prop · H2031d25 · 2014-10-23 00:00:00 — Utformningen och genomförandet av programmet kommer särskilt beakta behoven hos det kustnära och småskaliga fisket. Vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism har mer än tvåhundra mil kust, tusentals mil av vattendrag och drygt hundratusen sjöar. En fortsatt god och ändamålsenlig fiskeriförvaltning och fiskevård både i kustnära områden och i inlandet skapar stora möjligheter för ökat företagande inom såväl vattenbruk som fritidsfiske och fisketurism. Fritidsfisket är även en utbredd och uppskattad friluftsaktivitet i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 och betydelsefull rekreationsmöjlighet för allmänheten. Vattenbruket har potential att utvecklas på många håll i landet. Särskilt om näringen diver- sifieras genom teknikutveckling samt genom miljömässigt hållbara system kan den anpassas till lokala förutsättningar och producera miljö- och klimatsmarta livsmedel från sjöar och hav och bidra till regional utveckling. En flerårig nationell strategisk plan för svenskt vattenbruk ska fastställas som ett havs- och fiskeriprogram översänds till kommissionen. Åtgärderna i programmet ska understödja den strategiska planen och kommer att vara viktiga instrument för att uppnå en positiv utveckling. Konsumenterna ska kunna lita på att maten är säker och att informationen om de livsmedel man köper är korrekt. Det ska vara enkelt att göra medvetna val. Företagen har därför ansvar för att livsmedel på marknaden är säkra och märkta på rätt sätt. Den offentliga livsmedels- kontrollen har en viktig roll för såväl producen- ter som konsumenter och ska vara effektiv och likvärdig i hela landet. Dricksvatten är det viktigaste livsmedlet och konsumenterna ska ha tillgång till ett säkert dricksvatten. En utredning om trygg dricksvattenförsörjning pågår och den lämnar sitt slutbetänkande senast . Konsumenterna ska kunna känna sig säkra på vilka val av livsmedel man gör i butik eller på restaurang. Därför måste den offentliga livsmedelskontrollen utföras på ett bra sätt och vara effektiv över hela landet. har pekat på ett antal brister i den offentliga livs- medelskontrollen och regeringen stöder bedömning att livsmedels- kontrollen behöver utvecklas på en rad områden. Regeringen återkommer till med en skrivelse med anledning av . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Säkra livsmedel och goda matvanor Ingen ska behöva bli sjuk för att maten inne- håller skadliga ämnen eller sjukdomsfram- kallande mikroorganismer som dessutom kan vara resistenta mot antibiotika. Det är därför angeläget att fortsätta arbetet för att nå miljökvalitetsmålet en giftfri miljö så att skadliga ämnen inte sprids i miljön för att senare förorena våra livsmedel, liksom att fortsatt arbeta för åtgärder som minskar antalet livsmedelsburna utbrott i befolkningen, med särskilt fokus på att motverka spridning av antibiotikaresistens i livs- medelskedjan. ska bidra till att regel- utvecklingen inom EU säkerställer en hög skyddsnivå för människors hälsa. Även matvanor kan bidra till ohälsa. För att konsumenterna ska kunna göra medvetna val är det viktigt att det är lätt att få information. Nyckelhålet är en symbol som ger konsumenterna en sammanfattande information om ett livsmedel sammantaget har en bra sammansättning ur hälsosynpunkt. En ny undersökning visar att nyckelhålet är välkänt och att det finns ett stort förtroende för den märkningen, men att det kan behöva moder- niseras. Mot bakgrund av detta anser regeringen att det är angeläget att utveckla den märkning på livsmedelsförpackningarna som ska hjälpa konsumenterna att göra hälsosamma val. Kost- vaneundersökningar tyder på att matvanorna generellt sett behöver förbättras. Bra matvanor grundläggs tidigt och därför avser regeringen att stärka kunskapen om bra mat i skolan. Regeringen anser att den obligatoriska ursprungsmärkningen av livsmedel ska utvecklas så att konsumenterna kan göra medvetna val, särskilt när det gäller livsmedel som innehåller kött och mejeriprodukter, och att reglerna är tydliga. Regeringen avser därför att verka för att den unionsgemensamma lagstiftningen på området utvecklas. Offentliga måltider och upphandling Ett stort antal måltider serveras inom skolan, sjukvården och andra offentligt finan- sierade verksamheter. För kommuner, landsting och andra myndigheter är kostnaden för inköpen av livsmedel betydande. Det är möjligt att låta andra krav än pris avgöra vid offentlig upphandling. Utrymmet för miljöhänsyn har t.ex. förtydligats i de nya upphandlingsdirektivet som antogs av rådet och . Direktiven ska vara genomförda i svensk rätt senast . Regeringen anser