prop · H103210 · 2014-05-30 00:00:00 — En effektiv marknad kännetecknas av låga inträdesbarriärer och sund konkurrens. På en effektiv marknad möts konkurrerande aktörer av medvetna, aktiva och priskänsliga hushåll och företag som köper produkter och tjänster. Höga vinster kan vara en signal om att konkurrensen är relativt låg, vilket bör locka in nya aktörer då det finns möjlighet till hög intjäning. ger en marknad med höga vinster en signal till kunderna om att det finns utrymme att pressa priserna. 4.3.1De fyra storbankerna dominerar bankmarknaden Den svenska banksektorn är i hög grad koncentrerad till de fyra stora bankerna, , , och Nordea. Tillsammans har de av inlåningen i och av utlåningen. Tre av fyra bankkontor i tillhör de fyra storbankerna och 78 av 100 bankanställda arbetar i någon av dessa. De fyra storbankernas sammanlagda balansomslutning utgör av banksektorns balansomslutning. Totalt finns det 66 stycken svenska bankaktiebolag och utländska bankfilialer registrerade i . Några av de övriga större aktörerna är , , , , , FOREX bank, , och . Utöver dessa nationellt mer kända alternativ finns drygt 60 lokala sparbanker runt om i landet. Källa: Svenska Bankföreningen13 De fyra storbankernas marknadsandelar och dominerande ställning antyder att den svenska banksektorn karaktäriseras av oligopolstruktur med relativt höga inträdesbarriärer. Det innebär sannolikt att de fyra storbankerna har ett inflytande över priserna på sina tjänster. De är alltså i högre grad prissättare än pristagare. Under det senaste årtiondet har dock nya aktörer gynnats av uppkomsten av bank- och betaltjänster online. Flera av de nyare aktörerna som till exempel och erbjuder allt fler tjänster och finansiering både för privatpersoner och för företag. kan dessa aktörers intåg i banksektorn ses som ett kvitto på att lönsamheten i sektorn är god. Fler banker ökar möjligheten för medvetna och aktiva kunder att förhandla sig till bättre priser på lån, insättningar och övriga banktjänster. För att utvärdera om verksamheten i en sektor är koncentrerad till ett fåtal företag används det s.k. indexet, som är ett vedertaget mått på marknadskoncentration.14 En sådan studie tar dock inte hänsyn till att företagen i undersökningen kan ha olika marknadsandelar i olika verksamhetsområden inom exempelvis finanssektorn. Trots det kan det vara intressant att jämföra med andra länder. 13Svenska Bankaktiebolags och utländska filialers procentandelar av de 51 företag som rapporterat till . Uppgifterna avser förhållandet vid slut. 14Indexet beräknas genom att ta kvadraten av varje instituts marknadsandel och sedan summera samtliga resultat. Diagram 4.18 Koncentration på bankmarknaden mätt med Herfindahl- Av diagram 4.18 framgår det att branschkoncentrationen i är högre än i , och . Det framgår även att och har betydligt högre koncentration än . Ett högre värde indikerar högre koncentration och makt över till exempel prissättning. Enligt en rapport från och som baseras på kundundersökningar 2001 och 2009 är kundrörligheten relativt låg inom sektorn. Endast av kunderna byter bank . Drygt hälften av de svenska bankkunderna har mer än en bank och tre av fyra uppgav att de aldrig bytt bank. Av de svenska kunder som uppgav att de bytt bank svarade att de uppnådde ekonomiska fördelar i samband med bytet. Internationella undersökningar tyder på att kundbeteendet är likartat i övriga . I en dansk undersökning uppgav majoriteten av kunderna som inte hade för avsikt att byta bank, att de trots detta skulle vara beredda att byta bank om kunden upplevde en besparingspotential på mellan tio till femton tusen danska kronor.15 Regeringens förslag till nya regler avseende ränteskillnadsersättning för bundna bolån kan komma att öka kundrörligheten. En av slutsatserna i är just att de finansiella tjänsternas karaktär är sådan att kundernas bytesbenägenhet förblir relativt låg. Här kan inlåsningseffekten genom befintliga lån ha stor betydelse varför ränteskillnadsersättningen bör kunna öka kundrörligheten. kan det finnas andra orsaker som till exempel att många finansiella tjänster är så pass billiga eller helt enkelt nödvändiga utifrån kundens perspektiv, vilket leder till att befintliga 15 Kundrörlighet på marknader för finansiella tjänster, , 2009. 