prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — Många elever når inte målen för utbildningen och andelen elever som når behörighet till gymnasie- skolans nationella program är låg. Mot bakgrund av detta gavs 2012 i uppdrag att stödja ett urval av grundskolor i utanförskapsområden (U2011/6863/S). Syftet med uppdraget är att utveckla metoder som är vetenskapligt grundade och verkningsfulla för att stödja eleverna i deras kunskapsutveckling och höja kunskapsresul- taten. Lärarna på skolorna får stöd av handledare i att utveckla sin undervisning men även studiehandledning på elevernas modersmål, stöd för kontakter med vårdnadshavare och läxläsning ingår i projektet. Huvuddelen av insatserna sker på de deltagande skolorna men har även publicerat stödmaterial inom olika områden inom uppdragets ram. Uppdraget ska avrapporteras . IFAU (utbildningspolitisk utvärdering) ska utvärdera insatsernas effekter på elevernas resultat. har elva myndigheter haft regeringens uppdrag att följa upp, analysera och redovisa sina interna och externa insatser utifrån minoritetspolitikens mål. och är två av dessa myndigheter. Uppdraget har förnyats och preciserats för vissa av myndig- heterna och omfattar nu perioden –2015. har arbetat med att underhålla webbplatsen Tema Modersmål. Webbplatsen är utformad som en resurs för de som arbetar med modersmålsundervisning. I arbetet ska särskilt sträva efter att stödja de nationella minoriteterna. Alla nationella minoritetsspråk finns representerade på webbplatsen inklusive fem romska och tre samiska språkvarianter. har på regeringens uppdrag ansvarat för utveckling och produktion av läromedel på samtliga nationella minoritetsspråk. Sammanlagt har ca anvisats . Arbetet har skett i samverkan med de olika nationella minoritetsgrupperna. Senast fick ett uppdrag att stödja utveckling och produktion av lärverktyg på de nationella minoritetsspråken. har genomfört en granskning av modersmålsundervisningen och tvåspråkig undervisning i de nationella min- oritetsspråken i (rapport 2012:2) som visade på de områden som behöver för- bättras för att de nationella minoriteternas rätt till undervisning i det nationella minoritets- språket ska kunna tillgodoses. De flesta kommuner hade svaga kunskaper om vad som gäller för de nationella minoriteterna och deras 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En motsvarande granskning har genomförts i gymnasieskolan som visar på liknande resultat (dnr 401-2012:5910). har även verkat inom ramen för regeringens strategi för romsk inkludering (skr. 2011/12:56). Myndigheten har bl.a. presenterat ett inspirationsmaterial för om romers kultur, språk, religion och historia som stöd i undervisningen om de nationella minoriteterna. Materialet finns tillgängligt på Statens skolverks webbplats. I samarbete med har 17 personer erbjudits en utbildning för att arbeta som brobyggare mellan förskola och skola och romska familjer. För att säkerställa tillgången på av lärare inom de nationella minoritetsspråken fick ett uppdrag att förstärka tillgången på lärare i samiska, finska och meänkieli. I uppdraget ingår att se till att en lämplig utbildning görs tillgänglig och genom- förs i syfte att minst tolv personer blir verk- samma som modersmålslärare i de nationella minoritetsspråken. och uni- versitet förbereder kurser med individuella studieplaner och kursstart är beräknad till . Uppdraget ska slutredovisas . Ett tilläggsuppdrag har getts till att utreda förutsätt- ningar för att ytterligare deltagare ska kunna genomgå motsvarande utbildningsmodell för chib. Kvalitet och tillgänglighet i förskolan Enkät till föräldrar med barn i förskola, fritids och pedagogisk omsorg redovisade sin fjärde enkät- undersökning riktad till föräldrar med barn i åldern 1–. Den genomfördes och visar vilka verksamhets- eller omsorgsfor- mer som barn i olika befolkningsgrupper deltog i och i vilken utsträckning föräldrarna var nöjda med dessa. Även barnens närvarotider i förskola, fritidshem och pedagogisk omsorg redovisas. Undersökningen belyser hur föräldrar upplever att erbjuden omsorg svarar mot deras behov och önskemål, utifrån barnets perspektiv, familje- situation och föräldrarnas arbetstider. Den behandlar även föräldrarnas kunskap om förskolans läroplan samt vilka motiv som ligger bakom deras val av förskola, pedagogisk omsorg eller egen anordnad omsorg. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Omsorg , nätter och . har i uppdrag att betala ut statsbidrag enligt förordningen (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Under ansöknings- perioden har totalt 162 kommuner sökt statsbidrag för totalt 4 246 barn. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa (U2011/5947/S). I uppdraget ingår dels ett riktat statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan, dels utbildningsinsatser om elev- hälsans inriktning och organisation, om skolans ansvar för elever med psykisk ohälsa samt om barn som far illa. I uppdraget ingår också att utarbeta en modell för att följa upp kvaliteten på och tillgången till elevhälsa. Statsbidraget för personalförstärkningar kan användas till att anställa skolläkare, skolsköterska, skolkurator, skolpsykolog, lärare med specialpedagogisk kompetens och speciallärare. för- delade i statsbidrag till 419 huvudmän. Av dessa var 187 kommunala, 229 enskilda och 3 statliga. har genomfört seminariedagar för rektorer, elevhälsopersonal och politiker. I en uppföljning av dessa seminarier uttrycks att innehållet väl har motsvarat för- väntningarna. Huvudmännen har utökat elevhälsan med motsvarande 809 heltidstjänster. Utveckling av kvalitet i undervisningen och stöd till eleverna har antagit den förra regeringens proposition Tid för undervisning, lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram (prop. 2013/14: 160). Lagändringarna trädde i kraft . De ändrade reglerna syftar till att förtydliga reglerna om stöd och särskilt stöd samt förenkla lärarnas arbete med åt- gärdsprogram och annan dokumentation. har –2016 i uppdrag att i samverkan med Nationellt centrum för matematikutbildning vid svara för en ämnesdidaktisk fort- bildningssatsning för matematiklärare, det s.k. Matematiklyftet. I uppdraget ingår att genom- föra utbildning av matematikhandledare och rektorer samt att utveckla en särskild webb- plattform för det didaktiska stödmaterialet i fortbildningen. Materialet presenteras i form av moduler och tar sin utgångspunkt i läro-, kurs- och ämnesplaner. Materialet bygger på forskning om lärande i matematik och på analyser av svenska elevers resultat i nationella och internat- ionella undersökningar. Under /13 inleddes en utprövningsomgång i mindre skala då totalt 314 matematiklärare, 31 matematik- handledare och 39 rektorer från 33 grundskolor och 29 huvudmän deltog. , /14, deltog ca 275 huvudmän med 12 800 lärare och 720 matematikutvecklare. Inför /2015 beräknas 285 huvudmän delta med 14 000 lärare och 780 matematikhandledare. Statsbidrag får, enligt förordningen (2014:144) om statsbidrag för läxhjälp, lämnas till huvudmän i skolväsendet för frivilligt anord- nande av läxhjälp och till ideella läxhjälps- föreningar. Syftet med statsbidraget är dels att öka möjligheterna för alla elever att utvecklas så långt som möjligt i sitt lärande, dels att bidra till en ökad likvärdighet. har i uppdrag att betala ut statsbidrag enligt förordningen (2014:47) om statsbidrag för sommarskola eller undervisning under andra skollov. Prognosen är att kommuner och skolor kommer att söka totalt 51 av de som är avsatta för att anordna lovskola för drygt 30 000 elever. Sökstatistiken visar att kommuner sökt bidrag för sommarskola i större utsträckning än fristående skolor. har –2016 i uppdrag att planera och genomföra systematiska utvecklingsinsatser inom ämnesområdena natur- vetenskap och teknik (NT) i skolväsendet. Insatserna består av utbildning av NT- utvecklare, särskilda insatser för gymnasieskolan och ett webbaserat undervisningsstöd riktat till förskollärare och lärare i förskola, förskoleklass