prop · H103233 · 2014-05-19 00:00:00 — Standarden på det lågtrafikerade vägnätet är viktigt för att upprätthålla tillgängligheten i hela landet. Den ökade nivån till drift och underhåll totalt sett gör att även de mindre trafikerade statliga vägarnas standard kan säkras och bibehållas. Därför bibehåller regeringen den drift- och underhållsnivå som blev resultatet av föregående planperiods höjda ambition vad gäller dessa delar av vägnätet. Regeringen beslutade då exempelvis om en nära 40-procentig ökning av anslagsmedlen för statlig medfinansiering till drift och underhåll av enskilda vägar. –2025 ska anslagsmedlen uppgå till . 4.3Drift, underhåll och reinvestering av järnväg De ekonomiska ramarna för drift och underhåll och reinvestering av statliga järnvägar uppgår till . Utöver detta tillkommer intäkter från banavgifter. Infrastrukturförvaltaren ska enligt såväl som svensk rätt fastställa och ta ut banavgifterna. Därtill ska banavgifterna användas för att finansiera infrastrukturförvaltarens verksamhet. I förslaget till nationell plan beräknar att intäkterna från banavgifter baserad på EU- rätt och järnvägslagen (2004:519) kommer att uppgå till . Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen att tillkännagivande (bet. 2012/13:TU2, mom. 14, rskr. 2012/13:119) är omhändertaget. Underhållet av järnvägen har varit eftersatt och stora resurser har lagts på att hantera fel i anläggningen. Regering och riksdag har fördubblat anslagen till drift, underhåll och reinvesteringar av järnvägen . Denna satsning på järnvägen för att möta underhållsbehovet fortsätter . Regeringen möjliggör att betydligt mer medel kan satsas på underhåll –2025 för att bland annat höja nivån på det förebyggande underhållet och därigenom stärka järnvägens förmåga att hantera störningar. De ökade insatserna ska stärka möjligheterna för 2013/14:233 arbetspendling och underlätta för näringslivets godstransporter. –2016 möjliggör regeringen att kan öka underhållsinsatserna inom järnvägssystemet med särskilt fokus på att förbättra punktligheten i bl.a. storstäder och högtrafikerade stråk. På järnvägssystemets mest trafikerade sträcka, den s.k. Getingmidjan söder om , behöver fortsätta med ett intensivt underhållsarbete i väntan på de planerade större åtgärderna då står färdig. Att möjliggöra en fortsatt hög säkerhet och kapacitet på sträckan är av högsta prioritet. För att säkerställa kvaliteten samt upprätthålla en god funktion i transportsystemet är det viktigt att arbetet med att följa upp genomförda drift-, underhålls- och reinvesteringsåtgärder ges hög prioritet, särskilt avseende järnvägen. Regeringen kommer att tillse att årliga uppföljningar sker och att periodiska utvärderingar av åtgärder och effekter genomförs. har en viktig roll när det gäller hantering av inrapporterade fel på järnvägen och har redovisat hur myndigheten ska förbättra arbetet med att åtgärda inrapporterade fel i den järnvägsinfrastruktur som myndigheten ansvarar för. Regeringen avser att ha särskilt fokus på denna fråga . Driften av järnvägssystemet är en förutsättning för att systemets kapacitet ska kunna användas på bästa sätt. I driften ingår styrning av järnvägstrafiken. Medel anslås för ett nytt trafikledningssystem som medför att kan styra trafiken på ett mer kostnadseffektivt sätt. Regeringen ser detta system som ett bra exempel på en åtgärd som effektiviserar användningen av järnvägsinfrastrukturen och som bidrar till både ökad kapacitet och punktlighet och frigör resurser . Regeringens intentioner är att fortsätta arbetet med den pågående effektiviseringen av verksamhet och transportsektorn i stort. Enligt regeringens mening innebär större organisatoriska förändringar avseende utförandet av drift och underhåll av den statliga järnvägsinfrastrukturen en negativ inverkan på effektiviteten. Det nu pågående förbättringsarbetet mellan och järnvägens aktörer skulle sättas på spel och riskerar att tappa fart. Det finns heller inga analyser