2013/14:210 bankkontakter och finansiella tjänster som kunden förlitar sig på väger tyngre än eventuella kostnadsbesparingar. Många kunder upplever troligen även att det är praktiskt att ha samma bank för lön, pension, sparande, bolån och betalningar. 4.3.2God lönsamhet i bankerna Lönsamheten hos bankerna har varit god . Det kan finnas ett stort antal orsaker till den höga lönsamheten, t.ex. bristande konkurrens, hög tillväxt, teknisk utveckling, demografiska effekter som urbanisering och förändrad befolkningsstruktur. Den höga lönsamheten i sektorn beror troligtvis inte enbart på en eller ett fåtal orsaker utan på mängd olika faktorer som i samverkan skapat förutsättningar för hög lönsamhet och tillväxt. Nedan redogörs för utvecklingen av bankernas långsiktiga totalavkastning16 och avkastning på eget kapital, ROE17. Högre totalavkastning än genomsnittet Om en företagssektor visar högre totalavkastning än börsens genomsnitt indikerar detta att lönsamheten för sektorn är högre än genomsnittet, eftersom vinstnivåerna bör återspeglas i aktiekursen. Den studerade periodn tar sin början 1998 eftersom detta medger den längsta möjliga perioden för när samtliga fyra storbanker är representerade. uppgick den genomsnittliga årsavkastningen för banksektorn till . 16Totalavkastning = prisutveckling där samtliga utdelningar återinvesteras i aktien. 17ROE (Return on Equity), avkastning på eget kapital = avkastning på bokfört eget kapital. årsavkastning uppgick till . Justerat för Skr. 2013/14:210 marknadsrisk förväntas banksektorn avkasta något mindre än Stockholmsbörsen18, men i praktiken har banksektorn haft en överavkastning på jämfört med Stockholmsbörsen. och överavkastning i förhållande till Stockholmsbörsen uppgick till på årsbasis. och Nordeas årsavkastning var lägre än den på Stockholmsbörsen . Högre avkastning på eget kapital än banker i andra länder Lönsamhetsmåttet lämpar sig väl för att jämföra lönsamheten mellan företag inom samma sektor. Nedan följer en jämförelse mellan svenska bankers avkastning på eget kapital och banker i andra regioner. Diagram 4.20 Svenska, europeiska och amerikanska bankers avkastning på eget kapital Diagram 4.20 visar att svenska bankers avkastning på eget kapital har varit högre än både amerikanska och europeiska banker under större delen av perioden –2013. har de svenska bankerna i genomsnitt haft en överavkastning på relativt de amerikanska bankerna och relativt de europeiska bankerna. Skillnaderna kan bero på att t.ex. de europeiska bankerna i högre utsträckning drabbats hårdare av finans- och statsskuldskrisen än de svenska bankerna. Å andra sidan överavkastar de svenska bankerna ungefär lika mycket i jämförelse med de amerikanska bankerna, något som kan bero på skillnader mellan marknaderna som inte nödvändigtvis har med högre konkurrenstryck att göra. Det är dock troligt att 18 Bankernas betavärde är i genomsnitt något lägre än 1, vilket innebär att den förväntade avkastningen för ett likaviktat bankindex blir något lägre än för börsen som helhet. 2013/14:210 åtminstone en del av förklaringen ligger i att konkurrenstrycket är högre utanför gränser. Både totalavkastning och avkastning på eget kapital indikerar att de svenska storbankerna överavkastar. Svag konkurrens är sannolikt en bidragande orsak. Dominansen medför att de största aktörerna i hög grad kan agera prissättare på marknaderna. Vidare har demografiska förändringar som urbanisering och andra strukturella faktorer som påverkat ökad skuldsättning hos hushållen bidragit till hög kredittillväxt som den ekonomiska tillväxten varit relativt hög. Mot bakgrund av att de svenska bankerna i hög grad är koncentrerade till ett fåtal aktörer samt att lönsamheten i branschen