att kommuner och andra offentliga aktörer behöver få stöd, information och vägledning som kan bidra till väl genomförda upphandlingar av livs- medel av önskvärd kvalitet. Möjligheterna till sociala och miljömässiga upphandlingar ska förbättras i hela den offentliga sektorn. En ny organisation för upphandlingsstöd bildas dit nuvarande upphandlingsstöd i flyttas. Den nya organisa- tionen ska ha ett brett perspektiv där miljö, sociala hänsyn och innovationer ingår. Det värdefulla med att utveckla och förvalta kriterier som beaktar miljö- och sociala hänsyn i offentliga upphandlingar, ska bedrivas med samma kvalitet i det nya upphandlingsstödet. Regeringen vill öka möjligheterna för den offentliga sektorn att upphandla inte bara ekolo- giska, utan även närproducerade livsmedel. Det är därför angeläget att lokala producenter får en rimlig chans att delta i den offentliga upphand- lingen av livsmedel. Skolan tillhandahåller lunch till alla skolbarn i . För att skolmaten ska hålla hög kvalitet båda näringsmässigt och ur hållbarhetssynpunkt är det viktigt att inköp och tillagning görs av kompetent personal. 2.6.9Friska djur och sunda växter Ett gott djurskydd är en angelägen fråga för regeringen. Att behandla djuren väl är ett etiskt ansvar. Regeringen vill att djurskyddet ska förstärkas och avser att arbeta kontinuerligt för att förbättra skyddet för djuren, såväl här hemma i som för djur utanför gränser, med tydliga krav på att djurhållningen ska ge djuren möjlighet att utföra sitt naturliga beteende och att beteendestörningar ska före- byggas. Regeringen kommer därför att fortsätta beredningen av betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75). Regeringen anser att djurskyddskontrollen ska stärkas. För att kunna säkerställa att sam- hället kan ingripa när en person brister i sitt ansvar för djur är det väsentligt med en väl fungerande djurskyddskontroll. djurskyddskontroll bidrar också till att upp- rätthålla allmänhetens förtroende för hur den svenska djurhållningen bedrivs generellt. Rege- ringen avser att se över möjligheten att införa ett avgiftssystem för djurskyddskontroll. Det är angeläget att samla kompetens om alternativa metoder till djurförsök, s.k. 3R- frågor. I syfte att säkerställa att användningen av försöksdjur sker i enlighet med de 3R:ns princip (dvs. att ersätta, att begränsa och att förfina djurförsöken) kommer det 3R-center som enligt tidigare beslut ska bildas på 2015, få en viktig roll. Centret kommer att ha till uppgift att bidra till samordning av området, insamling och spridning av information till berörda parter, bl.a. att stödja de djurförsöks- etiska nämnderna i sitt arbete. Verksamheten vid Nationellt centrum för djurvälfärd vid SLU (SCAW) utgör ett viktigt bidrag för att på vetenskaplig grund stärka djurskyddet både nationellt och inom EU. SCAW:s ledande roll i den av kommissionen initierade pilotstudien avseende ett nätverk av referenscentrum för djurskydd inom EU stärker förhoppningen om att SCAW ska utses som koordinator för det permanenta nätverk som diskuteras inom EU. SCAW har även ansökt om att bli ett s.k. kydd inom för djurhälsa (OIE). Forskning inom djurskyddsområdet bidrar till att säkerställa att djur hålls och sköts i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. För att detta ska kunna uppnås behövs såväl grund- läggande som tillämpad forskning. Skydd mot växt- och djursjukdomar Det är regeringens målsättning att upprätthålla goda status när det gäller djurhälsa och växtskadegörare. Som en del av detta kommer regeringen att arbeta nationellt och inom EU och internationellt för en god djur- och folkhälsa samt för ett gott växtskydd. Inom ramen för EU-samarbetet pågår ett arbete med ett nytt gemensamt regelverk för friskare djur, sundare växter och en säkrare jordbruksbaserad livsmedelskedja. Kommissio- nen har presenterat fem förslag till rättsakter – förslag om djurhälsa, om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, om växtförökningsmaterial, om offentlig kontroll samt om EU-utgifter inom 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 områdena djurhälsa, växtskadegörare och offentlig kontroll. Förordningsförslaget om EU- utgifter har redan beslutats medan förhandlingarna om övriga fyra rättsakter pågår. bidrar aktivt till den pågående översynen med målsättningen att förenkla och effektivisera lagstiftningen samt utveckla de förebyggande insatserna och riskstyrningen. verkar för att kostnaderna för förslagens genomförande blir så låga som möjligt och att EU:s medel används på ett kostnadseffektivt sätt. I förhandlingen om det nya för växtförökningsmaterial arbetar regeringen aktivt för att