eller utredningar som visar att ett annat slag av organisering skulle klara de rådande utmaningarna bättre än den nuvarande. Det lågtrafikerade järnvägsnätet, inklusive , kan till vissa delar ha en funktion för näringslivet och den regionala transportförsörjningen. Som omledningsbanor bidrar dessa banor även till robusthet i det mer trafikerade systemet. För att bibehålla en effektiv trafikförsörjning har en viktig uppgift att, i dialog med berörda regionala aktörer och operatörer, identifiera lämpliga underhållsåtgärder utifrån en samlad samhällsekonomisk bedömning som innefattar samtliga trafikslag. 4.4Fortsatt utveckling för att stärka transportsystemet Den statliga ramen för utveckling av transportsystemet uppgår till och fördelas på följande insatser. Investeringar och åtgärder . Investeringar och andra åtgärder. Ekonomiska ramar till åtgärder utpekade i länsplaner. planering och stöd. Bidrag till och samt driftbidrag luftfart. Räntor, amorteringar och genomförda åtgärder. Ett stort antal investeringar är under genomförande vid ingången av den nya planperioden –2025. Byggnation har pågått av t.ex. i och järnvägen genom . För andra projekt, såsom Förbifart är den fysiska planeringen långt gången och mycket nära byggstart. är en attraktiv region som beräknas växa från dagens två miljoner invånare till 2,4 miljoner år 2030, något som ställer höga krav på vidareutveckling av regionens infrastruktur. Den tudelning av som är ett resultat av brister i infrastrukturen hämmar såväl regionens som landets tillväxt. Därför behövs nu förbifarten. Sammantaget tar dessa investeringar i anspråk en stor del av det tillgängliga ekonomiska utrymmet för investeringar av den nya planperioden. I bilaga 1 redovisas de olika pågående investeringar och åtgärder som ingick i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2021 och som ännu inte är färdigställda. Regeringen förutsätter att de projekt som byggs ska färdigställas samt att planering och eventuellt genomförande av övriga åtgärder fortsätter i enlighet med de nya fysiska och ekonomiska planeringssystemen. Förutom utpekade projekt för byggande inom trafikslagen väg, järnväg och sjöfart ingår i bilagan också poster där staten medfinansierar byggande av regional transportinfrastruktur eller införskaffande av spårfordon. I bilaga 2 redovisas de nya investeringar och åtgärder som ingår i regeringens beslut om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för transportsystemet för perioden –2025. Verksamheten finansieras med totalt ca från utvecklingsramen. Därutöver tillkommer finansiering för investeringarna och åtgärder från trängselskatt, brukaravgifter samt medfinansiering i form av bidrag från kommuner, landsting eller företag. har i förslaget till nationell plan samlat trimning och effektivisering, miljöinvesteringar, forskning och innovation och övriga effektiviseringar under benämningen Åtgärdsområden. Åtgärderna konkretiserar fyrstegsprincipens alla steg. Bland dem återfinns, åtgärder för bättre nyttjande av befintlig infrastruktur, åtgärder som styr behovet av transporter genom val av trafikslag, forskning och innovation som bidrar till effektivisering av fordon och infrastruktur samt mindre ombyggnader och nyinvesteringar . Många av åtgärderna bidrar till flera mål och bedöms generellt bidra till kostnadseffektiv måluppfyllelse. I syfte att åstadkomma en tydligare styrning av den verksamhet bedriver har regeringen i sitt fastställelsebeslut valt att dela in åtgärderna i två olika kategorier. ena kategorin samlas fysiska åtgärder i den statliga infrastrukturen dvs. Trimning och effektivisering samt miljöinvesteringar. samlas i kategorin Övrig utveckling i form av forskning och innovation, övrig effektivisering men även planering och stöd och myndighets- Trimnings- och effektiviseringsåtgärder är av stor betydelse för att trimma och utveckla den befintliga infrastrukturen för att nå regeringens övergripande målsättning för jobb och