prop · H2031d10 · 2014-10-23 00:00:00 — Kommissionen ska identifiera för- hållanden som orsakar skillnader i hälsa samt lämna förslag till hur dessa kan minskas. Regeringen strävar efter att alla invånare ska erbjudas en hälso- och sjukvård av hög kvalitet. Det innebär att vården ska vara patientfokuserad, tillgänglig, säker, kunskapsbaserad och effektiv. Den vård som erbjuds ska utformas med ut- gångspunkt i den enskilda patientens behov. Den nya patientlagen som träder i kraft avses bidra till detta övergripande syfte. Att utgå från patienten har visat sig främja en ökad jämlikhet i vården. Regeringens avsikt är att nationella riktlinjer ska vara mer bindande för att öka följsamheten i syfte att säkra en likvärdig sjukvård. Frågan ska utredas och regeringen avser återkomma med åtgärder på området. Kostnader och ansvars- fördelning mellan stat och kommun samt prak- tisk genomförbarhet och professionernas roll ska särskilt beaktas. Nationella riktlinjer ska bidra till att vetenskapligt utvärderade och effek- tiva åtgärder används inom hälso- och sjuk- vården. Riktlinjerna finns för huvuddelen av de stora folksjukdomarna och täcker både förebyggande, behandlande och rehabiliterande insatser. Regeringen kommer även att verka för att synliggöra och analysera skillnader i vårdens resultat, t.ex. genom systematisk uppföljning och utvärdering. kommer att vara strategisk myndighet i enlighet med strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. I arbetet med att skapa en mer jämlik och behovsanpassad hälso- och sjukvård har rege- ringen för avsikt att föra en aktiv dialog med bl.a. patienternas och professionernas organisationer. Regeringen avsätter för att höja kvaliteten i hälso- och sjukvården, förbättra förutsättningarna för rätt användning av professionernas kompetens och påverka landstingens kompetensförsörjning i positiv riktning. Insatserna bidrar till att öka kvaliteten i vården samt till en bättre och mer jämlik hälsa. Professionsmiljarden innebär en resursförstärkning om 2015. ersätter satsningen den prestationsbaserade ersättningen för att öka tillgängligheten i hälso- och sjukvården. En förutsättning för att vårdgivare ska kunna erbjuda en god vård är att de har rätt personal till rätt uppgift. På detta sätt frigörs mer tid för arbete med patienten och för att utveckla vården. Det finns möjligheter för hälso- och sjukvården att planera för och använda professionernas kompetens på ett ändamålsenligare och effek- tivare sätt. Det finns också behov av att upp- märksamma bristen på vårdplatser och före- komsten av överbeläggningar som kan innebära patientsäkerhetsrisker och arbetsmiljöproblem. Hälso- och sjukvården vilar i hög grad på professionernas kunskap, förmåga och omdöme. De stödstrukturer som finns ska underlätta för personalen att utföra sitt arbete. Likaså ska de ges goda möjligheter till uppföljning, för- bättringsarbete, vidareutbildning, forskning och innovation. För att sjukvården ska kunna fokusera på patienternas behov krävs bättre administrativa system och rutiner. Berörda aktörer behöver se över sina krav och regler för att frigöra tid för vård. En nationell samordnare utreder frågor om ett effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården. Regeringen kommer att ha en nära dialog med representanter för vården, professionerna och de fackliga organisationerna. Dessa aktörer har en viktig roll i arbetet med att utveckla hälso- och sjukvården och bättre ta tillvara professionernas kompetens. