prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — Förslaget finan- sieras genom att anslag 9:2 Stöd till trossamfund minskas med motsvarande belopp. Anslaget föreslås minska med 2015 och beräknas minska med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 9:1 stöd till trossamfund . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 11.5.2 9:2 Stöd till trossamfund 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till trossamfund. Anslaget får användas för ut- gifter för avgiftshjälp. I förordningen (1999:974) finns bestämmelser om statsbidrag till trossamfund. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 11.5 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 9:2 Stöd till trossamfund Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att från anslaget 9:2 Stöd till trossamfund förs till anslag 9:1 stöd till trossamfund för att finansiera samordningen av arbetet med den andliga vården inom sjukvården. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2015, 2016, 2017 och för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 9:2 Stöd till trossamfund . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar statens stöd till filmpro- duktion och filmkulturella insatser som fördelas via Stiftelsen samt filmstöd. Tabell 12.1 Utgiftsutveckling inom Film, utgiftsområde 17 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 2.4 anges målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat. Inriktningen för filmpolitiken presenterades i propositionen Bättre villkor för svensk film (prop. 2012/13:22, bet. 2012/13:KrU2, rskr. 2012/13:112). Utgångspunkten är att de statliga insatserna för filmen bör ha kvalitet, förnyelse och tillgänglighet som övergripande inriktning och syfta till att främja –produktion och utveckling av värdefull svensk film, –spridning och visning av värdefull film i olika visningsformer i hela landet, –ett levande filmarv som bevaras, används och utvecklas, –internationellt utbyte och samverkan på filmområdet, –barns och ungas kunskap om film och rör- lig bild och deras eget skapande, och –jämställdhet och mångfald på filmområdet. –Statskontorets analys av verksamhet. Bedömningen görs vidare utifrån resultat relate- rade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 3.4.1). Den statliga filmpolitiken består av två delar; filmavtalet och filmkulturella insatser. Genom det avtal som ingåtts mellan staten, filmbran- schen och flera tv-företag bidrar staten med medel – 2013 – till svensk filmproduktion samt till viss distribution och visning av film i hela landet. Insatser för olika filmkulturella ändamål – ca 2013 – sker helt genom statlig finansiering. De filmpolitiska insatserna genomförs främst av Stiftelsen (Filminstitu- tet), men visst stöd fördelas även av . Bedömningen av resultatet inom film utgår från: var ett jubileumsår för svensk film; filmavtalsmodellen fyllde , liksom , som har främjat svensk film, bl.a. genom fördelning av stöd. kännetecknades också av att ett –insatser för att sprida, visa och tillgänglig- nytt filmavtal, filmavtal, började gälla göra film t.ex. i form av fördelade statsbi- drag till digitalisering av biografer, stöd för att underlätta tillgången till film för perso- ner med funktionsnedsättning, stöd till filmpedagogiska projekt samt stöd till lan- sering av film i utlandet, –antalet filmer ur det svenska filmarvet som har gjorts tillgängliga genom t.ex. digitali- sering och på webbplatsen , –fördelning av stöd inom ramen filmavtal, –könsfördelningen när det gäller mottagare av produktionsstöd, –fördelning av stöd för att främja unga kvin- nors filmskapande samt utvärderingar av satsningar för ökad jämställdhet inom film- området, och att svensk film stod stark i konkurrensen. Som första svenska långfilm sedan belönades do- kumentären Searching for Sugarman av med en . Antalet biobesök på svensk film (drygt 4,1 miljoner) och svensk films marknadsandel () nådde de högsta nivåerna . var årets mest sedda svenska film, med nära 517 000 besök. Antalet svenska premiärfilmer var 49 stycken (35 spelfilmer och 14 dokumentärer), det högsta antalet . Filmerna utgjorde av det totala antalet premiär- filmer, vilket är en liten förbättring jämfört med . av filmerna hade fått del av filmavtalets förhandsstöd. Andelen debute- rande regissörer var hög, . Det totala antalet premiärsatta långfilmer på biograf 2013 var 248 stycken, det högsta antalet . Det gjordes totalt ca 16,6 miljoner biobesök, vilket är en minskning jämfört med (knappt 18 miljoner) men fler än 2011 och 2010. Antalet långfilmer som varje person i ge- nomsnitt ser på bio är fortfarande knappt två, övriga 