tillväxt i hela landet. åtgärder kan stora effekter uppnås där tillgänglighet, säkerhet och håll- barhet samt förmågan att hantera störningar i transportsystemet för- Regeringen bedömer att väl avgränsade och samhällsekonomiskt effektiva ombyggnadsåtgärder i den befintliga infrastrukturen har god potential att kostnadseffektivt bidra till uppfyllelse av de transport- Ett särskilt fokus för planering och genomförande av trimningsåtgärderna bör vara att skapa bättre möjlighet för fungerande persontrafik, inklusive cykling, och därigenom arbetspendling. grundläggande tillgänglighet i hela landet ska också utvecklas. inte minst tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning och för Trimnings- och effektiviseringsåtgärder är relativt små. Åtgärderna ger också stor nytta för näringslivets transporter, exempelvis satsningar på anslutningar till terminaler och hamnar, ramper, stignings- fält, mötesspår, förstärkt kraftförsörjning och åtgärder i farleder. utveckling och användande av it-åtgärder ingår. Miljöfrågorna ska integreras kontinuerligt i planering, byggande och förvaltning av transportinfrastruktur. underlag som grund ökar regeringen tilldelningen till miljöåtgärder i den plan som har fastställts. Miljöåtgärderna omfattar bl.a. bullerskydd, åtgärder mot barriäreffekter, sanering av förorenade områden, vatten- täktsskydd och landskapsanpassning. Vad gäller natur- och kultur- landskapet ingår exempelvis åtgärder för utveckling av värden inom kulturmiljön, faunapassager samt bevarande och nyskapande av artrika I proposition Investeringar för ett starkt och hållbart transport- system (prop. 2012/13:25) konstaterar regeringen att miljöåtgärder i befintlig infrastruktur behöver intensifieras. Jämfört med föregående plan föreslår en höjning av avsatta medel till miljöåtgärder i befintlig infrastruktur, vilket regeringen välkomnar. därför använda till miljöåtgärder i befintlig infra- ska i samband med årsredovisningen redo- göra för vidtagna miljöåtgärder. Regeringen avser att noga följa utveckl- ingen inom detta område. Trimning och effektivisering samt miljöin- vesteringar finansieras med totalt från genomför omfattande planeringsarbeten för genom- förande av den nationella planen utöver de kostnader som uppstår inom enskilda projekterings- och byggprojekt. Exempel på sådant planerings- arbete är framtagande av planeringsunderlag, långsiktig planering och uppföljning av transportsystemets utveckling, medverkan i samhälls- planering regionalt och lokalt, tillhandahållande av expertstöd i olika funktioner för övrig samhällsplanering samt musei- ska kontinuerligt öka kunskapen om transportsystemets påverkan, effekter och konsekvenser för miljön samt om kostnadseffektiva skadeförebyggande åtgärder. bör vidareutveckla metodiken för landskapskaraktärsanalyser. Från den ram som ska gå till utveckling av transportsystemet finansierar också delar av forsknings- och innovationsinsatserna inom de fyra trafikslagen. Vidare finansieras inom den ramen bidrag till driften av och avgiften för järnvägsdriften av . Båda bidragen är reglerade genom avtal mellan staten och () respektive Öresundsbrokonsortiet. Till avsätts sammantaget i driftbidrag. Inom ramen för utveckling av transportsystemet ska vidare finansiera myndighetsuppgifter såsom fastställande av järnvägs- och vägplaner, handläggning av statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar, handläggning av bidrag till enskild väghållning, driftbidrag till icke statliga flygplatser samt beslut om hastigheter och dispenstrafik m.m. för det statliga vägnätet. Regeringens uppfattning är att informations- och kunskapshöjande insatser som inte tydligt anknyter till transportmyndigheternas grundläggande uppdrag bör styras genom tidsbegränsade uppdrag. Transportmyndigheterna har därför på regeringens uppdrag redovisat förslag till uppdrag inom området (dnr N2013/2780/TE). Förutsättningarna har dock förändrats när regeringen nu beslutar om en tolvårig