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 En mer jämlik och tillgänglig cancervård Regeringen avsätter 2015–2018 för att korta väntetiderna inom cancervården och minska de regionala skillna- derna. Syftet är att skapa en mer jämlik cancer- vård med ökad kvalitet och nöjdare patienter. Inom cancervården är väntetiderna på flera håll omfattande och det finns stora regionala skillnader. Det finns exempel på att patienter i delar av landet måste vänta så från remiss till behandling som i andra delar av landet. Arbetet för att korta väntetiderna i cancer- vården bör bygga på det arbete som gjorts inom ramen för den nationella cancerstrategin och de regionala cancercentrum (RCC) som upprättats. RCC:s roll är att genom regional och nationell samverkan bidra till en mer jämlik, säker och effektiv cancervård. Satsningen bör utformas så att erfarenheter, slutsatser och resultat så långt det är möjligt kan komma till nytta för hälso- och sjukvården i övrigt. Positiva erfarenheter från bl.a. med liknande arbete för att förkorta väntetiderna genom standardiserade vårdförlopp (s.k. pakke- forløb) är viktiga utgångspunkter. Dessa vård- förlopp beskriver vilka utredningar och behand- lingar som ska göras inom respektive cancer- diagnos samt vilka maximala tidsgränser som ska gälla för de olika åtgärderna. I fokus för arbetet med att korta väntetiderna står i första hand tiden mellan remiss och behandlingsstart. Satsning på barnmorskor, förlossningsvård och kvinnors hälsa Regeringen avsätter 2015–2018 för insatser som rör barnmorskor och en förbättrad förlossningsvård. Andra insatser för att stärka kvinnors hälsa i syfte att uppnå en mer jämställd hälso- och sjukvård kommer också att omfattas. Efterfrågan på barnmorskor i överstiger tillgången, enligt nationella planeringsstöd 2014. Tillgången till barnmorskor har ökat . Dock är den regionala variationen stor och efterfrågan förväntas öka. Beträffande förlossningsvården behöver den bl.a. bli mer kunskapsbaserad, tillgänglig och jämlik över hela landet och under alla tider . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det kvarstår vissa oacceptabla skillnader mellan kvinnor och män i hälso- och sjukvården. Flera sjukdomar som kvinnor drabbas av i större utsträckning tenderar att vara lägre prioriterade inom hälso- och sjukvården. Det handlar t.ex. om långvariga smärttillstånd, förlossningsskador, inkontinens och psykisk ohälsa. Kvinnor med endast grundskoleutbildning är en grupp som i flera avseenden har haft den minst gynnsamma hälsoutvecklingen. Att nå ökad jämlikhet och jämställdhet i hälso- och sjukvården kräver ett brett och långsiktigt arbete med sikte på t.ex. tillgänglighet, behandlingsmetoder och attityder. Kvinnor och män ska utifrån sina behov behandlas likvärdigt när det gäller resurser och insatser. Det är angeläget att bästa tillgängliga kunskap används. Vården för personer med kroniska sjukdomar utvecklas Regeringen fortsätter arbetet med att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar. Förekomsten av kroniska sjukdomar ökar och ligger bakom merparten av sjukdomsbördan i befolkningen. Hälso- och sjukvården behöver bli bättre på att förebygga och erbjuda god vård för personer med kroniska sjukdomar. Utvecklingsarbetet tar sin utgångspunkt i tre områden med inriktning på hälsofrämjande och förebyggande arbete, kunskapsbaserad vård och patientcentrerad vård. Arbetet ska främja jämlik- heten inom hälso- och sjukvården. Regeringen avser att ha en dialog med landstingen om inrikt- ning, mål och åtgärder för det fortsatta arbetet. Personer med psykisk ohälsa är en prioriterad grupp Psykisk ohälsa är en av vår tids stora utmaningar. Till exempel mår allt fler unga, särskilt kvinnor, dåligt i dagens samhälle. Här behövs långsiktiga satsningar på främjande av psykisk hälsa, förebyggande arbete och vård för psykisk ohälsa som kan ge hållbara förbättringar för framtiden. Regeringen avser att förlänga och förstärka nuvarande satsning på elevhälsan för att bl.a. motverka och förebygga ungas psykiska ohälsa (utg.omr. 16 avsnitt 9.6.4). Hälso- och sjukvården behöver förstärkas så att det blir lättare att få tidig hjälp med psykisk ohälsa såsom ångest och depression. Samverkan mellan elevhälsan, barn- och ungdomspsykiatrin och andra aktörer i samhället är avgörande för att tidigt kunna sätta in åtgärder. Den pågående satsningen inom psykisk ohälsa, PRIO (Plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa), kommer