värna den odlade mångfalden med hjälp av regelförenkling samt för att underlätta utveckling och tillgänglighet av sorter som är lämpade för det svenska klimatet. Utbrott av allvarliga smittsamma djursjuk- domar kan i vissa fall innebära risker för folk- hälsan och även orsaka stora förluster för lantbrukare i drabbade områden. Antibiotikaresistens är en stor utmaning där samarbete mellan djur- och humanhälsa är viktig. och har i uppdrag att samordna arbetet mot antibiotika- resistens och vårdrelaterade infektioner. Om sjukdomar inte kan behandlas på grund av resistensproblem blir situationen allvarlig för människor och djur. Samhällets kostnader kan bli mycket höga. Resistensläget i är bättre än i många andra länder. Omfattningen av antibiotikaresistens och antibiotikaanvändningen övervakas kontinuerligt både i och inom EU. har i initierat och finansierat en antibiotikastudie i syfte att öka medvetenheten om ländernas olikheter i hanteringen av antibiotika, för att starta en diskussion om olika produktions- systems effekter på lönsamhet i jordbruket och resistensutveckling. Fortsatt forskning kring antibiotikaresistens och överföringen av resi- stenta bakterier mellan djur och människa är nödvändig. har ett mycket gott smittskydd, bl.a. därför att man aktivt och långsiktigt har arbetat med att förebygga och bekämpa smittsamma djursjukdomar. Regeringen anser att det är viktigt att även framöver ha kvar ett gott smittskyddsläge i . Alltsedan det svenska EU-inträdet har transporten av både lantbrukets djur och sällskapsdjur ökat till och från . För att detta inte ska leda till ökad spridning av smittsamma sjukdomar anser regeringen att det 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 är viktigt att öka medvetenheten om arbetet med förebyggande smittskydd, liksom att arbeta för ett EU-regelverk som gör det möjligt för oss att stoppa, bekämpa och utrota smittor. över den senaste tioårsperioden har den genom- snittliga kostnaden för bekämpandet av smitt- samma husdjurssjukdomar ökat i . Mål- sättningen är att fortsätta arbeta för att hålla tillbaka salmonella och bekämpa olika smitt- samma djursjukdomar. En god djurhälsa liksom sunda och säkra livsmedel är av stor vikt. Att skydda växter och växtprodukter mot skadegörare har stor betydelse för livs- medelsförsörjningen, för en uthållig och konkurrenskraftig jordbruks-, skogs- och träd- gårdsproduktion samt för skyddet av landskap och offentliga och privata grönområden. Det är viktigt att bibehålla det i huvudsak goda sund- hetsläget i landet avseende allvarliga växtskade- görare. Centralt i skyddsarbetet är undersök- ningar av förekomsten av allvarliga växtskade- görare, omvärldsbevakning avseende nya hot samt tillgång till ändamålsenlig riskvärdering. 2.6.10 Samepolitik och rennäringen Samernas ställning som folk framgår av Rege- ringsformen. Genom samernas ställning som urfolk har de en särskild ställning i samhället. Samerna har som urfolk rätt till självbestäm- mande, vilket huvudsakligen utövas via Same- tinget. Det övergripande målet för samepolitiken är att främja det samiska folkets möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och sam- hällsliv, byggt på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. En förutsättning för att målet ska uppnås är att det samiska folket ges möjligheter att delta i beslutsfattande i frågor av väsentlig betydelse för dem, såsom samhälls- planering. Dialog och samverkan med såväl myndigheter som andra intressenter är därför viktigt. I detta spelar en avgörande roll och regeringen anser därför att myndigheten ska förstärkas. Det är också ett av skälen till att regeringen avser ha en fördjupad dialog med samiska representanter om den framtida same- politiken. En livskraftig rennäring ska ge försörjning på ett långsiktigt hållbart sätt med de samiska kulturvärdena och traditionell kunskap om brukandet av de biologiska naturresurserna som grund. Regeringen värnar om ett starkt och utvecklat, levande samiskt närings- och kulturliv med framtidstro. I detta ingår de samiska språkens användning i samhället. 