kommunala utförare. Det kan enligt bero på att enskilda utfö- rare måste ha tillstånd för att bedriva verksam- het, ett krav som inte omfattar verksamhet i regi. Boende i bostad med särskild service I av enheterna hade samtliga kvinnor och män en särskilt utsedd stödperson bland personalen som tar ett särskilt ansvar för den enskilda människan. I av enheterna hade samtliga boenden privat badrum och privat kök. I av gruppbostäderna hade de boende tillgång till gemensamt vardagsrum och i gemensamt kök dygnet runt. till samtliga indikatorer för bostäder med särskild service enligt LSS hade enskilda verk- samheter bättre resultat än kommunala verk- samheter för bostad med särskild service. Ledsagning är en betydelsefull insats för att öka delaktigheten i samhället. I av kom- munerna kunde den enskilde påverka vem som skulle vara ledsagare. I av kommu- nerna betalade kommunerna för ledsagarnas omkostnader. Kommuner med rutiner för att kunna erbjuda individuella planer Individuella planer som regleras i LSS ska ge kvinnor, män, flickor och pojkar ökat inflytande och självbestämmande och bidra till att insatser inom olika områden samordnas. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Drygt en tredjedel () av kommu- nerna hade en aktuell rutin för att erbjuda en individuell plan enligt LSS. Individuella planer kan även upprättas enligt socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen mellan kommuner och landsting. Cirka 70 pro- cent av kommunerna hade en aktuell rutin för att upprätta en samordnad individuell plan för per- soner med psykiska funktionsnedsättningar. Vanligt med delaktighet och inflytande när genomförandeplaner tas fram och upprättas En genomförandeplan, som kommunerna rekommenderas att använda i allmänna råd från , tydliggör för den enskilde och för personalen vad som ska göras, vem som ska göra det samt när och hur. Att den boende eller en företrädare är med och upprättar planen stär- ker den enskildes inflytande. av alla enheter inom bostäder med särskild service enligt LSS hade aktuella genomförandeplaner för samtliga boende. Flertalet ()av de som hade en genomförandeplan hade också varit delaktiga när planen utformats och när den följts upp. Inom daglig verksamhet hade av alla enheter upprättat aktuella genomförandepla- ner för samtliga deltagare. av del- tagarna hade varit delaktiga i framtagandet av dem. Brister i kommunernas uppföljning av beslut Det är viktigt att följa upp fattade beslut för att säkerställa att kvinnor, män, flickor och pojkar får sina behov tillgodosedda och att de genom insatserna tillförsäkras goda levnadsvillkor. Få kommuner följde upp samtliga beslut för insatserna ledsagarservice, bostad med särskild service och daglig verksamhet (31, av kommunerna). Det fanns dock stora regionala skillnader. I län följde exempelvis av kommunerna upp samtliga beslut om bostad med särskild service medan motsvarande andel i bl.a. och var . gäller nya regler för lex (prop. 2009/10:131, bet. 2009/10:SoU19, rskr. 2009/10:287). Alla missförhållanden inom eller påtagliga risker för missför- hållanden ska rapporteras. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 hållande eller en påtaglig risk för ett allvarligt missförhållande ska anmälas till Inspektionen för vård och omsorg (). Genom att uppmärksamma och åtgärda miss- förhållanden bidrar lex till att höja kvali- teten i verksamheterna. Brister i kunskap om lex konstaterar i sin tillsynsrapport att alla verksamheter inte har tillräckliga kunskaper om anmälningar enligt lex och de skyldig- heter som ingår i arbetet med dessa. En iaktta- gelse är även att det är få anmälningar enligt lex från privata verksamheter. om lex är ett viktigt instrument i förbättringsarbetet.56 Stor del av missförhållandena åtgärdas De flesta anmälningarna 2013 enligt LSS rörde bostad med särskild service för vuxna och per- sonlig assistans. Majoriteten av anmälningarna enligt socialtjänstlagen rörde särskilt boende samt hemtjänst eller boendestöd. inkom totalt ca 210 anmälningar till . Anmälningarna avsåg bl.a. felaktigt utförda insatser, att den beviljade insatsen inte hade blivit utförd samt fysiskt våld eller övergrepp från personal. De