78 filmer ses på tv, filmkanaler, be- ställtjänster etc. De stora teknikförändringarna präglade 2013 i hög grad och fortsätter att göra så. När digitali- seringen av biograferna i stort sett hade slutförts upphörde i princip distributionen av analoga filmkopior. Medan läget på biografmarknaden är relativt stabilt fortsätter marknaden för hyr- och köp- film på dvd och BluRay att minska i snabb takt och intäkterna har nästan halverats jämfört med . Olika digitala beställtjänster, både legala och illegala, tar över, men intäkterna därifrån kompenserar inte bortfallet för dvd och BluRay. /14 var av alla biografsalonger i digitala, jämfört och /11. av de digitaliserade salongerna kan visa filmer i 3D- format. Den förra regeringen inledde 2011 en satsning på digitalisering av biografer. Statsbidraget han- teras av och –2013 har ca beviljats till 130 salonger. har genomfört riktade insatser för att nå de ca 75 salonger som fortfarande inte har övergått till digital visning. Biografernas arbete med att ordna den egna delen av finansie- ringen har ofta tagit än beräknat. Denna försening, i kombination med sänkta kostnader för den tekniska utrustningen, har påverkat utfallet . Utbudet av film i hela landet Den nya tekniken påverkar även utbudet av film i . presenterar i rapporten Efter digitaliseringen en första studie av digitali- seringens effekter. Tillgången till film har ökat på både större och mindre orter, framför allt har antalet premiärsalonger ökat markant. Antalet titlar i utbudet och antalet speldagar för varje film minskade 2012 jämfört . ökade antalet titlar igen, medan den negativa utvecklingen när det gäller antalet spel- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Det återstår för den lokala biogra- fen att hitta en balans mellan en ökad tillgång till nya filmer och möjligheten till flexibilitet i pro- gramsättning och utbud. Den hårda konkurrensen om biografernas re- pertoar har ökat efterfrågan på stöd till lanse- ringsinsatser. I och med att distributionen av analog film i stort sett upphört minskade beho- vet av stöd till s.k. parallelldistribution. Genom en ändring i filmavtalet överfördes en del av medlen i stället till stödet till lansering och spridning av svensk film, bl.a. i syfte att gynna film för barn och unga. Tabell 12.2 Premiärsatta långfilmer på biograf 2011–2013 Källa: och egna beräkningar Amerikansk film dominerar fortfarande utbudet och besöken, medan europeisk film har minskat. Antalet premiärfilmer från övriga världen dub- blerades dock jämfört med , från åtta till sexton, och återgick därmed till en nivå jämför- bar med perioden –2011. För att balansera utbudet av importerad film ger stöd främst till icke-engelskspråkig film, med särskild prioritet åt film för barn och unga. Filmfestivaler och visningsorganisationer är betydelsefulla för en mångfald i utbudet av film i hela landet, inte minst för filmer från övriga världen. har därför förstärkt stödet till visningsorganisationer, för att satsa särskilt på projekt om mångfald, jäm- ställdhet och barn och ungdom. Det har skett en avsevärd förändring när det gäller textning av svensk film. Både an- talet textade visningar och besökssiffrorna har mer än tredubblats . Tex- tade versioner av film kan ligga på samma kopia som de otextade, vilket har gjort textningen betydligt billigare för distributörerna. Den flex- iblare programsättning som är möjlig med den nya tekniken, förbättrar dessutom förutsättning- arna för ett aktivt och målgruppsanpassat publikarbete. Ett nytt krav för att filmer ska kunna få produktionsstöd enligt film- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 avtal är att de ska kunna visas med svensk text. Effekten av detta krav kan dock inte utläsas . Tabell 12.3 Textade och syntolkade visningar på biograf 2011–2013 Antal visningar och besökare Syntolkad film har blivit mer lättillgänglig, både på dvd och på biograf, även om antalet biograf- visningar har ökat i relativt begränsad omfatt- ning eftersom det är en resurskrävande verksam- het att ha en syntolk närvarande. Den digitala tekniken inspirerar också till nya lösningar för att göra film tillgänglig för perso- ner med olika funktionsnedsättningar. Filmin- stitutet och redovisade resultaten av regeringsuppdraget Till- gänglig bio (dnr Ku2011/977), som syftade till att utveckla de tekniska förutsättningarna för syntolkning på digitala biografer (dnr Ku2013/1357). Inom uppdraget utformades tre tekniska lösningar för visningar med syntolkning och uppläst textremsa. Målgruppen är personer med synnedsättningar och/eller läs- och skriv- svårigheter. En viktig del av projektet