2.6.11Utbildning, forskning och innovation Universitet och högskolor är viktiga aktörer för regional tillväxt. För att moderna framtids- inriktade företag ska kunna utvecklas behövs tillgång till kompetens och högskoleutbildad personal i hela landet. De gröna näringarna behöver ständigt utvecklas för att möta nya behov. Avgörande för såväl landsbygdens konkurrenskraft som primär- näringarnas hållbara utveckling och friska djur är en väl fungerande kunskapskedja, omfattande utbildning, forskning, innovation, försöksverk- samhet och rådgivning. Klimatförändringar med ett varmare och fuktigare klimat ger nya utmaningar i form av t.ex. ökad risk för växt- och djursjukdomar och större regnmängder. Utbildning, forskning och innovation är viktiga medel för att klara detta liksom ökad samverkan mellan universitet högskolor och näringsliv. De samlade offentliga och privata forsk- ningssatsningarna i och inom EU för att utveckla användningen och förädlingen av biomassa från jord- och skogsbruk samt och akvatiska organismer till nya material och produkter är betydelsefulla för att uppsatta klimat- och energimål ska uppnås. Utvecklingen av en bioekonomi, som förs fram i bl.a. EU 2020-strategin, kräver ökat fokus på ett hållbart nyttjande av naturresurserna. () bedriver utbildning och forskning av hög kvalitet. Vid SLU finns också fortlöpande miljöanalys, som förser samhället med underlag i form av miljö- data för rapporting av miljötillståndet i landet utifrån bl.a. flera EU-direktiv. Kunskap om den biologiska systematiken är grundläggande för att bevara artmångfalden. Enligt regeringens mening är det därför viktigt att Svenska artprojektet med den tillhörande Nationalnyckeln samt de biologiska museisamlingarna ges ökade resurser för kartläggning av arter, taxonomisk forskning och informationsspridning. beskriver svenska arter av växter, djur och svampar. Utbildning är också betydelsefull för att öka jämställdheten i samhället. För att högskole- utbildningen för den gröna sektorn ska utvecklas optimalt är det enligt regeringens mening viktigt att den attraherar alla grupper av sökande oavsett kön och oavsett etnisk eller social bakgrund. Inom ramen för olika internationella organi- sationer och processer arbetar regeringen bl.a. för en öppnare och mer marknadsanpassad handel, klimathänsyn, utvecklingshänsyn, hållbar produktion i jordbruks-, fiske- och skogs- näringen, värnandet av genetiska resurser på regional och global nivå, säkra livsmedel och för att åtgärder tas för att motverka det växande globala problemet med antibiotikaresistens. FN:s Millenniemål löper ut och regeringen prioriterar utformningen av dagordningen därefter där globala hållbarhetsmål kommer att fastställas . I linje med politik för global utveckling arbetar regeringen bl.a. för att frågor kring tryggad global livs- medelsförsörjning och tillgången till närings- riktig mat samt hållbar användning av natur- resurser i havet och på land uppmärksammas. Det är viktigt globalt och för regeringen att framtidens hållbarhetsmål blir välformulerade, balanserade och bidrar till en mer hållbar utveckling miljömässigt, socialt och ekonomiskt. Antalet hungrande globalt har minskat och uppgår till 840 miljoner. har antalet ökat i söder om . Effektiva åtgärder är därför fortsatt nödvändiga. FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) har en central roll för att främja en globalt tryggad livsmedels- försörjning. Regeringen understryker vikten av bättre jämställdhet och lika rätt för kvinnor och män med särskilt fokus på brukande- och nyttjanderätter, satsningar för att uppnå ökad hållbar produktivitet inom jordbruket, hållbart fiske, hållbart skogsbruk, samt minskat produk- tionsbortfall och svinn. Även vikten av att jordbrukarna har tillgång till finansiering och ett hållbart nyttjande av naturresurser understryks 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 för en globalt tryggad livsmedelsförsörjning. Regeringen kommer vidare att verka för att arbetet inom livsmedels- försörjning (CFS) fördjupas, bl.a. genom framtagandet av principer för ansvarsfulla investeringar i jordbruk1. Att säkerställa trygga ägande- och nyttjanderätter till mark- och fiskeresurser för både män och kvinnor är en förutsättning för att de nödvändiga investeringarna inom dessa sektorer ska kunna genomföras som ett led i att bidra till minskad hunger och till ekonomisk tillväxt. Det är därför viktigt att de överenskomna principerna tillämpas. Det globala miljö- och klimatarbetet Ett hållbart jord- och skogsbruk och fiske i världen bidrar till utveckling och fattigdoms- bekämpning. Det finns stor potential att minska negativ klimatpåverkan genom att reducera den pågående avskogningen och omvandlingen av skogsmark till annan markanvändning vilket sker i många utvecklingsländer. har genom sin höga kunskapsnivå och långa skogliga tradition en hög trovärdighet internationellt vad gäller skogsbruket och skogens produktions- och miljövärden. Regeringen avser förmedla kunskap om detta och möjliggöra export av teknologiska kunnande. Regeringen avser därmed spela en framträdande roll avseende skogsfrågor i det internationella arbetet. Internationellt fiskerisamarbete sker huvud- sakligen inom multilaterala och regionala organisationer samt inom ramen för EU:s fiskeavtal med tredje land. Regeringens mål är att stärka tillämpningen av försiktighetsansatsen, införa ekosystemansatsen i förvaltningen samt skydda de mänskliga rättigheterna. Med hänsyn till situationen för många bestånd, såväl i EU som globalt, blir även arbetet inriktat på de faktorer som främjar återuppbyggnaden av hotade bestånd allt viktigare. 