prop · H103162 · 2014-03-18 00:00:00 — Skälen för regeringens bedömning: Bestämmelserna om statistiksekretess i 24 kap. 8 § OSL ger ett mycket starkt skydd för de uppgifter som omfattas av bestämmelsen. Huvudregeln är absolut sekretess, dvs. att uppgifterna inte får lämnas ut över huvud taget. Det starka skyddet motiveras dels av att uppgiftslämnarna ska kunna lita på att de uppgifter de lämnar inte används för andra ändamål än de har samlats in för, dels av att det i en statistikverksamhet ofta förekommer uppgifter som hämtats in på olika sätt och som det är praktiskt svårt att hålla åtskilda. Uppgiftslämnarnas förtroende för att uppgifterna endast används för de ändamål de har samlats in för är en av de grundläggande förutsättningarna för framställning av statistik av god kvalitet. Om uppgiftslämnarna skulle misstänka att uppgifterna kan komma att spridas eller användas för andra ändamål än de som uppgifterna samlats in för, finns det en risk att uppgiftslämnarna lämnar felaktiga uppgifter, snedvridna svar eller helt avstår från att lämna uppgifter. Inspektionen för socialförsäkringen nämner utvärderingsmyndigheternas behov av mikrodata och anser att det finns anledning att undersöka möjligheterna till en utvidgning av undantagen från huvudregeln om absolut sekretess. En sådan utvidgning skulle kunna innebära att uppgifter insamlade för renodlade statistiska ändamål kom att användas för andra ändamål, vilket vore olämpligt. Regeringen anser därför att de nuvarande undantagen från huvudregeln om absolut sekretess inte bör utvidgas. berör i sitt remissvar förhållandet mellan bestämmelserna om statistiksekretess och den sekretessbrytande bestämmelsen avseende miljöinformation i 10 kap. 5 § OSL. De olika uppfattningar i frågan om utlämnande av sådana uppgifter om miljöutsläpp som tagits fram genom myndigheternas egna beräkningar hänger samman med att myndigheterna uppfattar innebörden av bestämmelsen i 10 kap. 5 § OSL på olika sätt. Det ger enligt regeringens mening inte skäl att föreslå någon ändring när det gäller statistiksekretessens utformning. Trafikanalys framhåller att statistiksekretessen hindrar publicering av detaljerad statistik inom transportområdet och nämner som ett exempel statistiken om järnvägar, där myndigheten nästan bara publicerar uppgifter summerade för hela riket, i stället för uppgifter per linje eller region. Inom transportområdet är det vanligt att endast en aktör trafikerar exempelvis en viss linje. Det innebär med nödvändighet att uppgifter om trafiken på en sådan linje kan hänföras till en enskild aktör. Uppgifterna får därför inte lämnas ut, om de har samlats in i en särskild verksamhet för statistik. Regeringen delar Trafikanalys bedömning att detta förhållande försvårar för nya aktörer att träda in på marknader inom transportområdet. Liknande problem kan ibland lösas genom att myndigheten inhämtar samtycke från uppgiftslämnarna som innebär att statistik får publiceras på en detaljnivå som gör att enskilda uppgiftslämnare eventu- 2013/14:162 ellt kan identifieras. Det problem som uppstår när en eller flera uppgiftslämnare inte vill lämna ett sådant samtycke kan inte lösas lagstiftningsvägen utan att ge avkall på det starka sekretesskydd för uppgiftslämnarna som ansetts motiverat i särskild statistikverksamhet. En sådan försvagning av sekretesskyddet är regeringen inte beredd att föreslå. När det gäller statistiksekretessens huvudsakliga utformning ser regeringen således inte skäl för någon annan bedömning än den utredningen har gjort, nämligen att statistiksekretessens föremål, räckvidd, styrka och tid i huvudsak bör bestå oförändrade. Utredningen föreslår vissa mindre förändringar. Dessa behandlas i avsnitt 5.2 och 5.3. Statistiksekretess för undersökningar inom kommittéväsendet och hos Statskontoret Regeringens förslag: Så kallade andra jämförbara undersökningar som utförs inom det statliga kommittéväsendet och av Statskontoret ska omfattas av statistiksekretess utan att regeringen meddelar före- skrifter om det. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna är positiva till eller har inga invändningar mot utredningens förslag. Flera remissinstanser anser att statistiska undersökningar som utförs även hos andra myndigheter än dem som utredningen föreslår bör omfattas av statistiksekretess direkt enligt lag utan krav på regerings- Inspektionen för socialförsäkringen anser att även den myndig- heten och andra utvärderingsmyndigheter som genomför utredningar för en samlad bild (inte på enskild nivå) bör omfattas, eftersom dessa utvärderingar görs på frekvent basis för många andra utvärderings- understryker att det finns en rad andra myndigheter som på regeringens uppdrag kontinuerligt utför utredningar och uppföljningar som skulle behöva beviljas statistiksekretess och att den nuvarande modellen med regeringsbeslut inte är ett tillräckligt flexibelt system för att hantera de icke statistikansvariga myndigheternas behov av data. Även berör frågan om vilka myndigheter utöver dem som har en särskild statistikverksamhet som bör nämnas i 24 kap. 8 § OSL. undrar om inte förslaget behöver komplet- teras med en sekretessbrytande bestämmelse för att även annat än uppgifter som inte är direkt hänförliga till en enskild ska kunna lämnas Skälen för regeringens förslag: Inom det statliga kommittéväsendet och hos Statskontoret utförs regelbundet statistiska undersökningar, ofta på direkt uppdrag av regeringen. Den nuvarande regleringen innebär att uppgifter i sådana undersökningar omfattas av statistiksekretess först sedan regeringen har meddelat föreskrifter om det. förs in i 7 § OSF. Ändringar i den paragrafen görs Det inträffar knappast att regeringen inte tillmötesgår en myndighets begäran om att regeringen ska föreskriva om sekretess för en statistisk undersökning som myndigheten önskar Prop. 2013/14:162 genomföra. Däremot händer det ofta att arbetet med en undersökning försenas av att myndigheten måste avvakta regeringens beslut innan undersökningen kan påbörjas. De myndigheter som oftast berörs är Statskontoret och myndigheter inom kommittéväsendet. Gemensamt för dessa myndigheter är även att de har uppgifter som inte innefattar myndighetsutövning mot enskilda. De statistiska undersökningar som görs inom kommittéväsendet och hos Statskontoret utförs därför att myndigheterna har fått i uppdrag från regeringen att belysa vissa förhållanden. Några remissinstanser, bl.a. , framhåller att även andra myndigheter på regeringens uppdrag kontinuerligt utför utredningar och uppföljningar som skulle behöva beviljas statistiksekretess. Regeringen delar uppfattningen att det även hos andra myndigheter genomförs undersökningar som kan behöva skyddas av statistiksekretess. Behovet av sekretesskydd måste dock alltid vägas mot intresset av insyn i myndigheternas verksamhet. Det kan därför inte komma i fråga att införa en reglering som innebär att alla statistiska undersökningar omfattas av statistiksekretess. Det är också svårt att formulera en generell regel som skiljer ut de undersökningar som lämpligen bör omfattas av statistiksekretess. Regeringen anser därför att en utvidgning av den direkt i OSL föreskrivna statistiksekretessen ska begränsas till statistiska undersökningar som genomförs inom det statliga kommittéväsendet och Statskontoret. När det gäller undersökningar hos myndigheter som inte nämns i OSL får regeringen i varje enskilt fall ta ställning till om föreskrifter om sekretess ska införas i OSF. Det bör påpekas att det förhållandet att en undersökning omfattas av statistiksekretess inte i sig medför att uppgifter som omfattas av statistiksekretess hos andra myndigheter utan vidare kan lämnas ut till den myndighet som genomför undersökningen. Sekretesskyddet hos den myndighet som tar emot uppgifterna kan visserligen ha betydelse vid bedömningen av risken för skada vid ett utlämnande, se avsnitt 4.3. En första förutsättning för att ett utlämnande ska kunna ske är dock att något av undantagen från den absoluta sekretessen är tillämpligt. Den fråga som väcker om behovet av en särskild sekretessbrytande bestämmelse är därför relevant. Regeringens förslag grundar sig emellertid inte på något nytt ställningstagande till frågan i vilken mån Statskontoret och myndigheter inom kommittéväsendet bör få tillgång till uppgifter som omfattas av statistiksekretess hos andra myndigheter. En sekretessbrytande bestämmelse som mer generellt möjliggör utlämnande av uppgifter till myndigheter som genomför undersökningar som omfattas av statistiksekretess skulle innebära ett nytt undantag från huvudregeln om absolut sekretess. Regeringen anser inte att en sådan försvagning av statistiksekretessen är lämplig, se avsnitt 5.1. Frågor om utlämnande av uppgifter till en myndighet som genomför en undersökning som omfattas av statistiksekretess ska således även i fortsättningen bedömas med utgångspunkt i de undantag som räknas upp i 24 kap. 8 § OSL och med beaktande av den skaderisk som kan uppkomma vid ett utlämnande. 