att bygga på handlingsplanen som reviderades . Regeringen anser att en överenskommelse bör ingås med landstingen genom Kommuner och Landsting (SKL) även 2015. Samordning och samverkan kring den enskilde är ett prioriterat område. Särskilt viktigt är att fortsätta fokusera på tidiga och samordnade insatser för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa hos barn och unga. Det pågående arbetet för att minska behovet av tvångsåtgärder kommer att fortsätta med särskilt fokus på barn som vårdas i psykiatrisk heldygnsvård. En samordnad och behovsanpassad kunskapsstyrning är av vikt för att nå målen i PRIO-arbetet. Arbetet för att förbättra attityder och minska fördomar mot personer med psykisk ohälsa har fortsatt hög prioritet. Regeringen avser återkomma om den fortsatta inriktningen för satsningen som ska främja en god psykisk hälsa samt säkerställa tillgången till adekvat behandling och andra stödinsatser. En god vård framför vinstintresse Regeringen anser att regelverket behöver utvecklas så att aktörer som verkar i välfärden sätter verksamhetens kvalitet främst. Lagstiftningen ska ändras så att möjligheterna att sälja eller privatisera universitets- eller regionsjukhus förhindras. Det ska inte vara möjligt att gå runt lagstiftningen genom att stycka upp verksamheten. En proposition ska lämnas . Syftet är att säkra att dessa sjukhus förblir i offentlig regi, mot bakgrund av att de ansvarar för en stor del av verksamhetsut- veckling, utbildning, forskning och innovation. Regeringen bedömer att valfrihet och mång- fald inom hälso- och sjukvården ställer höga krav på lämpliga system och mekanismer för styrning och kontroll. Valfrihet ska erbjudas på jämlika villkor. Den grundläggande principen att vård ska fördelas efter behov ska hävdas. Lagstift- ningen ska ändras så att privata försäkrings- patienter inte kan gå förbi i kön i den offentlig- En proposition ska lämnas . Valfrihet ska inte heller inverka negativt på landstingens förutsättningar att utforma ett ändamålsenligt vårdutbud. Landstingen har goda förutsättningar att anpassa hälso- och sjukvården efter regionala behov och förutsättningar. Mot bakgrund av detta avser regeringen att återkomma till med förslag till författningsändringar i syfte att avskaffa det obligatoriska vårdvalet inom primärvården. Ut- gångspunkten är att ändringarna i lagstiftningen ska träda i kraft . Landstingen kommer fortsatt att ha möjlighet att på frivillig basis tillämpa vårdval inom primärvården. Förbättringar med stöd av uppföljning, forskning och innovation Regeringens insatser för att öka kvaliteten inom hälso- och sjukvården och som beskrivs i detta avsnitt ska ses som ett komplement till det breda utvecklingsarbete som pågår på olika nivåer inom hälso- och sjukvårdssystemet. Ett exempel på ett sådant arbete är det som pågår inom ramen för satsningen på nationella kvalitets- register. Tillsynen och hanteringen av enskildas klagomål utgör också ett viktigt bidrag till uppföljningen av vården. Forskning och innovation är angeläget för hälso- och sjukvården, t.ex. för att utveckla nya läkemedel. Regeringen avser att inrätta ett inno- vationsråd för att stärka innovations- förmåga och innovationsklimat (utg.omr. 24 avsnitt 3.7). I samma avsnitt finns en samlad beskrivning av regeringens förstärkning av Life Science-området. Tillgång till effektiv läkemedelsbehandling Regeringen kommer att genomföra en reform som medför att receptbelagda läkemedel inom läkemedelsförmånerna blir kostnadsfria för barn och ungdomar . Detta gäller även de barn och ungdomar som är asylsökande samt vissa av dem under som vistas i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utan tillstånd.11 Reformen införs . För ändamålet avsätts och permanent . På läkemedelsområdet finns flera utmaningar, vilka bl.a. rör frågor om tillgänglighet, patient- säkerhet och en jämlik vård över hela landet. Avgörande för att kunna bedriva en modern hälso- och sjukvård är tillgång till effektiv