är god är det relevant att studera prissättningen på bankernas tjänster samt räntedifferenser mellan inlåning och utlåning för att utvärdera hur marknaden fungerar. Räntedifferenser för hushållen ökar igen Relationen mellan hushållens räntor på lån respektive bankkonton kan säga någonting om marknadens effektivitet. I diagram 4.21 visas genomsnittliga ut- och inlåningsräntor som hushållen erbjuds av bankerna. Diagrammet visar skillnaden mellan utlåningsräntan som hushållen betalar på lån med en löptid och inlåningsräntan som hushållen får i ersättning på inlåningskonton med uttagsvillkor. Inlåningsräntor på villkorade bankkonton som erbjuds till hushåll kan relateras till utlåningsräntor med längre löptid till hushåll. Eftersom finansieringen är villkorad är den relativt säker gentemot plötsliga uttag. Det innebär att bankerna med större säkerhet kan låna ut pengarna med längre löptid. Diagram 4.21 Utlånings- och inlåningsränta för hushåll Av diagrammet framgår att räntedifferensen vidgades i samband med Skr. 2013/14:210 finanskrisen och då differensen nådde toppnivåer på . Därefter började räntedifferensen falla tillbaka och var den nere på liknande nivåer som före krisen. har räntedifferensen ökat igen, vilket beror på att utlåningsräntorna stigit som inlåningsräntorna har varit i stort sett oförändrade. Att utlåningsräntorna stigit beror troligen på att investerare blivit mer villiga att ta risker. Det blir därmed dyrare att exempelvis finansiera sig via obligationsmarknaden, eftersom investerarna lockas av andra alternativ med högre risk och därmed större möjlighet att få högre avkastning. De svenska bankernas inlåningsräntor har däremot knappt rört sig över huvud taget. Oförändrad räntedifferens för företag Företag är ofta aktiva köpare av tjänster och försöker så långt det är möjligt effektivisera sin verksamhet. Är konkurrensen tillräckligt hög är det därför svårare för en enskild bank att avvika från de in- och utlåningsvillkor som gäller på marknaden. Diagram 4.22 Utlånings- och inlåningsränta för företag har räntedifferensen mellan in- och utlåningsräntor för företag varit i stort sett oförändrad. Räntedifferensen är mindre för företagssektorn än för hushållen. Denna skillnad kan bero dels på att företagen har kortare räntebindningstid än hushållen, dels på att företagen är mer effektiva i sin kapitalhantering. Antalet bankkontor i har minskat . Detta motsvarar en minskning . Trots minskningen är det inte troligt att kunderna generellt upplever att tillgängligheten minskat, eftersom kunderna i allt högre utsträckning utför sina bankärenden via bankernas internettjänster. De äldre generationerna och de ekonomiskt svaga kunderna riskerar dock att i större utsträckning uppleva att tillgängligheten försämras. Vidare har det blivit mer vanligt att bankkontor inte hanterar kontanter, vilket många kunder upplever som frustrerande. Antalet uttagsautomater har minskat med cirka 650 stycken , vilket motsvarar en minskning med . Tätheten är nu bland de lägsta i EU. Detta kan leda till att tillgången på kontanter i framför allt glesbygd kan bli ett problem. Framförallt drabbas många äldre då de inte använder kort och internet för sina betalningar i samma utsträckning som den yngre generationen. Problemet har dock uppmärksammats och vissa nyinstallationer på mindre orter har skett för att säkra tillgången till kontanta medel. Den långsiktiga trenden är emellertid att kontanthanteringen över lag kommer fortsätta minska. Diagram 4.23 Tillgänglighet av kontantuttagsautomater per 10 000 invånare vid slut Fler kortbetalningsautomater i butik Anpassningen till en minskad kontanthantering har gått mycket snabbt i jämfört med många andra länder. Förändringen innebär minskade risker med kontanthantering och effektivare automatiska transaktioner. Antalet kortbetalningsautomater i butik har växt och fortsätter växa i hög takt. Även antalet förmedlade korttransaktioner har stigit dramatiskt . Eftersom kontanthanteringen fortsätter minska