och de obligatoriska skolformerna. Förutom utbildningen erbjuds NT-utvecklarna via 200 platser i ett nätverk med uppstartskonferens 9–. NT-satsningen görs också insatser för att öka måluppfyllelsen inom naturvetenskap och teknik i gymnasieskolan samt för att underlätta över- gången från gymnasieskolan till vidare studier. Bland annat genomförs stöd och utveckling av befintliga insatser samt konferensserier. Utökad undervisningstid i matematik Från och med innevarande läsår ska eleverna i årskurs 1–3 läsa mer matematik. Den samman- lagda undervisningstiden i och mot- svarande skolformer har utökats , som bör fördelas med i de tre första årskurserna. Försöksverksamhet med spetsutbildning i Alla elever har rätt att nå så långt som möjligt i sin kunskapsutveckling, även de elever som redan ligger långt framme. För att skolorna ska kunna utveckla sitt arbete med att stimulera och utmana elever som utvecklas snabbt beslutade regeringen om förordningen (2011:355) om försöksverksamhet med riks- rekryterande spetsutbildning i högre årskurser. Med spetsutbildning avses en utbildning som inrymmer särskild fördjupning och breddning inom ett eller flera ämnen. Eleverna kan läsa gymnasiekurser och få betyg i det eller de ämnen som spetsutbildningen är inriktad mot. I övrigt följer eleverna den ordinarie undervisningen i skolan. beslutades att förlänga giltighetstiden av förordningen (2011:355) om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i grund- skolans högre årskurser med . Därmed får befintliga utbildningar inom ramen för försöksverksamheten bedrivas till och med . ska lämna en redovisning av omfattningen av försöks- verksamheten och en utvärdering av denna till . Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att förbereda och genomföra in- rättandet av en ny myndighet som ska ansvara för att systematiskt väga samman och sprida forskningsresultat som kan bidra till ökad kunskap om vetenskapligt väl underbyggda och effektiva metoder och arbetssätt i skolväsendet (dir. 2014:7). Utredaren har i en delredovisning lämnat föreslag till bl.a. mål för verksamheten och hur den ska organiseras. Regeringen har i ett 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tilläggsdirektiv tillkännagett att myndighetens namn ska vara och att myndigheten ska lokaliseras till Stockholms- området (dir. 2014:104). Verksamheten ska starta . Vidare har fått i uppdrag att, utöver det arbete som bedrivs vid det nationella resurscentrumet i teknik, stödja skolutvecklingen inom de naturveten- skapliga ämnena genom att sprida resultat från ämnesdidaktisk forskning till dem som är verksamma i skolan. ska, inom ramen för uppdraget samordna de verksamheter som bedrivs vid de nationella resurscentrumen i biologi, fysik och kemi vid , respektive , samt vid det egna resurscentrumet. Syftet är att skapa en tydlig kanal för vidareförmedling av ämnesdidaktiska forsk- ningsresultat inom de naturvetenskapliga ämnena och teknik, så att kunskapen kan om- sättas i praktiken. Ökad kvalitet i gymnasieskolan En av de viktigaste resurserna för måluppfyllelse i gymnasieskolan är undervisningstiden. Det finns relativt få studier av hur regelverket om den minsta garanterade undervisningstiden efterlevs. Den förra regeringen har bedömt att det finns indikationer på att eleverna i gymnasieskolan inte alltid får den minsta garanterade undervisningstid de har rätt till enligt skollagen och gjorde bedömningen att det bör tas fram ett mer omfattande kunskaps- underlag. Regeringen beslutade därför att ge ett uppdrag till med syfte att kartlägga hur den minsta garanterade undervisningstiden i gymnasieskolan efterlevs och säkerställs. Uppdraget ska redovisas . Försöksverksamhet med spetsutbildning i gymnasieskolan Regeringen införde med början 2009 en försöksverksamhet med gymnasial spets- utbildning i matematik, naturvetenskapliga, samhällsvetenskapliga och humanistiska ämnen. Genom försöket ges ungdomar med särskild begåvning och fallenhet möjlighet att få en gymnasieutbildning som erbjuder eleverna särskild breddning och fördjupning inom det ämne eller ämnesområde utbildningarna avser. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Parallellt med studierna i gymnasieskolan ska eleverna kunna läsa kurser vid ett universitet eller en högskola. får fatta beslut om deltagande i försöksverksamheten för högst 20 utbildningar och ska sträva efter att utbild- ningarna är jämnt fördelade över landet. beslutade regeringen om för- längning av försöksverksamheten så att den omfattar utbildning som påbörjas till och med . ska lämna en redovisning av omfattningen av försöks- verksamheten och en utvärdering av den. Myndigheten ska också lämna en fördjupad redovisning av försöksverksamheten. Både vid beslut om del- tagande och vid utvärdering och fördjupad redo- visning ska samråd ske med Universitets- kanslersämbetet. försöksverksamhet infördes lärlingsutbildning som en ordinarie utbildningsform inom gymnasieskolan. Under försöksverksamhetens tre läsår deltog samman- lagt ca 13 200 elever, vilket motsvarade av eleverna på ett yrkesprogram. Majori- teten av lärlingarna var män och bland dessa var bygg- och anläggningsprogrammet den i särklass vanligaste utbildningen. Bland kvinnorna var hantverksprogrammet den vanligaste utbild- ningen. I den reformerade gymnasieskolan har antalet lärlingar inte varit lika stort. beräknas antalet till 6 500 lärlingar med utbildningskontrakt. var bygg- och anläggningsprogrammet liksom i försöksverksamheten det program med flest antal manliga lärlingar. Bland kvinnorna fanns flest lärlingar inom handels- och admini- strationsprogrammet och vård- och omsorgs- programmet. kunde skolhuvudmän som anordnade lärlingsutbildning ansöka om statsbidrag för varje elev som deltog i lär- lingsutbildningen. Statsbidrag utbetalades under förutsättning att ett utbildningskontrakt upp- rättats mellan arbetsplats, huvudman och elev. Statsbidraget är främst avsett att täcka arbetsplatsens kostnader har genomfört en kvalitetsgranskning av gymnasial lärlings- utbildning (R 2013:02) som visar på stora skillnader i kvalitet mellan skolorna och att samarbetet med arbetslivet behöver utvecklas ytterligare för att öka kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. Myndigheten har också genomfört en fördjupad tillsyn av yrkesprogrammen som bl.a. visar att skolorna måste förbättra arbetet med att förbereda hand- ledarna på arbetsplatserna på deras uppdrag och att förbereda eleverna på vad det arbetsplats- förlagda lärandet innefattar. Skolan måste också hitta strategier för att överbrygga klyftan mellan arbetslivets krav och utbildningens mål. Tillsyn och kvalitetsgranskningar är viktiga verktyg för att stärka kvaliteten i den gymnasiala yrkes- utbildningen. beslutade den förra rege- ringen att inrätta ett lärlingscentrum inom . Uppgiften är att stimulera anordnande av gymnasial lärlingsutbildning och främja ungdomars intresse för sådan utbildning. Därutöver ska huvudmän, branschorganisationer och arbetsgivare ges stöd och råd i bl.a. kvalitets- frågor och frågor som rör lärande på arbets- platsen. Även samverkan mellan skola och arbetsliv ska stimuleras. För att underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden har en ny arbetsrättslig lagstiftning beslutats genom lag (2014:421) om gymnasial lärlingsanställning. arbetar för att stärka kvaliteten i den gymnasiala yrkesutbildningen genom olika insatser för att underlätta planering, genomförande och uppföljning av gymnasial lärlingsutbildning samt för att utveckla infor- mationen om gymnasial yrkesutbildning. Myndigheten fick i regleringsbrevet 2013 i upp- drag att upphandla eller genomföra utbildning för handledare på arbetsplatser som tar emot elever för arbetsplatsförlagt lärande. En nationell handledarintroduktion har utarbetats och olika former av stöd till skolhuvudmännen har ut- vecklats av myndigheten. har sex regionala utvecklingscentra på uppdrag av anordnat handledarintroduk- tionsutbildning för ca 200 handledare i en pilot- omgång. Därutöver