var att involvera berörda parter, både målgrupperna och aktörer i filmbranschen från produktionsdelen, distributörer och biografägare, för att skapa ömsesidig förståelse och lägga grunden för ett framtida samarbete. fick och i uppdrag (dnr Ku2013/1813) att fortsätta arbetet med att skapa förutsätt- ningar för reguljära visningar med syntolkning och uppläst svensk text på biograf, bl.a. genom att vidareutveckla tekniska lösningar. Uppdraget ska redovisas . Film för barn och unga Den försiktigt positiva utvecklingen för svensk film för barn och unga fortsätter. Antalet filmer ökade och nådde i flera fall även en stor publik: detektivbyrå – hemlighet hade nära 220 000 besök. Flera barnfilmer har haft framgångar i utlandet på festivaler och i försäljning. första analyser av digitali- seringens effekter visar att barnfilm är den enda genre som har ökat antalet speldagar på biograf (2012). Flera av de aktuella filmerna har varit publikdragande titlar, men utvecklingen visar också att barnfilmer generellt fungerar bra för den digitala biografens flexiblare repertoar där filmer kan få en längre livslängd. Intresset för film i skolan är fortsatt stort, både när det gäller att se på film och som en del av skolornas arbete med medie- och informa- tionskunskap. Svensk barn- och ungdomsfilm är särskilt efterfrågad. De senaste årens trend av filmvisning i skolan i stället för på biograf har förstärkts och antalet biografvisningar för skolor har minskat kraftigt i hela landet . De flesta ansökningarna till om stöd till filmkulturell verksamhet för barn och unga handlar om lärarfortbildning och eget skap- ande. För att möta det ökade intresset för filmpeda- gogik har fördjupat sitt arbete med tematiska satsningar, t.ex. Boken på duken, som har ett läsfrämjande syfte, och 15plus, om tonåringar i dagens . Antalet förfrågningar om att få visa svensk film vid internationella festivaler har ökat ytterligare , i synnerhet för dokumentärfilm. I linje med filmavtalets mål fokuserar sitt lanseringsarbete på att svensk film ska vara representerad vid de tio högst priorite- rade internationella filmfestivalerna. Målet upp- fylldes och flera av filmerna har dessutom vunnit priser, t.ex. Lång spelfilm visades vid 218 festivaler (177 festivaler 2012), dokumentärfilm visades vid 122 festivaler (110 festivaler 2012) och kortfilm vid 172 festivaler (170 festivaler 2012). Exporten av ny svensk film fortsätter att vara framgångsrik och även målet att sälja minst 20 svenska titlar till utlandet uppfylldes. , , och var de stark- aste marknaderna. EU:s Mediaprogram avslutades . Insat- serna för utveckling, distribution och mark- nadsföring av europeisk film i syfte att stärka den europeiska audiovisuella branschens kon- kurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk ligger nu inom ramprogrammet Kreativa . , vilket är ett ovanligt lågt resultat (var summan knappt 3,4 respektive ). Särskilt inom ramen för producentstöd minskade antalet ansökningar. En första analys pekar på att det har varit svårt att få ihop nationell medfinansie- ring. Två positiva resultat är att svenska aktörer fått stöd inom ramen för pilotprojekt; Cinetopia, en sorts beställtjänst för filmvisningar samt för marknadsstöd – Finansieringsforum för barnfilm i . Ett filmarv som bevaras, används och utvecklas I budgetpropositionen aviserades en satsning om –2018 för att säkra digitaliseringen av minst 500 filmer ur det svenska filmarvet. Film för barn och unga ska prioriteras. har förberett det intensifierade digitaliseringsarbetet genom att se över sin tillgång på teknisk utrustning och per- sonalkompetens, samt fastställa kriterier för det redaktionsråd som tar hand om urvalet av de filmer som ska prioriteras. digitali- serades 18 filmer, bland andra Barnen från av (1945) och och av (1967). Det fotokemiska laboratorium som Filmin- stitutet har byggt upp i är ett av få i världen av sitt slag. Förutom att hantera filmar- kivets egna samlingar utförs beställningar från flera utländska arkiv. För att föra vidare kompe- till nya generationer har ett praktikant- program och en lärlingsplats införts vid laborato- riet. gör filmarvet tillgängligt genom utlåning av arkivets filmer, både analoga och digitala, samt av material från enda spe- cialbibliotek för film. visnings- verksamhet bygger till stor del på arkivets filmer och besökssiffrorna har ökat på alla tre visnings- orterna; , och . Webbplatsen har uppnått sitt mål att lägga ut ca 300 nya filmer (kort-, dokumen- tär-, journal- och reklamfilm) . innehöll nära 900 filmer, så många som vid invigningen . En särskild satsning på aktivt publikarbete via