är det viktigt att andra betalningsalternativ blir tillgängliga och att alla individer har möjlighet att ta del av den utvecklingen. Även om detta inte kan ses som en signifikant risk för väl fungerande finansiella marknader behöver frågan om allas rätt till grundläggande betaltjänster hållas under uppsikt. har bankerna inte någon skyldighet att tillhandahålla betalkort för kunder som ansöker om det19. Detta innebär att ett mindre antal individer riskerar att få det besvärligare att betala för varor och tjänster. Detta gäller i synnerhet i de geografiska områden där antalet bankomater har minskat. Kraftig ökning av onlinetjänster De svenska bankerna har mycket framgångsrikt lanserat sina internettjänster. Antalet utställda e-fakturor och antalet utförda internetbetalningar har ökat dramatiskt sedan tjänsternas introduktion. Diagram 4.24 Internetbetalningar och e-fakturor Antal e-fakturor (vänster axel) Totalt antal privata internetbetalningar (höger axel) Källa: och E-faktura Betaltjänsternas snabba tillväxt kan ses som ett tydligt bevis på att både kunder och handel har högt förtroende och ser hög nytta med betaltjänsterna. Över huvud taget verkar det troligt att kunderna och bankerna är mycket nöjda med de allt mer omfattande internetbaserade 19 På EU-nivå har man nu förhandlat fram ett direktiv om betalkonto (PAD) som bl.a. innebär att konsumenter inom EU ska ha rätt till ett grundläggande betalkonto och även till vissa grundläggande betaltjänster, såsom betalkort. Direktivet är inte än formellt antaget. 2013/14:210 banktjänsterna. Även tredjepartstjänster förmedlas via bankernas internettjänster framför allt till småföretag och föreningar som kan sköta sin bokföring mer eller mindre automatiskt i samband med att transaktioner äger rum mot företaget eller föreningens kassakonto. Detta innebär förenklad administration och möjlighet för revisorer att på regelbunden basis övervaka bokföringen. Intressekonflikter för rådgivare av finansiella tjänster Hushållen erbjuds ett allt större utbud av finansiella produkter. Många av dessa produkter ställer höga krav på kundernas ekonomiska kunskaper. distribueras många finansiella produkter av finansiella rådgivare. Rådgivarnas ersättningsmodeller kan ibland ge upphov till intressekonflikter mellan å ena sidan vad som är mest lämpligt för konsumenten och å andra sidan vad som ger högst provision till rådgivaren. Utifrån den aspekten kan rådgivarna vara mer att betrakta som säljare. Detta framgår inte alltid tydligt för kunden. 4.3.5Regeringens bedömning av marknadens funktionssätt Sammantaget visar indikatorerna på att de svenska finansmarknaderna fungerar väl. Konkurrensen på den svenska finansmarknaden är dock måttlig ur ett internationellt perspektiv. Följaktigen kan de svenska ledande bankerna i högre utsträckning än flera av sina internationella konkurrenter agera prissättare på sin hemmamarknad. Det bidrar till att priserna på finansiella tjänster överlag riskerar att ligga relativt högt eller anpassa sig långsammare till nya förbättrade förhållanden i än i andra länder. har troligen storbankernas särställning lett till att införandet av onlinetjänster och kortbetalningsautomater i butik kunnat ske snabbare i än i många andra länder. Den tekniska utvecklingen har generellt varit mycket positiv för både konsumenter och banker. Vissa samhällsgrupper, som äldre personer i glesbygd, har dock drabbats av att antalet bankkontor och uttagsautomater minskat tillgängligheten till kontanter. Detta bidrar i sin tur till att användningen av kontanter som betalningsmedel i viss mån begränsas. Här har regeringen ett fortsatt viktigt arbete att verka för att den grundläggande funktionen som kontanter har bevaras. Den nya modellen för ränteskillnadsersättning avseende bundna bolån förväntas bidra till bättre fungerande marknader genom ökad kundrörlighet. Reglerna träder i kraft , varför effekterna ännu inte kan utvärderas. Regeringens bedömning: Konsumentskyddet på det finansiella området har förbättrats men behöver stärkas ytterligare. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder som bidrar till ökad transparens, bättre information och bättre villkor för konsumenterna. Åtgärder har även vidtagits för att förbättra och förstärka tillsynen samt öka konsumenternas kunskaper på det finansiella området. bolånetak bedöms ha bidragit till att belåningsgraden i samband med nya lån har dämpats efter 2010. Den snabba utvecklingen av såväl produkter som tjänster på de finansiella marknaderna kommer även fortsättningsvis att kräva statliga åtgärder för att upprätthålla ett starkt konsumentskydd. I regeringens delmål för det finansiella systemet ska det finansiella systemet fungera på ett sådant sätt att konsumenternas intressen tillvaratas genom ett gott skydd. Konsumenten är ofta i ett kunskaps- och informationsunderläge gentemot de företag som tillhandahåller finansiella tjänster. Det är därför angeläget att de statliga insatserna leder till att konsumenternas intressen sätts främst. Konsumenters kunskaper inom området är också viktiga och bör stärkas, då välinformerade konsumenter bättre kan tillvarata sina intressen. När konsumentskyddet är starkt håller finansiella aktörer sina löften, konsumenter ges korrekt och tydlig information för att kunna göra välgrundade val. De villkor som erbjuds är också skäliga. För att ett starkt konsumentskydd ska kunna upprätthållas krävs också att de finansiella företagen är stabila och att de tillgångar som företagen förvaltar är skyddade, se avsnitt 4.1. Det är även viktigt att systemet för tillståndsprövning och tillsyn av företagen är ändamålsenligt. Det finns få renodlade indikatorer för att mäta graden av konsumentskydd. I flera av de indikatorer som presenteras i detta avsnitt är det svårt att isolera effekterna av de åtgärder som regeringen har vidtagit och andra effekter, såsom den finansiella krisen som bröt ut . Finanskrisen påverkade förtroendet för den finansiella marknaden och de finansiella företagen. I detta avsnitt kommer ärendestatistik samt indikatorer för bankernas bolånemarginal, hushållens skuldsättning, finansiell folkbildning och varningslista att presenteras. Den ärendestatistik från Konsumenternas Bank- och och som presenteras under delavsnittet om klagomål och informationsärenden ger en bred bild av vilka områden som konsumenterna upplever som problematiska. Ärendestatistiken speglar på ett tydligt sätt de problemen som konsumenten upplever på de finansiella marknaderna (se även avsnitt 4.2.3 där resultat från presenteras). 2013/14:210 4.4.1 Konsumenterna ser problem med finansiell rådgivning och anser att pensionsområdet är svårt Konsumenternas klagomål handlar till stor del om finansiell rådgivning och kortbetalningar Konsumenternas Bank- och registrerade cirka 6 000 ärenden och 5 600 ärenden . Ärendena delas in i områdena Spara, Betala, Låna och Övrigt. Området Spara är ett brett och mycket varierat område. Detta område genererade flest antal frågor till byrån . De flesta klagomålen inom området rörde, , finansiell rådgivning. Klagomålen rörde framför allt bristande information om risk i placeringen, tidshorisont för placeringen och avgiftsuttag. minskade dock antal registrerade ärenden inom detta område . De flesta frågor rörde sparkonton och om sparkontot omfattades av insättningsgaranti samt om institutet var en seriös aktör. Området Betala utgjorde ungefär en fjärdedel av alla registrerade ärenden under både 2012 och 2013. utgjorde klagomål (2012) och resterande del var informationsärenden. I likhet var ärenden som rör kortbetalningar vanligast även . Dessa stod för av alla ärenden både 2012 och 2013. Konsumenterna framför klagomål över att banken har nekat dem konton eller tilläggstjänster till konton.20 Många konsumenter framför också klagomål över att bankkontor inte tillhandahåller kontanter. Diagram 4.25 Ärendestatistik bank och finans Klagomål Information Klagomål Information Klagomål Information Klagomål Information Klagomål Information 