prop · H20312 · 2014-11-07 00:00:00 — I systemet ﬁnns information kring de projekt som beviljas stöd av de regionala aktörerna inom anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Projektgruppen har beställt data för perioden –2012 och på basis av denna gjort olika analyser. Analyserna inriktades främst mot information knuten till uppföljning, men också på systemets informationsinnehåll i stort. Syftet var att ta fram en bild av hur de olika projekten följs upp och hur denna information används i återrapporteringen. Projektgruppen har skickat en enkät till samtliga regionala aktörer som hanterar bidrag till regionala projekt inom anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. ställdes frågor rörande styrning, uppföljning, fördelning av medel och ansvarsförhållanden . Svarsfrekvensen uppgick till , då 37 av 38 möjliga respondenter besvarade enkäten. har anlitat professor och juris doktor från i syfte att klargöra ansvarsförhållanden mellan statliga och kommunala myndigheter. Resultatet från rapporten presenteras i kapitel 5. Kapitel två ger en bakgrund till regional tillväxtpolitik och till de regionala projektmedlen. Bakgrunden behandlar regleringar, styrdokument och projektverksamhetens ekonomiska omfattning. Kapitel tre handlar om styrning utifrån reglering och ﬁnansiell fördelning. Kapitlet bygger i huvudsak på dokumentstudierna och enkätundersökningen. Det fjärde kapitlet behandlar uppföljning av projektverksamheten. I kapitlet beskrivs den uppföljning som görs av de olika aktörerna. Kapitel tre och fyra utgör därmed underlag till att besvara den första revisionsfrågan – Skapar regeringens styrning och uppföljning förutsättningar för ett e ektivt nyttjande av de regionala projektmedlen? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER I kapitel fem redogörs för de olika aktörernas ansvar och ansvarsförhållanden. Kapitlet utgör underlag för att besvara den andra revisionsfrågan – Uppfyller förvaltningen av regionala projektmedel grundläggande krav på den o entliga förvaltningen gällande ansvar, tydlighet och transparens? Kapitel sex beskriver de olika organisationsformer som har övertagit det regionala tillväxtansvaret från staten. Kapitlet lyfter fram skillnader gällande insyn, kontroll och möjlighet till ansvarsutkrävande. I det sjunde och sista kapitlet presenteras iakttagelser, slutsatser och rekommendationer. Det regionala tillväxtområdet präglas av en stor mängd aktörer och begrepp. Det ﬁnns därför ett behov av att deﬁniera några av de vanligare förekommande benämningarna i rapporten. –Kommunala aktörer: Aktörer som omnämns i lag (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län och lag (2002:34) om samverkansorgan i länen, det vill säga , , och Västra , samt de kommunala samverkansorgan som beslutar om regionala projektmedel. –Regionala aktörer: Samtliga organisationer som på regional nivå beslutar om regionala projektmedel från anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Regionala aktörer omfattar således de kommunala aktörerna och samtliga länsstyrelser. –Regionala projektmedel: Medel under utgiftsområde 19 från anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder vilka regleras i förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamheten inom den regionala tillväxtpolitiken. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 2Regional tillväxtpolitik och de regionala projektmedlen Den regionala projektverksamheten är ett av regeringens instrument för att uppnå målet med den regionala tillväxtpolitiken som ﬁnansieras inom utgiftsområde 19 anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Andra instrument som ﬁnansieras av anslag 1:1 är regionala företagsstöd. Inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt är transportbidrag och medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden andra instrument som dock inte ﬁnansieras inom anslag 1:1. Projektverksamheten påverkas av den regionala tillväxtpolitikens inriktning och organisation. Följande kapitel tar därför sin utgångspunkt i den regionala tillväxtpolitiken. I budgetpropositionen meddelade regeringen att politikområdet regional utvecklingspolitik skulle byta namn till regional tillväxtpolitik. Med den nya formuleringen ville regeringen ge området ett tydligare fokus på tillväxt. Insatserna inom politikområdet skulle bidra till att skapa långsiktigt livskraftiga näringslivsstrukturer. Målet för det nya politikområdet formulerades som ”utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft”.24 Regeringen påpekade också att den regionala tillväxtpolitiken i allt större omfattning skulle bygga på ett lokalt och regionalt ansvar och inﬂytande över statliga tillväxtresurser. Detta eftersom den nationella utvecklingskraften är beroende av hur väl de unika förutsättningarna som ﬁnns lokalt och regionalt tillvaratas. Ett stärkt regionalt ansvar innebär därmed ökade möjligheter för varje region att växa utifrån sina egna förutsättningar. Regeringen framhöll också att en förutsättning för att uppnå målet med politiken var en väl fungerande samordning mellan politikområden på nationell nivå, samt mellan planeringsnivåerna på lokal, regional, nationell och EU-nivå.25 2007/08:1, Budgetpropositionen UO19, s. 15, bet. 2007/08: NU2, Utgiftsområde 19 Regional utveckling, s. 8 †. 