1 Inklusive skogsbruk och fiske. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringen ska främja en fri och rättvis världs- handel. Regeringen anser att det är prioriterat att avsluta Doharundan inom ramen för världs- handelsorganisationen där bl.a. ett reviderat jordbruksavtal ingår. EU:s bilaterala och regionala frihandelsförhandlingar, inte minst med och , och svenska initiativ i syfte att öppna marknader för svenska export- intressen, får inte innebära avkall på viktiga svenska värden inom djurskydd och djurhälsa som t.ex. att inte tillåta hormoner och antibio- tika i tillväxtbefrämjande syfte i djurproduk- tionen. Regeringen främjar aktivt ett ökat fokus på djurskydd och djurhälsa i pågående fri- handelsförhandlingar. Arbetet med att lösa exportrelaterade problem i tredjeland, liksom att skapa exporttillväxt genom främjandeaktiviteter på marknader med tillväxtpotential är prioriterat. Åtgärder som syftar till att värna människors, djurs och växters liv och hälsa bör vara rättvisa och proportionerliga samt bygga på överens- komna riktlinjer, rekommendationer och stan- darder. Genom WTO och internationella standardiseringsorganisationer finns ett multilateralt regelverk som säkerställer detta. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 374 062 tkr prisnivå. 3Motsvarar 374 088 tkr prisnivå. 4Motsvarar 374 121 tkr prisnivå. Anslaget får användas för för- valtningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för att medfinansiera insatser enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jord- bruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) offentligrättsliga verksamhet ut- görs av avgifter som erhålls vid handel med skogsodlingsmaterial (kontroll av frö- och plant- handel) från statliga myndigheter och affärsverk. bedriver uppdragsverksamhet som i huvudsak finansieras genom avgifter. Undantag är vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Avgiftsintäkterna får disponeras av Skogs- styrelsen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Förstärkningen av de instrument som disponeras av för skydd av skog medför ökade utgifter på anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 bör tillföras som nivåhöjning. Skogsbranden i medför ökade utgifter på anslaget. Rege- ringen anser därför att anslaget 1:1 bör ökas med 2015. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.4 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3En omfördelning görs från myndighetens förvaltningskostnader för finansiering av gemensam e-förvaltning . Alla myndigheter med över 500årsarbetare, exklusive universitet och högskolor m.fl., samt ett antal utpekade myndigheter med färre än 500 årsarbetare, ingår. 3.1.21:2 Insatser för skogsbruket Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:2 Insatser för skogsbruket 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket och finansierar natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogs- bruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Anslaget får användas för att täcka utgifter för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget får även användas för utgifter för att upprätta renbruksplaner och till att medfinan- siera skogsträdsförädling. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader hos . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för skogs- bruket besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016, 37 000 000 kro- nor 2017 samt 2018–2022. Skälen för regeringens förslag: I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare och för att skapa goda förutsättningar för fleråriga naturvårdsprojekt behöver ekonomiska åtagan- den kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyn- digas att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst , 37 000 000 och –2022. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 3.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Insatser för skogsbuket Erhållet/föreslaget bemyndigande De instrument som disponeras av för skydd av skog bör förstärkas. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 Insatser för skogs- bruket bör tillföras som nivåhöjning. Med anledning av skogsbranden i bör åtgärder vidtas för att stödja drabbade skogsägare och övriga berörda.