2013/14:162 5.3 Uppgifter som behövs för forskningsändamål Regeringens bedömning: Undantagsbestämmelsen om utlämnande av uppgifter som behövs för forskningsändamål bör inte förändras. Utredningens förslag: Överensstämmer inte med regeringens bedömning. Utredningen föreslår att undantagsbestämmelsen om utlämnande av uppgifter som behövs för forskningsändamål ska förtydligas genom att uttrycket forskning definieras genom en hänvisning till den definition som finns i etikprövningslagen. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna är positiva till eller har inga invändningar mot utredningens förslag. Till de uttryckligen positiva remissinstanserna hör bl.a. , , Havs- och vattenmyndigheten, utvärdering samt Kommuner och Landsting. Hovrätten för övre anser dock att det bör övervägas ytterligare om definitionen av forskning i etikprövningslagen är ändamålsenlig i detta sammanhang. framhåller att med utredningens förslag till definition av forskning skulle möjligheten att efter skadeprövning få ut sekretessbelagda uppgifter försvinna för studenter på grundnivå och avancerad nivå. Myndigheten har inga invändningar mot att begreppet forskning definieras i lag, men anser att definitionen inte helt bör utesluta att forskning kan utföras av studenter på lägre nivåer än forskarnivå. Även anser att etikprövningslagens definition av forskning är problematisk. Inspektionen för socialförsäkringen anser att införandet av etikprövningslagens definition av forskning i OSL kan vara begränsande, eftersom den utesluter arbete som utförs inom ramen för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå, vilket kan verka hämmande för exempelvis examensarbete med statistiskt material som underlag. Myndigheten anser att konsekvenserna av denna begränsning i OSL bör utredas. Även Trafikanalys anser att förslaget att använda samma definition av forskning i OSL som i etikprövningslagen leder till en alltför snäv definition av forskning. Myndighetens tolkning av de nuvarande reglerna är att uppsatser inom utbildning på avancerad nivå kan jämställas med forskning under vissa förutsättningar. Skälen för regeringens bedömning: har i sin praxis avgränsat forskning mot uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring, se avsnitt 4.3. Utredningens förslag innebär att en gräns även dras mot forskning som utförs inom ramen för en högskoleutbildning på lägre nivå än forskarnivå. Flera remissinstanser, bl.a. , är positiva till utredningens förslag. Andra remissinstanser, bl.a. , lyfter dock fram svårigheter som kan uppkomma om undantagsbestämmelsen för forskningsändamål inte skulle omfatta sådan forskning som utförs inom ramen för en högskoleutbildning på lägre nivå än forskarnivå. Utredningens betänkande innehåller inte några närmare överväganden Prop. 2013/14:162 när det gäller behovet av en sådan avgränsning av undantagsbestäm- Det framgår inte heller av betänkandet om den nuvarande utformningen av bestämmelsen lett till tolkningssvårigheter eller om prövningen av frågor om utlämnande av uppgifter för forskningsändamål enligt den nuvarande bestämmelsen lett till oförutsedda resultat. Mot denna bakgrund anser regeringen att undantagsbestämmelsen om utlämnande av uppgifter som behövs för forskningsändamål inte bör ändras . Regeringen avser dock att fortsättningsvis följa frågan. Regeringens förslag: Den paragraf i offentlighets- och sekretesslagen som innehåller bestämmelserna om statistiksekretess (24 kap. 8 §) ska delas upp i fler stycken. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår att paragrafen ska delas upp i fler stycken och att bestämmelserna om utlämnande av uppgifter som behövs för statistik- och forskningsändamål m.m. ska överföras till en ny paragraf under . Remissinstanserna: Nästan samtliga remissinstanser är positiva till eller har inga invändningar mot utredningens förslag. välkomnar de förenklande ändringar som föreslås i fråga om 24 kap. 8 § OSL och anser att bestämmelserna blir något mer lättöverskådliga. framhåller att sekretessbestämmelsen i 24 kap. 8 § OSL liksom bestämmelsen i 7 § OSF är svåra att tillämpa när det gäller bedömningen av vilka data som kan lämnas ut av SCB till och andra statistikansvariga myndigheter. SCB är tveksam till om rubriken till den nya paragrafen är nödvändig eller ens lämplig. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om statistiksekretess i 24 kap. 8 § OSL är avsedda att ge ett mycket starkt skydd åt de uppgifter som omfattas sekretesskyddet. En förutsättning för att skyddet ska bli starkt även vid den praktiska hanteringen av uppgifterna är att bestämmelserna inte är alltför svåra att tillämpa. I det här sammanhanget är det värt att uppmärksamma att bestämmelserna om statistiksekretess aktualiseras i en lång rad myndigheters verksamheter. Det gäller både de myndigheter som förvarar uppgifter och de myndigheter som är i behov av uppgifter från andra myndigheter. Att bestämmelserna är så lätta att tillämpa som möjligt är inte bara av betydelse för dem som förvarar uppgifter som kan omfattas av statistiksekretess. Det är även viktigt att de myndigheter som är i behov av uppgifter från andra myndigheter kan planera sin verksamhet med utgångspunkt i en något så när säker bedömning av vilka uppgifter de kommer att kunna få tillgång till. Regeringen anser att det finns fog för uppfattningen att bestämmelserna är svåra att tillämpa, vilket också flera av remissinstanserna bl.a. 2013/14:162 Den nuvarande paragrafen består av två stycken. I det första stycket anges bestämmelsens föremål, räckvidd och styrka i fyra meningar. Den första anger huvudregeln om absolut sekretess och att den gäller i särskild statistikverksamhet. I de följande meningarna anges dels att huvudregeln även gäller i vissa andra s.k. jämförbara undersökningar, dels ett antal relativt olikartade fall då huvudregeln om absolut sekretess inte gäller. Där anges bl.a. att uppgifter som behövs för forsknings- eller statistikändamål får lämnas ut i vissa fall. I det andra stycket anges hur länge sekretessen gäller. Tillämpningen av bestämmelserna kan i någon mån underlättas genom att bestämmelserna görs mer överskådliga. Regeringen anser därför att första stycket bör delas upp i flera stycken. Däremot anser regeringen inte att det är nödvändigt att dela upp den nuvarande paragrafen i flera paragrafer. Regeringens förslag: Den föreslagna lagändringen ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det behövs inte några övergångsbestämmelser. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att lagändringen ska träda i kraft . Utredningen behandlar inte frågan om behovet av övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna yttrar sig särskilt över utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag och bedömning: En lämplig tidpunkt för de föreslagna bestämmelserna att träda i kraft är . Regeringen anser inte att den föreslagna lagändringen behöver förenas med några övergångsbestämmelser. Propositionen innehåller förslag till två ändringar i bestämmelserna om statistiksekretess i 24 kap. 8 § OSL. Den ena ändringen innebär att statistiska undersökningar som utförs inom kommittéväsendet och av Statskontoret alltid ska omfattas av statistiksekretess. Syftet med förslaget är dels att regeringen ska avlastas de ärenden som uppkommer när Statskontoret och myndigheter inom kommittéväsendet gör framställningar om att olika undersökningar ska omfattas av statistiksekretess, dels att statistiska undersökningar hos Prop. 2013/14:162 dessa myndigheter ska kunna genomföras utan att regeringens beslut om sekretess behöver avvaktas. Den andra ändringen innebär att paragrafen ska delas upp i fler stycken. Det förslaget syftar till att göra bestämmelserna mer överskådliga och lättare att tillämpa. Förslaget att statistiska undersökningar som utförs inom kommitté- väsendet och av Statskontoret ska omfattas av statistiksekretess direkt enligt OSL medför att regeringen inte längre kommer att behöva pröva frågor om sekretess för statistiska undersökningar inom kommitté- väsendet och hos Statskontoret. Förslaget medför en liten kostnadsminskning för . För myndigheter inom kommittéväsendet och för Statskontoret medför förslaget att statistiska undersökningar i behov av sekretesskydd kan genomföras snabbare, eftersom regeringen inte först måste meddela föreskrifter om sekretess för uppgifterna i respektive undersökning. Detta är ägnat att leda till lägre kostnader för myndigheterna. Förslaget torde även medföra en samhällsekonomisk vinst genom att de underlag för ställningstaganden till viktiga frågor som kommitté- väsendet och Statskontoret utarbetar kan lämnas snabbare. Förslaget att 24 kap. 8 § OSL ska delas upp i fler stycken bedöms inte få några nämnvärda ekonomiska konsekvenser. 7.3Överensstämmelse med skyldigheter som EU-medlem Förslagen har inte någon inverkan på möjligheter att fullgöra sina skyldigheter som EU-medlem. Förslagen för inte med sig några konsekvenser för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Lagförslagen föreslås träda i kraft . tiden för ikraftträdande finns det inte behov av att ta några andra särskilda hänsyn än att det är önskvärt att den nya regleringen träder i Det finns inte något behov av särskilda informationsinsatser i samband 2013/14:162 7.6 Förslagen har inte någon betydelse för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för de integrationspolitiska målen. Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 24 kap. 8 § Paragrafen innehåller bestämmelser om statistiksekretess. Förslaget behandlas i avsnitt 5.2 och 5.4. Första stycket delas upp i tre stycken och består därefter endast av styckets tidigare första mening som reglerar den sekretess som gäller i särskild statistikverksamhet. Det nya andra stycket motsvarar den andra meningen i det tidigare första stycket och reglerar den sekretess som gäller i s.k. andra jämförbara undersökningar. Statskontoret och det statliga kommittéväsendet läggs till bland de myndigheter vars undersökningar omfattas av statistiksekretess direkt enligt bestämmelsen. Det innebär att sekretess gäller i sådana undersökningar även utan att regeringen har meddelat föreskrifter om det. Med det statliga kommittéväsendet avses kommittéer, särskilda utredare m.fl. myndigheter som arbetar enligt kommittédirektiv beslutade av regeringen. I övrigt görs språkliga och redaktionella förändringar som inte är avsedda att innebära någon ändring i sak. Det nya tredje stycket motsvarar tredje och fjärde meningen i det tidigare första stycket. Fjärde stycket motsvarar det tidigare andra stycket. Sammanfattning av nu relevanta delar av betänkandet Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB (SOU 2012:83) Betänkandet Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB (SOU 2012:83) behandlar bland annat frågor om statistiksekretess. I betänkandet anförs angående statistiksekretessen sammanfattningsvis följande. Den s.k. statistiksekretessen regleras i 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Där anges att sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Vidare anges att statistiksekretessen även gäller för annan jämförbar undersökning som utförs av eller riksdagsförvaltningen eller av myndigheter under regeringen förutsatt att regeringen har meddelat föreskrifter om det. Syftet med statistiksekretessen är att ge ett starkt skydd för uppgiftslämnarna, vilket i sin tur ökar förutsättningarna för de statistikansvariga myndigheterna att skapa samhällsviktig statistik av hög kvalitet. Enligt utredningens mening bör statistiksekretessens föremål, styrka och tid kvarstå oförändrade. Utredningen föreslår dock att bestämmelsen görs mer lättöverskådlig genom att paragrafen delas upp i stycken och den sekretessbrytande delen av bestämmelsen lyfts ut och läggs i en egen paragraf. Vidare föreslår utredningen att andra jämförbara undersökningar som utförs av kommittéväsendet och Statskontoret ska omfattas av statistiksekretess direkt enligt lag. Det krävs då inte längre att regeringen meddelar särskilda föreskrifter för att lagens bestämmelser om statistiksekretess ska vara tillämpliga på uppgifter i sådana undersökningar. De sekretessbrytande undantagen bör enligt utredningens mening vara desamma som enligt gällande rätt. Dock ska begreppet forskning definieras. Detta görs genom en hänvisning till den definition av forskning som finns i lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. relevanta lagförslag i betänkandet Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB (SOU 2012:83) Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen dels att 24 kap. 8 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 24 kap. 8 a §, samt närmast före denna paragraf en ny rubrik av följande lydelse. Sekretess gäller i sådan särskild Sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik för avser framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds uppgift som avser en enskilds personliga eller ekonomiska för- personliga eller ekonomiska för- hållanden och som kan hänföras hållanden och som kan hänföras till den enskilde. till den enskilde. som utförs av eller riksdagsförvaltningen eller, i föreskrifter om det, av någon behövs för forsknings- eller inte genom namn, annan identi- tetsbeteckning eller liknande för- hållande är direkt hänförlig till den enskilde, får dock lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. en uppgift som avser en avliden och som rör dödsorsak eller dödsdatum, om uppgiften behövs i datalagen (2008:355). Motsvarande sekretess gäller i väsendet eller Statskontoret. undersökning som utförs av någon annan myndighet i den utsträckning regeringen meddelar föreskrifter om det. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst , om uppgiften avser en enskilds personliga förhållanden, och annars i högst . Sekretessen enligt 8 § hindrar inte att uppgift, som behövs för forsknings- eller statistikändamål och uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller liknande förhållande är direkt hänförlig till den enskilde, lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men.