2007/08:1 UO 19, s. 15. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? tillstyrkte regeringens förslag och konstaterade att politikens nya mål ”ger en god grund för den inriktning av politiken som såväl regeringen som utskottet emotser”.26 2.1.1Regional tillväxtpolitik – kort tillbakablick Frågan om den regionala nivåns uppgifter och utformning har länge varit föremål för diskussion i . () konstaterade i en rapport att ungefär fyrtio o€entliga utredningar berört frågan sedan 1950-talet.27 har ytterligare utredningar publicerats, bland annat inom ramen för den så kallade arbete. Dagens politik härstammar i viss mån från det tidiga 1960-talets lokaliseringspolitik. Lokaliseringspolitikens syfte var enkelt uttryckt att påverka industrins lokalisering. Problemet som skulle lösas var utﬂyttningen från skogslänen, orsakad av sysselsättningsminskning inom jord- och skogsbruk.28 har politikens ambitioner och medel förändrats och breddats. Enligt ITPS har riksdag och regering i proposition efter proposition ”gradvis byggt ut, förändrat och breddat politiken med avseende på inriktning, mål, ambitioner, ansvarsförhållanden, aktörer och medel. Reformverksamheten har som regel skett utgående från dagsaktuella behov och trender inom politik och forskning – utan genomtänkt koppling (alternativt utmönstring) av tidigare formulerade målsättningar, aktörer och medelarsenal.”29 Här kan också nämnas att det –2002 presenterades tjugofem regionalpolitiska propositioner varav elva innehöll en fullständig genomgång av politikområdet.30 Den regionala tillväxtpolitikens komplexa organisation avspeglar således att den har använts som ett medel att nå olika syften som har tillkommit över åren. Även regeringen har konstaterat att ”det regionala tillväxtarbetet och dess processer karaktäriseras i hög utsträckning av komplexa förhållanden mellan ansvariga och medaktörer, på olika nivåer och med olika ansvarsområden.”31 2007/08: NU 2, s. 1. 27ITPS A2005:011, Regionalpolitiken som tillväxtpolitik, s. 62. Uppgiften om ett fyrtiotal utredningar hämtad ifrån SOU 1995:27, Regional framtid, s.71 ‡. 28Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser 2012:18, Från aktiv lokaliseringspolitik till regional politik, s. 3. 29ITPS A2005:011, s. 71. 30ITPS A2005:011, s. 7. Rapporten refererar i sin tur till: Sällvin (2005) Regionalpolitiska propositioner 1964–2002. 31Ds 2009:69, Strategisk uppföljning av en nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. Uppföljningen är fortfarande aktuell enligt skr.2012/13:154, s. 31. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Frågan om den regionala nivåns organisering har vid ﬂera tillfällen behandlats i . Vid det senaste tillfället, , uppmärksammades områdets komplexa organisation och framhöll att regeringen bör återkomma med ett förslag till en helhetslösning för den regionala organisationen.32 2.1.2Decentralisering av det regionala tillväxtansvaret Regeringen ville pröva nya metoder för att stärka den demokratiska förankringen av det regionala tillväxtarbetet. Detta skulle, enligt regeringen, kunna bidra till en bättre samordning och därmed en mer e‚ektiv användning av de resurser som fanns inom varje län. skulle detta kunna underlätta utvecklingen av konkurrenskraftiga regioner.33 Som ett led i detta föreslog regeringen en försöksverksamhet som innebar en ändrad regional ansvarsfördelning. Försöksverksamheten skulle till en början genomföras i , och län och sedan även i län.34 lämnade regeringen ett förslag till om att försöksverksamheten skulle upphöra. Regeringen föreslog att kommuner och landsting, , istället skulle kunna bilda så kallade samverkansorgan med ansvar för tillväxtarbetet i respektive län. antog förslaget med ett undantag – försöksverksamheten i och Västra förlängdes ytterligare.35 beslutade sedan att i en ny lag göra försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning i och län permanent. Samma lag kom även att inkludera och län.36 Utvecklingen som beskrivits ovan har lett till att det regionala tillväxtansvaret fördelas på tre olika organisationsformer i länen. I 17 av landets 21 län ligger ansvaret hos icke-statliga organ. I tabellen nedan ges en överblick. 