2009 2010 2011 2012 2013 Källa: Konsumenternas Bank- och 20 På EU-nivå har man nu förhandlat fram ett direktiv om betalkonto (PAD) som bl.a. innebär att konsumenter inom EU ska ha rätt till ett grundläggande betalkonto och även till vissa grundläggande betaltjänster, såsom betalkort. Direktivet är inte än formellt antaget. Området Låna utgjorde ungefär en fjärdedel av alla registrerade Skr. 2013/14:210 ärenden . Detta var en minskning jämfört med Framför allt sjönk antalet frågor om bolån. handlade ärendena företrädesvis om räntesättning av bolån och om beräkning av ränteskillnadsersättning. Konsumenternas bank- och upplever att många konsumenter är okunniga om att de kan få betala ränteskillnadsersättning, vilket i många fall innebär att det är dyrt att förtidslösa sina bundna bolån. Antalet klagomål som handlade om omläggning av villkorsperiod och förtidsinlösen av bundna bolån ökade 2012 jämfört med . minskade klagomålen av denna typ. Byrån drar slutsatsen att detta är en följd av att flera stora banker har valt att ändra sina rutiner och vid uteblivet svar från kunden lägga om lånet till tremånaders bindningstid. Byrån ser ett samband mellan de förändrade rutinerna och att antalet klagomål inom området bolån har minskat . Konsumenterna anser att pensionsområdet är svårt att förstå registrerade cirka 13 000 ärenden och cirka 12 000 ärenden . av dessa under respektive år avsåg pensions- och kapitalförsäkring, varav (2012) avsåg information och klagomål före köp och av ärendena (2012) avsåg information och klagomål efter köp. Klagomål respektive informationsärenden stod för ungefär lika stor andel av ärendena. Konsumenterna ger uttryck för att pensionsområdet är svårt. Det finns behov av övergripande information gällande pensionsområdet samt beskrivningar av vilka effekter olika val ger. Ärendestatistiken visar även att det både fanns fortsatta problem med marknadsföring och ingående av avtal med premiepensionsrådgivare. Diagram 4.26 Ärendestatistik pensions- och kapitalförsäkring Antal ärenden 1 800 Före köp Efter köp Före köp Efter köp Före köp Efter köp Före köp Efter köp Före köp Efter köp 2013/14:210 4.4.2 Bankernas bolånemarginal har stigit Ett starkt konsumentskydd innebär att konsumenter ges korrekt och tydlig information för att kunna göra välgrundade val samt att de villkor som erbjuds är skäliga. Regeringen har därför bl.a. vidtagit en rad åtgärder för att förbättra konsumenternas ställning på bolånemarknaden. Åtgärder har även vidtagits för att främja en sund amorteringskultur. De indikatorer som presenteras nedan visar utvecklingen på bolånemarknaden i form av bankernas bolånemarginal och de svenska hushållens skuldsättning i form av belåningsgrad. En ökad öppenhet om bolåneräntan och bolånemarginaler kan på kort sikt leda till visst missnöje hos konsumenterna, då konsumenterna blir medvetna om det potentiella förhandlingsutrymme som finns. På bör dock ökad öppenhet leda till bättre konkurrens och minskade bolånemarginaler, vilket bör öka kundnöjdheten. Diagram 4.27 Bankernas bolånemarginal, brutto I diagram 4.27 visas bankernas genomsnittliga bruttomarginal för bolån. Bruttomarginalen mäter skillnaden mellan kundernas faktiska tremånaders utlåningsränta och en schablonmässig kostnad som bankerna har för att finansiera ett nyutgivet tremånaderslån. pressad och har därefter ökat successivt. bruttomarginalen i genomsnitt till och till De ökade marginalerna vittnar om ett ökat förhandlingsutrymme för konsumenterna. Bolånemarginalen kan även beräknas netto. bruttomarginalen inkluderar nettomarginalen inte bara bankernas finansieringskostnader utan även bankernas kostnader för administration, kostnader för att hålla en likviditetsreserv samt kostnader för förväntade Eftersom nettomarginalen tar hänsyn till fler kostnader än enbart bankernas finansieringskostnad, är nettomarginalen mindre än Precis som bruttomarginalen var nettomarginalen Skr. 2013/14:210 pressad fram till krisen och har därefter ökat successivt.