plan för utveckling av transportsystemet vilket även ger den kommande inriktningen avseende informations- och kunskapshöjande insatser. behöver därför uppdatera sin redovisning utifrån dessa förutsättningar innan beslut om uppdrag kan fattas. Verksamheten Övrig utveckling finansieras med totalt från utvecklingsramen. ska i årsredovisning redogöra för åtgärdernas omfattning och effekter av dem. Regeringen har fastställt att den ekonomiska ramen för de trafikslagsövergripande länsplanerna på fördelas i enlighet med den preliminära fördelning som angavs i direktivet till åtgärdsplaneringen (dnr N2012/6395/TE, N2012/6434/TE [delvis]) se vidare avsnitt 5. Utredning av förutsättningar för en järnvägsförbindelse Kaunisvaara– ingick, i enlighet med planeringsdirektivet, i förslag till nationell plan. Bakgrunden till detta var tillkännagivande avseende gruvnäringens transportbehov (bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). Regeringen presenterade 2012 en satsning motsvarande på gruvrelaterad infrastruktur för att gruvindustrin ska kunna fortsätta att fungera som tillväxtmotor och jobbgenerator inte minst i och i Bergslagen. Upprustning av , åtgärder på vägen mellan och och satsningar på gruvnäringen i Bergslagen var det som särskilt lyftes fram. ska fortsätta satsningen på infrastruktur kopplad till gruvindustrin . Flera stråk/noder med koppling till gruvindustrin finns med bland de utpekade brister som framgår av bilaga 3 och som kräver ytterligare utredning. Liksom i all infrastrukturplanering ska särskild hänsyn tas till nuvarande markanvändning. Mot bakgrund av ovanstående anser 2013/14:233 regeringen att tillkännagivande att regeringen i den kommande åtgärdsplaneringen prioriterar satsningar för att främja gruvnäringens transportbehov och utreda en järnvägsförbindelse mellan och (bet. 2012/13:TU2, mom. 10, rskr. 2012/13:119) är omhändertaget. Regeringen har fastställt en ekonomisk ram som uppgår till för räntor och amortering av lån. kommer –2025 att disponera i en låneram som i huvudsak får användas för reinvesteringar i och drift och underhåll av järnvägens el- och teleanläggningar. Kapitalkostnaderna för dessa lån belastar den ekonomiska ramen ovan. Huvuddelen av den ekonomiska ramen för räntor och amorteringar går till att täcka kapitalkostnader för infrastrukturinvesteringar på väg och järnväg som beslutades , vilket också inkluderar lånekostnader som kan hänföras till byggandet av . Regeringen anser att bör fortsätta att utreda de brister som beskrivs i bilaga 3. Utredningsarbetet bör ha som målsättning att de utpekade bristerna är så pass utredda att de kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering. Utöver de som beslutat avsätta för utveckling av transportsystemet tillkommer medel som möjliggörs genom trängselskatt, brukaravgifter samt medfinansiering i form av bidrag från kommuner, landsting eller företag. Totalt beräknas tillföras på detta sätt . 5Länsplaner för regional transportinfrastruktur Regeringen har fastställt att ramen för de trafikslagsövergripande länsplanerna på fördelas i enlighet med den preliminära fördelning som angavs i direktivet till åtgärdsplaneringen (dnr N2012/6395/TE och N2012/6434/TE [delvis]). Det innebär att varje enskilt läns ekonomiska ramar är oförändrade och att den sammantagna genomsnittliga årliga nivån för länen för planperioden –2021 förlängs . Länsramarna är uttryckta priser och fördelningen framgår av tabellen nedan. De ekonomiska ramarna för perioden –2021 som fastställdes vid föregående beslut om nationell plan tillsammans med de preliminära ekonomiska ramarna för perioden –2025 som framgick av direktivet till länsplaneupprättarna har varit utgångspunkt för planeringen för respektive län. De ekonomiska ramarna säkerställs med de länsramar som fastställts i regeringens beslut om definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden –2025 samt genom att till länen tillhandahåller en beräknad ramnivå som