läke- medelsbehandling. Tydliga prioriteringar och kostnadseffektiva behandlingsmetoder är av vikt för samhällets möjligheter att finansiera läke- medel. Långsiktig kompetensförsörjning i vården Regeringen vill förbättra tillgången till personal inom hälso- och sjukvården. Regeringen avsätter därför medel för en utbyggnad av flera hälso- och sjukvårdsutbildningar på grundnivå och avancerad nivå. Satsningen beskrivs närmare under utgiftsområde 16 Utbildning och universi- tetsforskning (utg.omr. 16 avsnitt 9.9.1). har i ett tillkännagivande föreslagit att regeringen återkommer till med ett förslag om hur tillgången på speciali- serade sjuksköterskor kan öka (bet. 2013/14:SoU10, rskr. 2013/14:176). Regeringen gör bedömningen att den satsning på ett utökat antal utbildningsplatser för specialistsjuk- sköterskor som anges ovan motsvarar vad riks- dagen efterfrågat. Tillkännagivandet är därför i och med detta slutbehandlat. Det är angeläget att ta tillvara på kompetensen hos personer med hälso- och sjukvårdsutbild- ningar från andra länder. Det bör även beaktas att landstingen har ett ansvar för att analysera behov och att samordna sig när det gäller den långsiktiga kompetensförsörjningen. 11 I enlighet med lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. och lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 En stärkt statlig kunskapsstyrning Regeringen föreslår i denna proposition åtgärder som syftar till att den statliga kunskaps- styrningen ska bli mer samordnad, effektiv och behovsanpassad (avsnitt 4.6 Förslag om en mer samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst samt en mer renodlad myndig- hetsstruktur). Kraven på förändrade arbetssätt avseende kunskapsstyrning kommer att förtydligas och samverkan mellan myndigheter och huvudmän kommer att formaliseras. Kunskapsstyrningen breddas till sitt innehåll och det tydliggörs även att patienters och brukares erfarenheter och kunskaper ska tas tillvara i myndigheternas arbete. Sambanden mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst betonas. Ökad samordning på e-hälsoområdet Ändamålsenliga och användarvänliga it-stöd medför fördelar för verksamheterna, professio- nen och den enskilde. har ett antal nya organisationer tillkommit inom e- hälsoområdet, t.ex. och Inera, en organisation för landstingens samver- kan för e-hälsa, vilket bedöms få betydelse för den nationella samordningen på e-hälsoområdet. En övergripande inventering av behov av för- fattningsändringar avseende subventionering av speciallivsmedel till barn har genomförts . Bakgrunden är ett tillkännagivande från (bet. 2004/05:SoU10, rskr. 2004/05:166) om subventionering av speciallivsmedel till barn . Inventeringen har identifierat ett antal förändringsbehov för att bättre anpassa subventioneringen av speciallivsmedel till barn till dagens medicinska situation och i högre grad inrikta subventioneringen på de största medicinska behoven. Det är också viktigt att ta tillvara de erfarenheter som finns i landstingen när det gäller subventionering av speciallivsmedel för personer . En fortsatt utveckling av området bör enligt rege- ringen ta sin utgångspunkt i den samlade bild av området som myndigheternas rapporter ger, snarare än att ensidigt fokusera på de behov som kan finnas av att höja åldersgränsen för den statliga subventioneringen till . Regeringen anser med detta att tillkännagivande (bet. 2004/05:SoU10, rskr. 2004/05:166) är slutbehandlat. Sällsynta diagnoser ställer särskilda krav på bl.a. samordning, koordination och informations- spridning. Detta uppmärksammas bl.a. av den nationella funktion som inrättats för ändamålet. Med stöd av beslut om beställnings- bemyndigande för ändamålet har beslutats om ett fortsatt bidrag till Rett Center vid på . Regeringen anser att motsva- rande del av tillkännagivande (bet. 2013/14:SoU1, rskr. 2013/14:125) med detta är slutbehandlat. Stödåtgärder med anledning av narkolepsi till följd av vaccinering med Pandemrix Ett förslag till utformning av statlig ersättning för de barn och unga som insjuknat i narkolepsi till följd av vaccinering med Pandemrix har tagits fram och remitterats. Resultatet av remissbe- handlingen kommer ligga till grund för en pro- position . Den nya lagen om ersättning kommer enligt förslaget träda i kraft . 