vanligaste orsakerna till att missförhållan- den uppstod var brister i rutiner och riktlinjer. Verksamheterna vidtog olika åtgärder för att komma till rätta med de missförhållanden som framkom i deras utredningar. I cirka en tredjedel av fallen ledde händelsen till allvarligare åtgärder – till en polisanmälan eller arbetsrättsliga åtgär- der, eller både och. I de allra flesta fall har Social- styrelsen/bedömt att verksamheterna vid- tagit tillräckliga åtgärder. I ett fåtal fall ansåg myndigheterna att det var nödvändigt med ytterligare åtgärder.57 Barn i särskilda boendeformer gäller att alla bostäder med särskild service för barn och unga enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) ska inspekteras minst , varav en inspektion ska vara oanmäld. De som genomför inspektionen ska samtala med de barn och unga som samtycker till det. har i en rapport redovisat resultatet av tillsynen 2010–2013. De flesta bostäderna för barn och unga levde upp till kraven på trygghet, säkerhet och hemlik miljö. Det var i huvudsak stabila verksamheter där barnen bor . Bar- nen erbjöds individuellt anpassade fritidsaktivi- teter, sjukgymnastik och träning i att använda olika slags kommunikationsstöd. Personalen var engagerad och personaltätheten i bostäderna varierade utifrån barnens behov av omvårdnad. Personalomsättningen var inte särskilt hög. De flesta verksamheterna utsåg särskilda kontakt- personer som hade ett särskilt ansvar för enskilda barn. Så gott som alla boenden hade ett arbetssätt som underlättade för barn och föräld- rar att behålla kontakten. Uppmärksammade brister i en del verksam- heter avsåg bl.a. att en del brast i barns delaktig- het i planeringen och möjligheten att framföra sina åsikter, personalens kompetens i vissa boenden, dokumentation och kontroll av perso- nal i belastningsregistret. De flesta har rättat sig efter den kritik som framförts. Barnen och ungdomarna uttryckte som regel att de var trygga med kamraterna och persona- len. Merparten tyckte att de oftast eller ibland fick vara med och påverka och bestämma. De berättade att de fått stöd av personalen och att personalen var snäll. Även vårdnadshavarna var överlag nöjda med hur deras barn togs om hand och hur de själva och barnen gavs möjlighet att vara delaktiga i vården.58 56Tillsynsrapport viktigaste iakttagelser (Inspektionen för vård och omsorg 2014). 57Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst Lägesrapport (2014). 58 Vad har vi sett? Resultat från inspektioner 2010–2013 av HVB för barn och unga och bostäder enligt 9 § 8 LSS (Inspektionen för vård och omsorg 2013). Myndigheten för delaktighet (tidigare Myndig- heten för handikappolitisk samordning) har i uppdrag att, i nära samarbete med Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa, utforma och be- driva ett riksomfattande program för att öka kunskapen om och förändra negativa attityder till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning (Hjärnkoll). Årliga befolkningsundersökningar har genomförts –2013. Resultatet från undersökningen 2013 visar att attityder, kunskaper och beteenden har förändrats mar- kant i de tre ursprungliga s.k. kampanjlänen. Allmänhetens attityder utanför kampanjlänen har också förändrats i positiv riktning . I 9 av de 20 studerade attityderna finns det signifikant positiva förändringar. I de fem kampanjlän som tillkom 2011 och 2012 har det däremot skett endast marginella förändringar.59 har i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med meningsfull sysselsätt- ning för personer med psykisk funktionsned- sättning (dnr S2011/6380). För genomförandet anslogs – 2013. Försöksverksamheterna har inriktats mot den s.k. IPS-modellen (Individual Placement and Support) som är en av de rekommenderade åtgärderna i nationella riktlinjer för psykosociala insatser vid schizofreni eller schizofreniliknande tillstånd. IPS-modellen byg- ger på att deltagarna får stöd i att söka arbete utifrån sina egna val och preferenser utan ar- betsträning eller omfattande bedömning av ar- betsförmågan. Stödet förmedlas av specialister på arbetsrehabilitering (coacher). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Totalt har drygt 1 000 kvinnor och män med psykisk funktionsnedsättning deltagit i försöks- verksamheten, som bedrivits i 32 kommuner. Resultatet av den externa utvärderingen visar bl.a. att av de cirka 900 deltagarna som fanns kvar i verksamheterna vid mättillfället () hade 600 personer fått någon form av sysselsättning. Totalt 111 personer () hade fått ett arbete (inkluderat lönebidrags- anställningar), de övriga hade praktikplatser, studerade eller hade en oavlönad sysselsättning. För av deltagarna hade insatserna ännu inte lett till någon sysselsättning. Männen dominerade något bland deltagarna och utgjorde . Kvinnorna dominerade bland dem som fått ett vanligt lönearbete (28 kvinnor och 9 män) medan männen dominerade bland dem som har fått anställningar med löne- bidrag (45 män och 30 kvinnor). av kommunerna har fortsatt eller kommer att fortsätta arbeta enligt IPS- modellen efter det att försökverksamheten avslutats. av kommunerna önskar fortsätta men söker finansieringslös- ningar.60 Verksamhet med personligt ombud, för vilken utgår statligt stöd, har funnits . Från regleras verksamheten i för- ordningen (2013:522) om statsbidrag till kom- muner som bedriver verksamhet med personligt ombud för vissa personer med psykiska funk- tionsnedsättningar. 59 Psykisk ohälsa – attityder, kunskap och beteende Slutrapport från befolkningsundersökningar genomförda –2013 (, , 2013). 60 Utvärdering av försöksverksamheter i kommuner – Individual Placement and Support, individinpassat stöd till arbete för personer med psykisk funktionsnedsättning (2014). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 En uppföljning av visar att verksamheten fungerar väl och är till stor nytta för personer med psykiska funktionsnedsätt- ningar genom att deras livssituation förbättras.61 Verksamheten når ca 6 000 personer. Personliga ombud finns i 245 kommuner. I läns- styrelsernas årsrapporter till har framförts att verksamheten på många håll har fått en fast förankring och att kommunerna numera ser den som en etablerad del av vad som förväntas finnas i en kommun. Assistansreformen har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många personer med mycket omfattande funktionsnedsättningar. Antalet personer som beviljas assistansersätt- ning har stabiliserats . Det varie- rar något men utgör ca 15 900 personer, varav män och kvinnor. Det kommer enligt prognoser att öka och ligga kring 16 000 personer . Antalet beviljade timmar och person beräknas även fortsätta stiga. På grund av ökat antal timmar och höjd scha- blon har kostnaderna ökat för assistansersätt- ningen. steg kostnaderna med ca vilket var en lägre ökning jäm- fört . har kostnaderna ökat med ca . Regeringen har föreslagit lagändringar och initie- rat en rad uppdrag i syfte att få till stånd en bättre kontroll och en mer rättssäker hantering av ersättningen, inte minst för att säkerställa assistansersättningens långsiktiga hållbarhet som den enskildes rättigheter värnas. Ett antal uppdrag har redovisats (se nedan). 61 Personligt ombud för personer med psykisk funktionsnedsättning – Uppföljning av verksamheten med personligt ombud (2014). har bedömt hur barns möjlig- heter till självständighet, delaktighet och ut- veckling påverkas av att de får ekonomisk ersätt- ning för personlig assistans.62 Den sammantagna bilden är till största delen positiv. Personlig assi- stans har inneburit en förbättrad livskvalitet. Barnen har fått ett rikare liv och större möjlighet att delta i aktiviteter på egen hand. Kontinuiteten i stödet har ökat, vilket gör att barnen är tryg- gare och utvecklas mer. Personlig assistans har lett till förbättrad hälsa för hela familjen och vårdnadshavarnas sammanfattande bedömning är att den personliga assistansen är ovärderlig. Två problemområden har dock lyfts fram av . Det ena handlar om barns och ungas frigörelseprocess från föräldrarna för att kunna bli så självständiga som möjligt. Vård- nadshavarna kan ha svårt att hålla isär de olika rollerna som personlig assistent och förälder, vilket kan bli särskilt svårt när barnen håller på att bli vuxna och ska bli mer självständiga. Det andra området handlar om barn som riskerar att fara illa eller far illa. Barn som enbart har anhö- riga som assistenter kan komma att vistas i slutna miljöer utan insyn och tillsyn. 