beaktar tidsmässiga förskjutningar och obalanser mellan länen sett över perioden –2021 med en förlängning till 2025. Utöver ramen för länsplanerna ska av den statliga ramen för utveckling av transportsystemet överföras till de regionala planeringsramarna för att användas till driftbidrag för ickestatliga flygplatser eller till andra åtgärder i de regionala trafiksystemen. Vid denna överföring ska Europeiska kommissionens riktlinjer för statligt stöd till flygplatser och flygbolag beaktas. Avvägningar i förslagen till länsplaner visar att det finns en strävan efter att stärka näringslivets konkurrenskraft genom åtgärder för att öka både arbetsmarknadsregionernas storlek och tillgängligheten i godstransportsystemet. Länsplanerna prioriterar en stärkt kollektivtrafik för att förbättra tillgängligheten och minska klimatpåverkan. I genomsnitt satsas av medlen i länsplanerna på kollektivtrafik, vilket är en ökning jämfört med föregående planer där satsades på kollektivtrafik. 2013/14:233 Det är också ökat fokus på åtgärder för cykeltrafik i länsplanerna. Åtgärder motsvarande , av länsplanerna, satsas för att öka andelen gång- och cykelresor. Detta är i linje med regeringens uppdrag i planeringsdirektiven att åtgärda bristerna i infrastrukturen för cykeltrafik. En stor del av satsningarna avsätts till statlig medfinansiering av kommunala vägnät. På så sätt möjliggör länsplanerna att planering av cykeltrafik i större utsträckning hanteras på lokal och regional nivå vilket regeringen uppmuntrar. Redovisningen av länsplanerna är inte enhetlig vilket försvårar möjligheterna till en samlad överblick av satsningarna i länen. Den granskning av länsplanerna som Trafikanalys har gjort på regeringens uppdrag bör vara en bra utgångspunkt för kommande planläggningar och utformningen av länsplanerna (dnr N2014/552/TE). Likaså bör denna granskning vara vägledande vad gäller effekt- och miljöbeskrivningar i kommande länsplaner. 6 Genomförande av planen Det finns i dagens transportsystem brister som påverkar medborgarnas resor och kvaliteten för näringslivets transporter, till exempel i väg- och järnvägssystemet. I den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 finns åtgärder som bidrar till ett kapacitetsstarkt, robust, säkert, tillgängligt och hållbart transportsystem som gynnar både näringslivets transporter och medborgarnas resor i hela landet. En samlad effektbedömning av åtgärderna i den nationella planen och i länsplanerna visar att planerna är samhällsekonomiskt effektiva. De av regeringen utpekade investeringarna ger för varje investerad krona i genomsnitt och tillbaka till samhället och de namngivna objekten i länsplanerna ger i genomsnitt och tillbaka till samhället per investerad krona. Den dominerande effekten i de samhällsekonomiska bedömningarna är förbättrad tillgänglighet, i form av restidsvinster och insparade transportkostnader. Planen innehåller åtgärder som bidrar till ökad tillgänglighet i hela landet både inom och mellan regioner. Det finns också flera åtgärder som skapar bättre förbindelser mellan och andra länder. Med stöd av investeringarna i planen förbättras pendlingsmöjligheterna inom olika arbetsmarknadsregioner och de blir också större. Detta ger mer differentierade och dynamiska arbetsmarknader med bättre matchning vilket bidrar till regional utveckling och tillväxt. Planen bidrar även till en förbättrad interregional tillgänglighet vilket är viktigt inte minst för att möta näringslivets behov. Tillgängligheten inom framför allt de befolkningsmässigt större arbetsmarknadsregionerna, där tjänstenäringarna har särskilt goda utvecklingsförutsättningar, förbättras också vilket bidrar till fortsatt god tillväxt i landets stads- och storstadsområden. Särskilda satsningar görs Skr. 2013/14:233 för gruvindustrin i syfte att nyttja de tillväxtmöjligheter som finns inom Detta innebär positiva effekter i de mindre tätbebyggda delarna av landet. För boende och näringsverksamheter i