2013/14: KU30, s. 23. 1996/97:36, bet. 1996/97: KU 4, rskr. 1996/97:77. 2001/02:7, bet. 2001/02: KU7, rskr. 2001/02:138. 2009/10:156, s. 10. 2009/10: KU37 Regionalt utvecklingsansvar i vissa län, s. 1. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? Landsting/kommun enligt lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län Landsting/kommun enligt lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län (2007:713) om Frågan om ansvarsfördelning är ständigt aktuell Som framgår av tabellen är det vanligast att kommunala samverkansorgan har det regionala tillväxtansvaret. Fördelningen kommer dock förändras . biföll regeringens proposition att landstingen i , och från och med övertar det regionala tillväxtansvaret från samverkansorganen i respektive län.37 framhöll också att regeringen bör återkomma med en proposition om att landstingen i och ska få överta det regionala tillväxtansvaret från respektive länsstyrelse. Vidare framhöll att regeringen bör utreda förutsättningarna för samma förändring i . Regeringen har även tagit fram en departementsskrivelse som föreslår att samma förändring ska gälla för landstingen i , och län.38 Regionalt tillväxtansvar och regionala projektmedel Ansvaret för det regionala tillväxtarbetet har, som framgått ovan, successivt förﬂyttats från staten (länsstyrelserna) till vissa landsting/ kommun och samverkansorgan. Det regionala tillväxtansvaret innebär att den av staten utpekade organisationen har ansvaret för länets regionala tillväxtarbete. Det regionala tillväxtarbetet bedrivs i syfte att uppfylla den 2013/14:46, Regionalt utvecklingsansvar i , och , bet. 2013/14: KU30. 38Ds 2013:67 Regionalt utvecklingsansvar i , och . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER regionala tillväxtpolitikens mål och främja en hållbar regional tillväxt.39 Den statligt ﬁnansierade regionala projektverksamheten, som denna granskning fokuserar på, utgör ungefär hälften av de beslutade medlen inom anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Överföringen av ansvaret för det regionala tillväxtarbetet till vissa landsting och samverkansorgan har även resulterat i att ansvaret för beslut om bidrag till regional projektverksamhet i stor omfattning har följt med. Dock är det inte endast de 21 regionalt tillväxtansvariga aktörerna som beslutar om bidrag till regional projektverksamhet. I samtliga län där länsstyrelserna lämnat över ansvaret till landsting eller samverkansorgan har de kvar en del av de statliga regionala projektmedlen. Detta innebär att bidrag till regionala projekt kan beslutas av 38 olika aktörer: 13 kommunala samverkansorgan, 3 landsting, 1 kommun och 21 länsstyrelser. 2.2Regionala projektmedel – aktörer och reglering Som konstaterats tidigare är den regionala projektverksamheten ett av regeringens verktyg för att uppnå målet med den regionala tillväxtpolitiken.40 Ett utav medlens syfte är att satsa på verksamheter som inte skulle kommit till stånd annars. Medlen ska även fungera som katalysatorer för insatser i samverkan med övriga resurser som ﬁnns på regional, lokal och nationell nivå.41 Projektverksamheten karaktäriseras av stor variation – det är därför svårt att ge en sammanfattande beskrivning av vad denna omfattar. Ett sätt att beskriva medlens användningsområden är att använda ett av regeringens indelningssystem, så kallade ämnesområden med underliggande I tabell 1 redovisas de två områden som omfattar mest medel – innovation och entreprenörskap. DeŠolika ämneskategorierna deﬁnierar närmare olika typer av projekt. 39Förordning (2007:713) om regionalt tillväxtarbete. 401 § förordning (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken. 41Näringsdepartementet (2012) Nationell strategisk rapport för 2012 – om nationella strategiska referensram, s. 48. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? Fördelning av ett urval av olika fördeﬁnierade områden Innovation, varav: Entreprenörskap, varav: Stöd till FoU i små och medelstora företag Information och rådgivning till små och Insatser för att underlätta start av företag Utveckling av förutsättningar för Insatser för ökat internationellt a•ärsutbyte och stärkta positioner på Främjande av samarbete, kunskaps- Investeringar i företag som är direkt Kapitalförsörjningsinsatser för små och kopplade till forskning och innovation Främjande av miljövänliga tjänster, Insatser för utveckling av existerande produkter och produktionsprocesser i SMF. Övriga aktiviteter som bidrar till att främja Övriga åtgärder för att stimulera Många projekt som får medel från anslaget handlar om att påverka förutsättningarna inom olika branschområden. lyfter