62 Barn med personlig assistans Möjligheter till utveckling, självständighet och delaktighet (2014). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.8 Kostnader för assistansersättning, antal personer som hade assistans och antal beviljade tim- mar i genomsnitt 2004–2013 Antal personer och antal beviljade assistanstimmar/vecka avser beviljad assistansersättning . Källa: Årlig statistik från God man och assistans har analyserat och bedömt för- delar och risker med att personlig assistans ut- förs av den assistansberättigades gode man.63 Några slutsatser är att en god man som arbetar som assistent så gott som alltid är en nära anhö- rig till den enskilde. Exempel på fördel är att en god man/anhörig som är personlig assistent känner den enskilde väl och har förmåga att kommunicera och tolka personens vilja och behov. Han eller hon får även bra kunskap om hur den enskildes samlade assistans utförs och står för trygghet och kontinuitet. Exempel på risker och problem är att det kan uppstå intressemotsättningar och potentiella jävsförhållanden. Det kan vidare saknas insyn och kontroll av att den enskilde får sina behov tillgodosedda. Det kan även, liksom gäller för barnen, försvåra frigörelse och att leva ett själv- ständigt liv. Ytterligare en risk som förs fram är när god man/anhörig är beroende av att arbeta som personlig assistent för sin försörjning. Det finns då en risk att familjens behov av försörj- ning går före den enskildes behov, t.ex. av syssel- sättning. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har granskat hur tar hänsyn till föräldraansvaret när den bedömer rätten till assi- stansersättning. Det finns enligt ISF tydliga skillnader i utgångspunkten av bedömningen, vilket innebär en risk för osakliga skillnader i besluten.64 Det statliga bilstödet består av fyra bidragsdelar; grundbidrag, anskaffningsbidrag, anpassnings- bidrag och bidrag till körkortsutbildning. For- donet ska möjliggöra ett aktivt och självständigt liv för personer med funktionsnedsättning. Ett väl fungerande bilstöd kan leda till ökad delak- tighet för dem som inte kan använda allmänna kommunikationer. Det är mest vanligt att förälder till barn med funktionsnedsättning beviljas bilstöd och det är vanligare att män får bilstöd än kvinnor. Efterfrågan på bilstöd har ökat liksom kostnaderna. Det bidrag inom förmånen som står för den största ökningen är anpass- 63 Personlig assistent och god man – Är rollerna förenliga? 64 Vad är normalt? (2014). (Inspektionen för socialförsäkringen 2014:6). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ningsbidraget vars ökning varit större än sam- hällets prisutveckling i övrigt. Anpassnings- bidraget utgjorde . Ökningen kan delvis förklaras av den tekniska utvecklingen. Tabell 7.9 Antal personer som beviljats bilstöd 2006–2013, fördelning av bilstöd mellan kvinnor och män samt fördel- ning av bilstöd mellan olika grupper (%) Andel stöd män, Grupp 1, % Grupp 2, % Grupp 3, % Grupp 4, % Grupp 5, % Grupp 1 Person med funktionsnedsättning under som behöver ett fordon för att kunna försörja sig. Grupp 2 Person med funktionsnedsättning under som tidigare beviljats bidrag enligt grupp 1. Grupp 3 Person med funktionsnedsättning som inte tillhör grupperna 1 och 2 som fyllt 18 men inte 50 år Grupp 4 Förälder med funktionsnedsättning med barn . Grupp 5 Förälder till barn med funktionsnedsättning om föräldern bor tillsam- mans med barnet. Källa: årsredovisning och officiella statistik. En arbetsgrupp i med uppgift att göra en översyn av bl.a. bilstödet har konsta- terat att förmånens regelverk brister när det gäller incitament som bidrar till en så effektiv användning som möjligt av tillgängliga medel. Även ISF har i en granskning av bilstödet uppmärksammat stora brister. Enligt ISF har den som beviljas anpassning i dagens system inte incitament att ta hänsyn till anpassningens om- fattning eller pris eftersom står för hela kostnaden. Kostnaden påverkas enligt ISF också av bristen på konkurrens, framför allt när det gäller företag som utför mycket individuella och avancerade anpass- ningar. Tillsammans