landsbygder är goda transporter generellt sett av stor betydelse. Därför höjs också ambitionen för de enskilda vägarna som ju inte minst för jord- och skogsbruket är mycket viktiga. Viktigt för de areella näringarna (inklusive rennäringen) är också att byggandet av ny transportinfrastruktur åtföljs av åtgärder som bidrar till att ett rationellt brukande kan bibehållas. Satsningar på åtgärder som ökar möjligheten att välja kollektivtrafik består bland annat av anpassning av plattformshöjder, informationssystem och ledstråk samt anpassning av busshållplatser. I planen ingår också relativt stora satsningar för att öka cykel- och gångtrafik. Dessa satsningar ökar tillgängligheten, inte minst för personer med funktionsnedsättning och barn. Jämställdhet har ingått som en del i de samlade effektbedömningarna för de av regeringen utpekade investeringarna . Skillnader mellan kvinnors och mäns resmönster innebär bland annat att män reser mer för arbete och kvinnor mer för service och inköp. Kvinnor värderar generellt sett miljö och säkerhet högre än vad män gör. Regeringen menar att den nationella planens satsningar på forskning bör medverka till att förtydliga bilden av hur transportsystemet ska utformas för att bidra till jämställdhet avseende förutsättningarna att använda systemet. Transporternas klimatpåverkan är en stor utmaning En av de största utmaningarna inom transportpolitiken är att möta och förena efterfrågan på ökade gods- och persontransporter med klimatmålen. ska visa ledarskap i att möta utmaningen, både internationellt och genom de åtgärder som görs i . Visionen om att har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären innebär att utsläppsminskningarna till största delen måste ske i . Ett förverkligande av visionen kräver långsiktighet och de mest kostnadseffektiva lösningarna ska konsekvent eftersträvas. Transportsektorn svarar för cirka en tredjedel av utsläpp av växthusgaser. Inom transportsektorn är vägtrafiken den helt dominerande utsläppskällan. Under en lång följd av år ökade vägtrafikens utsläpp av koldioxid i takt med att trafikarbetet ökade. har dock utsläppen av koldioxid från vägtrafiken minskat trots att trafiken fortsatt att öka. Preliminära uppgifter visar att utsläppen var en procent lägre än utsläppen . De minskade utsläppen kan framför allt förklaras av att ett antal styrmedel införts såväl nationellt som inom EU, vilket lett till energieffektivare fordon och en ökad andel förnybar energi. Exempel på nationella styrmedel som sammantaget bidragit till en betydande sänkning av nya bilars bränsleförbrukning i är miljöbilspremien, befrielse från fordonsskatt för nya miljöbilar, supermiljöbilspremien och nedsatta förmånsvärden för miljöbilar. befrielsen för biodrivmedel har varit starkt bidragande till att dessa drivmedel fått fotfäste på marknaden. För att ytterligare förbättra beslutsunderlagen för ekonomiska styrmedel har regeringen uppdragit åt att ta fram och uppdatera kunskapsunderlag om trafikens samhällsekonomiska kostnader (dnr N2012/6321/TE). Uppdraget omfattar alla trafikslag och såväl godssom persontransporter. Uppdraget ska redovisas senast . En viktig del i detta arbete är dessutom regeringens Klimatfärdplan 2050 – strategi för hur visionen att inte har några nettoutsläpp av växthusgaser ska uppnås. Samhällsplaneringen inklusive planeringen av markanvändning och infrastruktur, påverkar utsläppsutvecklingen, särskilt på lång sikt. Regeringen ser därför nödvändigheten av en långsiktig strategi som konsekvent utgår från behovet att minska utsläppen av växthusgaser som bl.a. efterfrågan på person- och godstransporter tillgodoses. Dessa frågor kommer att behandlas i en separat utredning. Den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20014–2025 lägger en grund som möjliggör en fortsatt positiv utveckling. Genom en satsning på drift- och underhållsåtgärder för att upprätthålla funktionen hos befintlig infrastruktur minskar behovet av att bygga nytt.