har den förra regeringen beslutat om en statsbidragsförordning för att vidare- utveckla kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärande som sker inom ramen för den skol- förlagda yrkesutbildningen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. har bidrag beviljats till drygt 270 kommunala och enskilda skolhuvudmän för kostnader för olika utvecklingsinsatser. Insatserna har bl.a. handlat om att utveckla kommunikation och samarbete mellan skola och arbetsplats, kvalitetssäkring av det arbetsplatsförlagda lärandet och handledar- utbildning. Yrkesintroduktion infördes i och med gymnasie- skolans reformering 2011 som ett av fem introduktionsprogram. Programmet riktar sig till elever som inte är behöriga till ett nationellt yrkesprogram och syftar till att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar etabl- ering på arbetsmarknaden eller vidare studier på ett yrkesprogram. har uppdragits (U2013/3681/GV) att genomföra insatser för att bidra till utveckling av kvaliteten av yrkes- introduktion. Uppdraget innebär bl.a. kart- läggning och uppföljning av utbildningen, ut- veckling av yrkesintroduktion av varierande längd och hur elevernas yrkeskunskaper bättre kan dokumenteras. Därtill har den förra rege- ringen beslutat om stimulansmedel till skolhuvudmännen för att utveckla kvaliteten i yrkesintroduktion. Under den första ansök- ningsomgången har 67 huvudmän totalt beviljats bidrag. Insatserna handlar i stor utsträckning om att utveckla samarbetet mellan skola och arbetsliv och att utveckla individanpassningen av yrkesintroduktion. Utgifterna omfattar bl.a. skolhuvudmännens kostnader för att genomföra insatserna, t.ex. kostnader för projektledning eller praktiksamordnare. T4 – ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan har beslutat att införa ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan (prop. 2013/14:188, bet. 2013/14:UbU20, rskr. 2013/14:315). De första eleverna kommer att kunna påbörja utbildningen . Vidareutbildningen kommer att bygga på teknikprogrammet och syfta till en gymnasie- ingenjörsexamen för att möta det stora behovet av arbetskraft som teknikindustrin gett uttryck för. En försöksverksamhet har bedrivits på ett antal skolor för att förbereda ett permanentande av utbildningen. Under /14 bedrevs utbildningen av 16 anordnare och omfattade totalt 233 elever. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inleddes en satsning på förmedling av praktikplatser inom teknikområdet för ungdomar som har avslutat naturvetenskapligt eller tekniskt program i gymnasieskolan, i syfte att ungdomarna ska bli intresserade att vidare- utbilda sig inom dessa områden. Totalt genom- förde 368 praktikanter en praktikperiod inom ramen för satsningen . Tekniksprånget genomförs –2016. Den förra regeringen beslutade om en strategi för entreprenörskap inom utbildnings- området, som innebär att entreprenörskap ska löpa som en röd tråd genom utbildnings- systemet. Motivet var att utbildning som inspirerar till entreprenörskap kan bidra till att fler unga kvinnor och män får kunskap om och en vilja att starta och driva företag. Entreprenörskap handlar också om att tänka nytt, se möjligheter och att lösa problem. Entre- prenöriella kompetenser som kreativitet, samarbetsförmåga, problemlösningsförmåga och nyfikenhet är förmågor som efterfrågas av arbetsgivare. har med anledning av beslutet i uppdrag att stimulera arbetet med entreprenörskap i skolan. Det handlar t.ex. om att främja skolors samarbete med arbetslivet, erbjuda kompetensutveckling inom området entreprenörskap, underlätta erfarenhetsutbyte samt fördela utvecklingsmedel till skol- huvudmän och verksamhetsstöd till organi- sationer. antog 2012 regeringens proposition En gymnasiesärskola med hög kvalitet (prop. 2011/12:50, bet. 2011/12:UbU9, rskr. 2011/12:141) med förslag till en reformering av gymnasiesärskolan. De nya bestämmelserna började tillämpas fr.o.m. . har haft i uppdrag att förbereda inrättandet av den nya gymnasiesärskolan. Un- der 2013 har tagit fram och beslutat om ämnesplaner med kunskapskrav och ämnesområdesplaner med kravnivåer för grundläggande respektive fördjupade kunskaper inom gymnasiesärskolan. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2012/13:113) beräknat totalt för perioden 2013−2016 (varav ) för fortbildning av främst studie- och yrkesvägledare. ska genomföra fortbildningsinsatser som inriktas mot att utveckla studie- och yrkesvägledningen med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden. Fortbildningen ska vidare främst gälla studie- och yrkesvägledningen inom men kan också omfatta t.ex. gymnasieskolan och vuxenutbild- ning. har delredovisat de insatser som genomförts. har upp- handlat fyra olika högskolekurser. Kurserna riktas till studie- och yrkesvägledare, skolledare och lärare. Tillsammans med och andra myndigheter har också hållit ett antal konferenser om kvalitetsut- veckling av studie- och yrkesvägledning för rek- torer och studie- och yrkesvägledare. De allmänna råden med kommentarer för studie- och yrkesvägledning har omarbetats av . Råden har tagits fram dels utifrån en förändrad reglering, dels utifrån att granskningar visat på ett behov av att utveckla området. Råden berör samtliga skolformer utom förskolan och förskoleklassen. redovisade en kvalitetsgranskning av studie- och yrkes- vägledningen i 34 grundskolor (rapport 2013:5). Huvudresultaten visar att många skolor saknar mål som preciserar vad skolan vill uppnå med studie- och yrkesvägledningen. Huvudmän och rektorer har således inte konkretiserat hur de ska nå de nationella målen i den egna verk- samheten. Rektorer och huvudmän ser heller inte till att studie- och yrkesvägledningen integreras kontinuerligt i utbildningen. Liksom föregående år har samtliga kommuner berörts av Statens skolinspektions verksamhet i någon form. Inom ramen för sin regelbundna tillsyn fattade myndigheten beslut för 1 261 skolenheter och 133 övriga verk- samheter efter besök hos 316 huvudmän (varav 58 kommunala och 258 fristående). Fem riktade tillsyner slutfördes , bl.a. granskades bedömning och betygssättning, sameskolan samt uppföljning av mottagande i grundsärskolan. inspektioner, där myndigheten granskar en avgränsad del av verksamheten på många skol- enheter . Dessa handlade om asyl- sökande barns rätt till utbildning och arbets- former i gymnasieskolan. Vidare fattades ca 4 700 beslut avseende anmälningsärenden om missförhållanden. Dessutom avslutades sex kvalitetsgranskningar , bl.a. om gym- nasial lärlingsutbildning, studie- och yrkes- vägledning i samt samhälls- orienterande ämnen i årskurs 7–9. Antalet ansökningar om tillstånd att bedriva fristående skola uppgick till 419 . Beslut om godkännande som huvudman för en fristående skola inom en ansökningsomgång ska om möjligt vara fattade samma kalenderår. fattades av besluten före detta datum vilket är en markant förbättring jämfört med året innan då motsvarande siffra var . Detta har möjliggjorts bland annat genom införandet av ett digitalt handläggningssystem och att bedöm- ningskriterierna vidareutvecklats. Barn- och elevombudet () är en del av men är självständig i sitt beslutsfattande. har BEO fattat totalt 659 beslut. BEO har , liksom 2012, kraftigt minskat sina handläggningstider, bl.a. som ett resultat av ytterligare förbättrade arbetsformer. Specialpedagogiska stöd- och utbildningsinsatser Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) svarar för statens samlade stöd i special- pedagogiska frågor. I detta ingår bl.a. att vid förfrågan erbjuda specialpedagogisk rådgivning, anordna och medverka i kompetensutveckling samt sammanställa och sprida kunskap och resultat av forskning som är relevant för det specialpedagogiska området. genomförde myndigheten 3 700 rådgivnings- uppdrag när det gäller specialpedagogiskt stöd. 22 600 personer deltog i kurs- och kompetens- utveckling som myndigheten medverkat i eller anordnat. Stöd till elever med funktionsnedsättning Nationell samordnare för elever med vissa funktionsnedsättningar