med den fria prissättningen gör detta att systemet inte premierar kostnads- effektiva företag. och Transportstyrelsen har pre- senterat förslag om hur en förstärkt rådgivning inom bilstödet kan se ut, hur kostnadsförslag tydligare kan bedömas och jämföras utifrån vissa kriterier samt hur konkurrensen kan främjas i samband med att kostnadsförslag begärs in. Det finns inget som tyder på att kommunerna generellt sett drar ned på insatser enligt LSS eller socialtjänstlagen. Kostnaderna ökar liksom antalet som får insatser. Däremot finns en ten- dens att vissa insatser minskar i omfattning, t.ex. ledsagarservice och korttidsvistelse. Sedan tidi- gare finns det signaler om skillnader i utform- ningen av särskilda boendeformer för personer med funktionsnedsättning. Kvalitetsaspekterna i insatserna, rättssäkerhet och likvärdighet är viktiga för att uppnå målen inom funktionshinderspolitiken. Den kartlägg- ning, analys och bedömning av behov av fort- satta åtgärder som nu genomför av en del insatser enligt LSS, kan komma att få betydelse för kommande ställningstagande. Personlig assistans har för många människor med mycket omfattande funktionsnedsättningar varit avgörande för att kunna leva ett bra liv och vara delaktiga i samhället. Rätt använd kan insat- sen tillförsäkra personerna goda levnadsvillkor och ge den enskilde stort inflytande över utformningen av stödet. Det är därför angeläget att fortsatt värna assistansen. Assistansersättningens utveckling har innebu- rit stora volymökningar och att betydande belopp har tillförts . Det är angeläget att systemet är likvärdigt, rättssäkert och används som det är tänkt. hantering av assistansersättningen måste hålla hög kvalitet och vara rättssäker så att brukarna inte riskerar indragningar vid t.ex. tvåårsomprövningar p.g.a. tidigare bristfälliga utredningar. Fortsatta ana- lyser och insatser kan behöva övervägas för att säkerställa reformens ändamålsenlighet och lång- siktiga hållbarhet. Det är även angeläget att bilstödet används effektivt och att de problem som uppdagats åtgärdas. Personliga ombud är en etablerad och väl fungerande insats i merparten av landets kom- muner. Stödet främjar ökad delaktighet för de personer som får del av insatsen. ska främja den enskilde individens ekonomiska och sociala trygghet och bidra till att skapa jämlikhet i levnadsvillkor. möjliggörs människors delaktighet och förut- sättningar att aktivt delta i samhällsgemen- skapen. Insatser inom ska präglas av bästa tillgängliga kunskap, god kvalitet samt utgå och utformas utifrån den enskildes behov och förutsättningar. Det finns skillnader i delaktighet och jäm- ställdhet mellan kvinnor och män inom ramen för verksamhetsområde. Det är viktigt med ett stärkt jämställdhetsperspektiv. Detta är en uttalad ambition i regeringens politik på detta område. Delaktighet, självbestämmande och rätts- säkerhet är grundpelare för en väl fungerande socialtjänst. Kontinuitet och möjligheten att få välja hur omsorgen och stödet ska utformas och av vem man tar emot insatserna är en viktig del i detta. Regeringen anser att en mångfald i utbu- det av är viktigt och att det är angeläget att underlätta för t.ex. olika koopera- tiva aktörer att kunna etablera sig som utförare av socialtjänst. Det är även angeläget att under- lätta för andra icke-kommersiella aktörer att växa och utvecklas, liksom att öka möjligheterna för kommuner att i ökad utsträckning kunna vända sig till s.k. non profit-aktörer. Det är även viktigt att kvinnor och män som ska välja får det stöd som behövs för att kunna göra ett väl avvägt val. I avvaktan på kommande förändringar när det gäller hanteringen av vinster i välfärden kan de upphandlande myndigheterna , i syfte att minska vinstuttagen i välfärden, använda sig av de möjligheter att premiera kvalitet som finns inom ramen för lagen (2007:1091) om offentlig upphandling () och lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV). För att stödja utvecklingen av en evidensbaserad praktik inom krävs en effektiv, samordnad och ändamålsenlig statlig kunskaps- styrning. Regeringen tar därför flera steg för att stärka den statliga kunskapsstyrningen inom och hälso- och sjukvården.