t.ex. sociala medier har gett resultat; antalet unika besökare nära fördubbla- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 En användarundersökning gav också positiv respons. Att främja jämställdheten och mångfalden i filmbranschen och i filmutbudet är en central del av filmpolitiken. Det krävs dock ett aktivt och uthålligt arbete för att bättre återspegla den mångfald som råder i samhället och i filmpubli- ken avseende exempelvis ålder, kön, könsidenti- tet eller könsuttryck, sexuell läggning, livsåskåd- ning, social, etnisk och kulturell bakgrund eller funktionsnedsättning. tog 2012 fram en handlingsplan för ökad jämställdhet och har arbetet med en mångfaldsplan inletts och ska avslutas . Mångfald är dock redan ett viktigt begrepp i stödgivningen, t.ex. för stöd till distri- bution och visning, och i olika urvalsprocesser för exempelvis skolbiofilmer, och digitalisering av filmarvet. filmavtal har jämställdhetsmålet skärpts jämfört med tidigare avtal till att för- handsstöden, räknat i antalet projekt som får stöd, vid avtalsperiodens slut ska ha fördelats jämnt mellan kvinnor och män. Målet gäller för var och en av filmkategorierna långfilm, barn- och ungdomsfilm respektive kort- och doku- mentärfilm. När det gäller de 13 långa spelfilmer som fick förhandsstöd av konsulent var ande- len kvinnor bland regissörerna , ma- nusförfattarna och producenterna . Det är en klar förbättring jämfört med föregående år för alla kategorier. Även för dokumentärfilm (lång och kort) syns samma positiva trend. För kortfilm har könsfördelningen legat stabilt mellan för alla kategorier . Tabell 12.4 Andel kvinnor som fått produktionsstöd till lång spelfilm 2011–20131 1 Avser det år produktionsstöd erhållits. Automatiskt förhandsstöd ingår inte. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 nya automatiska förhandsstöd till filmer med förväntad stor publik godkändes av och kunde då delas ut till fem filmer. Dessa filmer ingår inte i statistiken i tabell 12.4. Ingen av filmerna hade en kvinna som regissör eller manusförfattare, däremot var andelen kvinnor bland producen- terna . Detta ligger i linje med resul- taten från de senaste två filmavtalsperioderna (2000–2005 och 2006–2012), som visar att an- delen kvinnor i de tre kategorierna är betydligt lägre för filmer som inte har fått konsulentstöd. Andelen kvinnor har till och med minskat om man jämför de två avtalsperioderna, med un- dantag för producentkategorin. Regeringens satsning om totalt ca på unga kvinnors filmskapande –2014 syftar till att öka jämställdheten i filmbranschen. fördelades ca av till nio regio- nala projekt riktade till unga, filmintresserade kvinnor. Myndigheten för kulturanalys presente- rade en rapport där bl.a. Film- institutets jämställdhetsprojekt utvärderades. Trots att projektet ännu inte är slutfört konsta- terades ett antal positiva resultat i rapporten, bl.a. ett lyckat samarbete mellan och de regionala aktörerna och förbättrade möj- ligheter för unga kvinnor att pröva på att göra film och skapa egna nätverk. En nära koppling till jämställdhetsmålet i filmavtalet och till ordinarie jämställdhetsarbete bedöms också som betydelsefullt. jämställdhetsarbete har även kommit till uttryck i ett förändringsprogram, Moviement, där femton kvinnor som regisserat minst en långfilm eller tv-serie får tillfälle till individuell utveckling och ömsesidigt utbyte och lärande. I samband med femtioårsjubileet lyftes jämställdhetsfrågor fram, t.ex. vid filmfestivalen i där handlingsplan pre- senterades för en internationell publik. 12.4.3 Analys och slutsatser Regeringens samlade bedömning är att resulta- ten av de statliga insatserna är i linje med den inriktning som har fastställts för filmpolitiken. Statsbidraget till digitalisering av biografer har bidragit till att biografer i alla delar av fått möjligheten att ställa om till den nya visnings- tekniken. Utmaningen är nu att använda sig av tekniken på ett sätt som gynnar tillgängligheten till film i hela landet, en bredd och mångfald i utbudet samt en utveckling av det lokala publik- arbetet. Tillgängligheten till film för personer med funktionsnedsättning har förbättrats i och med digitaliseringen. Antalet textade visningar och antalet besökare vid sådana visningar har ökat väsentligt. Digitaliseringen har också drivit på utvecklingen av tekniska lösningar som kan underlätta för personer med synnedsättningar och läs- och skrivsvårigheter, t.ex. de lösningar som utformas inom ramen för och Post- och projekt. Det fokus på barn och unga som uttalas i filmpolitikens inriktning, filmavtal och i handlingsplan för barn och unga har fått genomslag i hela organisationen och kommer till uttryck i satsningar på fler pro- duktioner, prioritering av målgruppen överlag i stödgivningen och utveckling av arbete med filmpedagogik och Cinemateksverk- samhet. Framtidens filmskapare har också stärkts av satsningen på jämställdhet i filmbranschen, där unga kvinnor – amatörer och professionella, skolbarn och högskoleutbildade – deltagit i kur- ser, byggt nätverk och fått mentorsstöd. Jäm- ställdhetsarbetet har, på samma sätt som arbetet med fokus på barn och unga, generellt fått en framträdande plats i arbete både internt och externt. Regeringens bedömning är att arbetet har gett ett tydligt resultat. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statsbidrag till svensk filmproduktion i enlighet med filmavtal. Anslaget får även användas för statsbidrag till filmkulturella åtgärder. Tabell 12.6 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 10:1 Filmstöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget minskas med då satsningen på digitalisering av biografer avslutas . Anslaget tillförs 7,5 miljoner kro- nor för perioden –2018 för digitali- sering av filmarvet. Eftersom filmavtalet har förlängts att gälla avser regeringen att återkomma i budgetpropositionen angående finansieringen av detta. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 10:1 Filmstöd . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respek- tive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheterna , Myndigheten för radio och tv och samt presstödet och stödet till taltidningar. Budgetförslagen avseende , presstödet och Myndigheten för radio och tv redovisas dock under utgiftsom- råde 1. Tabell 13.1 Utgiftsutveckling inom Medier, utgiftsområde 17 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och 11:2 Forskning och dokumentation om 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet 11:5 Stöd till taltidningar 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 5Förslag och beräknat är . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i målen för området, vilka är att stödja yttrande- frihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2008/09:1 utg.omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). 13.3.1Ändring av målet för mediepolitiken som avser att motverka skadliga inslag i massmedierna Ärendet och dess beredning: I Myndigheten för radio och tv:s regleringsbrev gavs myn- digheten ett särskilt uppdrag att dels ta fram förslag till resultatindikatorer för att följa upp de riksdagsbundna målen inom medieområdet, dels att bedöma de föreslagna indikatorernas konse- kvenser för de berörda myndigheternas arbete. Uppdraget redovisades till () genom slutrapporten för medieområdet (dnr Ku2012/1658). Med utgångpunkt i bl.a. slutrapporten från Myndigheten för radio och tv utarbetade promemorian Ändring av målet för mediepolitiken som avser att motverka skadliga inslag i massmedierna. Promemorian har remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Ku2014/772). Regeringens förslag: Ett mål för området medier ska vara att motverka skadlig mediepåverkan. Målet att motverka skadliga inslag i massmedi- erna ska upphöra att gälla. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att in- vända mot förslaget i promemorian. Skälen för regeringens förslag: Målen för området Medier är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2000/01:1, utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59 och prop. 2008/09:1, utg.omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). Målen är beslutade av . Det är regeringens uppfattning att det nu gäl- lande målet att motverka skadliga inslag i mass- medierna kan uppfattas som en vilja att påverka ett faktiskt medieinnehåll. Genom att i stället formulera ett mål om att motverka skadlig mediepåverkan betonas att det handlar om att motverka effekterna av ett medialt innehåll, inte innehållet i sig. Utgångspunkten för regeringens arbete med att skydda barn och unga mot skadlig mediepå- verkan är . Den föreskriver att barn har en generell rätt till yttrande- och in- formationsfrihet, men att barn ska skyddas mot information och material som är till skada för deras välbefinnande. Den föreslagna ändringen av målet överensstämmer väl med krav. Den stämmer också, i högre grad än nu gällande mål, överens med Statens medieråds uppdrag att verka för att stärka barn och unga som medvetna medie- användare och skydda dem från skadlig medie- påverkan liksom med uppdraget för och tv vid Myndigheten för radio och tv att granska om tv- program följer reglerna som rör bl.a. ingående våldsskildringar och pornografiska bilder.