4.6Förslag om en mer samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst samt en mer renodlad myndighetsstruktur 4.6.1Ärendet och dess beredning Statens vård- och omsorgsutredning över- lämnade slutbetänkandet Gör det enklare! (SOU 2012:33). Enligt direktiven (dir. 2011:4) skulle utredningen se över hur staten, genom sina myndigheter, kan verka för ett effektivt och långsiktigt hållbart vård- och om- sorgssystem. Betänkandet har remissbehandlats. Den förra regeringen gjorde därefter stegvisa förändringar av myndighetsstrukturen på hälso- och sjukvårdens och område. De tre första stegen i detta arbete var bildandet av Inspektionen för vård och omsorg, överföring av uppgifter från till E- hälsomyndigheten och att Folkhälsomyndig- heten bildades genom övertagande av uppgifter från och Statens folk- hälsoinstitut samt vissa uppgifter från Social- styrelsen. Därutöver utökades ansvarsområdet för Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) genom att de uppgifter från som bedömdes vara ett fortsatt statligt åtagande inordnades i myndigheten som bytte namn till Myndigheten för delaktighet. Därefter har det inom tagits fram en promemoria, En samlad kun- skapsstyrning för hälso- och sjukvård och so- cialtjänst (Ds 2014:9). Denna tar upp frågor som effektivisering av den statliga kunskaps- styrningen, myndigheternas samverkan samt renodling av vissa myndigheters uppdrag för att underlätta en effektiv samverkan och minska risken för dubbelarbete. En sammanfattning av promemorian och promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Pro- memorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanser finns i bilaga 1. En sam- manställning av remissyttrandena finns tillgäng- lig i (dnr 2014/2639/). Det föreslås ändringar i smittskyddslagen (2004:168) och lagen (2006:1570) om skydd mot internationella hot mot människors hälsa. De föreslagna lagändringarna är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över lagändringarna. 4.6.2Inledning – utgångspunkter för förslagen Regeringen lägger nu fram förslag som syftar till en förbättrad statlig kunskapsstyrning för hälso- och sjukvården och samt verk- samheter inom läkemedels-, tandvårds- och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Ytterst syftar förslagen till att stärka förutsättningarna för de lokalt verksamma inom hälso- och sjukvård och socialtjänst som har i uppdrag att – i dialog med patienter och brukare – ge vård och insatser som vilar på bästa tillgängliga kunskaper, en evidensbaserad prak- tik. Med kunskapsstyrning menas ett system eller processer som syftar till att åstadkomma en evidensbaserad praktik där kvalitetssäkrad kun- skap sprids och används som icke evidensbaserade eller skadliga metoder rensas ut. För att kunna åstadkomma ett väl fungerande system för kunskapsstyrning krävs samverkan mellan många aktörer på flera nivåer. Med en statlig kunskapsstyrning avses de föreskrifter och olika former av kunskapsstöd som statliga myndigheter tar fram och som rik- tar sig till huvudmän och olika professioner inom verksamheterna. De förslag som regeringen nu lägger fram av- ser den statliga kunskapsstyrningen men en effektiv kunskapsstyrning kräver även en funge- rande samverkan mellan många aktörer på den nationella, regionala och lokala nivån. Mot den bakgrunden innehåller förslagen formaliserade krav på hur samverkan ska ske mellan myndig- heter och huvudmännen som är ansvariga för verksamheterna. Nyttan av en fungerande kunskapsstyrning uppstår först i mötet mellan olika professioner och patient och brukare. Detta perspektiv på kunskapsstyrning måste vägleda beslutsfattare på alla nivåer i systemet. Regeringen lägger också