fram följande exempel: –Signerat – Ett klusterinitiativ med livsmedelsinnovation i centrum, ett projekt som syftar till att underlätta och skapa förutsättningar för utveckling av nya innovativa produkter och tjänster inom livsmedelsnäringen i . –Naturturism i , med syfte att skapa förutsättningar för en växande naturturism i genom att stärka beﬁntliga entreprenörer med hjälp av nätverk, kompetensutveckling och coachning. –Top of Mentorship, syftar till att förbättra förutsättningarna för personer med högre utbildning, företrädesvis unga och kvinnor, att fortsätta utvecklas i och bidra med spetskunskap till länet.42 2.2.1Aktörer inom regional projektverksamhet De olika aktörer som beslutar om bidrag till projekt framgick ovan. Till detta kommer att även , liksom regeringen, har en roll inom den regionala projektverksamheten. I detta avsnitt beskrivs vilka uppgifter de olika aktörerna har. 42 (2013), s. 48 •. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Regeringen bestämmer den övergripande inriktningen Regeringens långsiktiga inriktning för det regionala tillväxtarbetet framgick av den Nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. I de årliga budgetpropositionerna, regleringsbrev avseende länsstyrelsernas och verksamheter, samt villkorsbeslut avseende kommunala aktörer framgår politikens inriktning för det Regeringen styr den övergripande inriktningen av projektverksamheten genom förordning (2007:713) om regionalt tillväxtarbete och förordning (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen styr även genom fördelning av medel till olika aktörer via regleringsbrevet för anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. De regionala utvecklingsstrategierna innehåller visioner, mål och långsiktiga prioriteringar för det regionala tillväxtarbetet i respektive län. betalar ut medel och följer upp har som uppgift att betala ut de medel som beslutas av kommunala aktörer. Myndigheten har även i uppgift att följa upp de regionalt beslutade projektmedlen. gör en sammanställning av hur medlen fördelats mellan länen. Sammanställningen visar också hur de beslutade medlen fördelas över den nationella strategins prioriteringar och de så kallade nationella ämnesområdena. Uppföljningen beskrivs närmare i kapitel 4. Myndigheten har även i uppdrag att tillhandahålla och förvalta ett stöd- och ärendehanteringssystem, Nyps. I Nyps ska de olika aktörerna mata in uppgifter om de olika projekten och när det gäller de kommunala aktörerna godkänna att ska betala ut medel från den kommunala aktörens anslag. har således dispositionsrätt över de regionala projektmedlen avseende de kommunala aktörerna och betalar ut medlen efter beslut av dessa. Länsstyrelserna beslutar och betalar ut projektmedel I regleringsbreven till Länsstyrelserna framgår mål och återrapporteringskrav inom den regionala tillväxtpolitiken. Länsstyrelserna har möjlighet att via anslaget 1:1 inom utgiftsområde 19 ge bidrag till regional projektverksamhet. De kommunala samverkansorganen beslutar om projektmedel Ett kommunalt samverkansorgan (KSO) är enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen en beslutande församling med särskild uppgift att svara för regionala utvecklingsfrågor i länet. I detta ingår att besluta om statligt bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? Vidare ska samverkansorganet ta fram en regional utvecklingsstrategi som ska innehålla prioriteringar utifrån de regionala förutsättningarna. Ett kommunalförbund som har samtliga kommuner i länet som medlemmar (även landstingen kan ingå, men behöver inte göra det) kan utgöra ett kommunalt samverkansorgan efter godkänd ansökan till regeringen. De kommunala samverkansorganen styrs av en beslutande församling vars ledamöter väljs från respektive medlemskommuns fullmäktige. Om en kommun beslutar sig för att gå ur kommunalförbundet måste De kommunala samverkansorganen är fria att själva besluta om namn – en majoritet kallas regionförbund. Landsting/kommun med regionalt utvecklingsansvar beslutar om projektmedel Enligt lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län har landstingen i , och samt ansvaret för det regionala tillväxtarbetet i respektive län. Ansvaret omfattar bland annat att besluta om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken. Vidare ska de berörda aktörerna ta fram en regional utvecklingsstrategi som ska innehålla prioriteringar utifrån regionala förutsättningar. Landstingen som omfattas av lagen får besluta att deras ska kallas regionfullmäktige. Samma sak gäller som enligt lagen får kallas regionstyrelse. Detta gäller även för där kommunfullmäktige får benämnas regionfullmäktige. av val ska dock beteckningarna landstings – respektive kommunfullmäktige användas. 