fram förslag avseende mer renodlade uppdrag för vissa myndigheter. De syftar främst till en ökad effektivisering och ett minskat dubbelarbete. Regeringen gör be- dömningen att tydliga uppdrag också kommer att underlätta för myndigheterna att samverka. Förslagen grundas i allt väsentligt på inne- hållet i departementspromemorian En samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst (Ds 2014:9). Promemorian har re- missbehandlats och fått ett entydigt stöd, se nedan. Viktiga utgångspunkter för regeringens för- slag är följande: –Kunskapsstyrning är en nyckelfråga för att möta kommande utmaningar inom sektorn och har en nära koppling till samverkan mellan många aktörer. Utformningen av kunskapsstyrningen ska stödja pågående 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 strategisk utveckling inom sektorn och de 4.6.3 Förslag och bedömningar initiativ som tagits exempelvis på e-hälso- området och i flera överenskommelser Den statliga kunskapsstyrningen behöver mellan regeringen och Kommuner –Uppdraget till de statliga myndigheter som har centrala roller inom kunskapsstyrning behöver tydliggöras och samverkan mellan myndigheterna behöver formaliseras. –En statlig kunskapsstyrning och formerna för samverkan måste utgå ifrån rådande an- svarsfördelning mellan staten och kom- munsektorn där flera aktörer har olika rol- ler och ansvar. Förtroendevalda som an- svariga för verksamheterna bör ges del- aktighet i den statliga kunskapsstyrningen. –Patienter, brukare och anhöriga är en viktig kunskapskälla för myndigheterna i arbetet med kunskapsstyrning. Därför bör dessa gruppers synpunkter och erfarenheter be- aktas av myndigheterna i arbetet med kun- skapsstyrning. –De olika professionernas roll för en evidensbaserad praktik inom både hälso- och sjukvård och socialtjänst kan inte över- skattas och innebär med nödvändighet att en utvecklad dialog och samverkan mellan professioner och myndigheterna krävs. –Den statliga kunskapsstyrningen ska utgå ifrån de behov olika professioner inom hälso- och sjukvård och socialtjänst samt huvudmännen har. En behovsanpassad kunskapsstyrning ska ge verksamhets- ansvariga stöd i deras arbete med att im- plementera en evidensbaserad praktik. Regeringens bedömning: Syftet med och kraven gällande den statliga kunskapsstyrningen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst behöver förtydligas och bör regleras i en särskild förord- ning. Det behöver tydliggöras att syftet med kunskapsstyrningen är att utgöra ett stöd för huvudmännen i arbetet med att ge patienter och brukare en god vård och insatser av god kvalitet. Myndigheternas arbete med kunskapsstyr- ningen ska bli behovsanpassat, effektivt och samordnat samt innebära att patienters, brukares och anhörigas erfarenheter och kunskaper tas till vara. Innehållet i den statliga kunskapsstyr- ningen ska svara mot de olika professionernas krav på adekvata kunskapsstöd inför beslut om behandling och insatser. Kunskapsstyrningens innehåll behöver bred- das och myndigheternas arbete med kunskaps- styrning måste förändras. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser instämmer i promemorians förslag och är posi- tiva till såväl att frågor rörande kunskapsstyrning regleras i en förordning som att kunskaps- styrningens innehåll breddas. Verket för inno- vationssystem () välkomnar särskilt att patienters och brukares erfarenheter ska tas tillvara i myndigheternas arbete med kunskaps- –För att möta patienters och brukares sam- styrning. Innovation och utveckling ur ett an- mansatta behov måste sambanden mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst betonas och onödiga gränser mellan verksamheterna tas bort när det gäller kunskapsstyrning. För att kunna bredda analysen av verksam- heterna behövs också ett bredare perspektiv för de frågeområden som har starka sam- band. –Förslagen följer gällande förvaltnings- politiska riktlinjer avseende styrning och samverkan och ska underlätta en effektiv uppföljning.