2.2.2Reglering av regionala projektmedel Projektverksamheten styrs i huvudsak av förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken. I förordningen anges att regeringen, , länsstyrelser, samverkansorgan och landsting kan besluta om stöd till projekt. Den övergripande reglering som styr tillväxtpolitiken, förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete, påverkar även hur den regionala projektmedelsverksamheten bedrivs. Nedan återges därför även innehållet i nämnda förordning. Förordning (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken Förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken avser projekt som syftar till att uppnå målet för den regionala GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Förordningen omfattar allmänna bestämmelser, vilka projekt som kan ges bidrag, vilken typ av utgifter som kan omfattas, ansökan, beslut om utbetalning, tillsyn, uppföljning, återkrav och överklagande. I förordningen om projektverksamheten beskrivs även bidragets avgränsningar. –Insatserna ska vara avgränsade från den ordinarie verksamheten vad gäller tid, ekonomi och arbetsinsats. –Bidrag som utgör stöd enligt artikel 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör inte lämnas, dock är det möjligt om regeringen underrättas. –Bidraget får inte utgöra driftsstöd eller utgöra av utgifterna. Undantaget från regeln om kan göras i de fall beslutar om bidrag. –Bidraget får inte ges till projekt som omfattas av stöd enligt förordningen (1998:996) om sysselsättningsbidrag, förordningen (2000:283) om regionalt bidrag till företagsutveckling, förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service, förordningen (2007:61) om regionalt investeringsstöd eller förordningen (2008:762) om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation, eller enligt motsvarande äldre bestämmelser. Enligt förordningen får beslut som fattas med stöd av förordningen inte överklagas. Förordning (2007:713) om regionalt tillväxtarbete I den mer övergripande förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete ﬁnns både mål och hänvisningar till andra bestämmelser som påverkar arbetet med regionala projektmedel. Enligt förordningen om regionalt tillväxtarbete ﬁnns ett ﬂertal bestämmelser som ska påverka det regionala tillväxtarbetet. två andra förordningar (förordningen om regionala projektmedel och ). I förordningen framgår det att det regionala tillväxtarbetet består av att regionala utvecklingsprogram utarbetas och genomförs. Det framgår även att den Nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013 är vägledande för det regionala tillväxtarbetet. Enligt förordningen bör det regionala tillväxtarbetet utformas och bedrivas i sektorsövergripande samarbete mellan olika aktörer. Samordning med regionala planer inom ramen för det nationella strukturfondsprogrammet, kommunernas översiktsplanering, landsbygdsprogrammet, program för de areella näringarna, lokala utvecklingsavtal samt länsplaner för regional transportinfrastruktur ska särskilt eftersträvas i arbetet. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? Förordningen anger också att de regionala/kommunala aktörerna ska följa upp, låta utvärdera och till regeringen redovisa resultaten av det regionala tillväxtarbetet. Det ﬁnns ett ﬂertal dokument som styr arbetet med regional tillväxt. Dessa påverkar även vilka projekt som har möjlighet att få del av de regionala projektmedlen. I ﬁgur 2 beskrivs hur de olika styrdokumenten förhåller sig till varandra. Förhållandet mellan nationella strategin, regionala utvecklingsstrategier, regionala tillväxtprogram och EU-program Nationell strategi för regional Nationell nivå konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013 Källa: En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013 samt eget tillägg om EU-nivå GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Nationell strategi 2007–2013 Ett centralt dokument för den regionala tillväxtpolitikens utformning är En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013 som utarbetats av (hädanefter kallad den nationella strategin). I dokumentet har regeringen skapat en plattform för det regionala tillväxtarbetet där fyra prioriterade områden lyfts fram: Innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Enligt regeringen ska prioriteringarna i den nationella strategin vara vägledande för det regionala tillväxtarbetet. Den nationella strategin ska ligga till grund för myndigheternas medverkan i arbetet med regionala utvecklingsstrategier, regionala tillväxtprogram och strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning. Strategin ska fungera som nationella referensram