prop · H2031d22 · 2014-10-23 00:00:00 — I slättbygd med bättre lönsamhet riskerar specialiseringen på gårdsnivå å andra sidan att reducera variations- rikedomen i landskapet. Av detta framgår att jordbrukets utveckling har en övergripande betydelse för möjligheterna att nå miljö- kvalitetsmålet. Marknadens efterfrågan har en avgörande roll för jordbrukets utveckling. Incitament och styrmedel behövs för att säkerställa de värden som ett rikt odlings- landskap kan erbjuda. Det är också betydelsefullt att stärka insikten hos livsmedelskedjans alla aktörer och konsumenter om hur hållbara val kan gynna en sådan utveckling. Regeringen bedömer att riktade miljö- ersättningar och rådgivning inom ramen för Landsbygdsprogrammet även fortsättningsvis utgör de viktigaste styrmedlen för miljö- kvalitetsmålets utveckling. har regeringen beslutat om utformningen av Landsbygdsprogrammet till 2020. Förändringarna i programmet är främst anpass- ningar till de övergripande förändringarna i EU:s reformerade jordbrukspolitik. Det ökade inslaget av miljökrav i gårdsstödet bedöms endast få begränsad betydelse för miljökvalitets- målets måluppfyllelse. De största hoten mot odlingslandskapets viktiga ekosystemtjänster är de som riskerar leda till att jordbruksmarken inte kan användas för livsmedelsproduktion. Som exempel kan nämnas att exploatering av jordbruksmark ofta innebär en förändring som inte gör det möjligt att återuppta odling i ett senare skede. Nedläggning av jordbruksproduktion med påföljande igenväxning av markerna försämrar livs- betingelserna för många arter som är knutna till odlingslandskapet. Riktade åtgärder som t.ex. miljöersättningar för hävd av ängs- och betesmarker har i många fall en avgörande betydelse för att marken ska brukas på ett sätt som är betydelsefullt för den biologiska mångfalden. Utan brukarnas intresse för att hävda marken på ett sätt som gynnar ekosystemens funktioner och den biologiska mångfalden kan inte miljökvalitetsmålet nås. Rådgivningsinsatser bedöms därför ha en stor betydelse för odlingslandskapets utveckling även i fortsättningen. Utöver det behöver lönsam- heten för driften med betande djur öka för att betesmarkerna även ska kunna hävdas i minst den omfattning som sker . Brukarnas aktiva engagemang är nödvändigt för att utveckla metoder och åtgärder som gynnar ett rikt odlingslandskap. I verksamheten inom ramen för Mångfald på slätten har de enskilda brukarnas idéer och önskemål fått genomslag vid utvecklandet av naturvårds- främjande insatser. Konceptet bör kunna breddas och tillämpas bredare i landet. Även andra aktörer inom livsmedelskedjan bör kunna engageras och ta del i arbetet med att utveckla och säkerställa värdena i ett rikt odlingslandskap. Fortsatt skötsel av landskapselement och byggnader behövs för att preciseringarna om kulturmiljövärden ska kunna nås. Denna skötsel har även betydelse för måluppfyllelsen för andra preciseringar som gäller för biologisk mångfald och friluftsliv. Bristen på tillgänglighet för friluftslivet är påtaglig i slättlandskapet med stora fält, hög brukningsintensitet och få stigar. Ytterligare åtgärder behövs för att öka tillgängligheten. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Miljökvalitetsmålet är att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –fjällens värden för rennäringen och det betespräglade landskapet –fjällmiljöernas viktiga ekosystemtjänster –gynnsam bevarandestatus och genetisk variation för naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till fjällandskapet –hotade arter och återställda livsmiljöer –främmande arter och genotyper –genetiskt modifierade organismer –bevarade natur- och kulturmiljövärden –friluftsliv och buller. Det går inte att se någon tydlig riktning för utvecklingen i miljön. Den pågående klimat- förändringen är en av de tydligaste påverkans- faktorerna mot fjällens känsliga miljöer och arter, men vidden av påverkan är svår att bedöma. Fortsatt bibehållen renskötsel är en förut- sättning för ett storslaget betespräglat fjällandskap. De senaste årtiondenas varmare klimat har börjat ge synbara effekter i fjällmiljön i framförallt . Fjällen är en känslig miljö med många konkurrerande intressen där större exploateringar, ökad turism, ökande motorisering, skogsbruk och byggande för fritidsboende innebär att naturmiljön påverkas mer och mer samt att renskötseln blir 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 och vegetation i fjällen skadas fortsatt av terrängfordon och av anlägg- ningsarbeten i samband med exploateringen för vindkraft, vattenkraft och gruvindustri. Intresse- konflikter förekommer kring rovdjursförekomst och rennäring eller fäboddrift. finansierar –2015 ett forskningsprogram för att utveckla ny kunskap kring fjällmiljön och hur olika aktörer påverkar förutsättningarna och möjligheterna till att nå miljökvalitetsmålet. har redovisat ett förslag till en strategi med etappmål, styrmedel och åtgärder som ska bidra till att miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö nås. Inom uppdraget har ett arbete initierats kring att ytterligare beskriva vilka de viktigaste ekosystemtjänsterna för fjällen är och hur de kan kommuniceras. Gynnsam bevarandestatus och genetisk variation Flera av fjällens naturtyper och naturligt förekommande arter kan betecknas ha en gynnsam bevarandestatus. Åtgärdsprogram finns för bl.a. fjällräv, fjällgås, dubbelbeckasin, kungsörn, fjällrufse, samt Laestadiusvallmo. Hotade arter och återställda livsmiljöer Utvecklingen för fjällens hotade arter går åt olika håll. Medan befinner sig nära utrotning ökar järvstammen. Kunskapsbristen om fjällarter är dock stor. Klimatförändringar, kvävenedfall och ökad exploatering kommer fortsatt att ha negativa effekter på ett flertal hotade arter. Bevarade natur- och kulturvärden En stor del av fjällen ingår i skyddade områden och många områden intar en särställning i ett europeiskt perspektiv såsom stora oexploaterade naturområden av internationellt bevarande- intresse. Bara en mindre del av fjällen är inventerad och därför saknas kunskap om kulturmiljöer, kultur- och fornminnen i fjällen. Kulturmiljövärden beaktas i liten omfatt- ning i förvaltningen av naturskyddade områden i fjällvärlden. Arbete med samebyarnas terräng- körningsplaner bedrivs fortsatt. Renbruksplaner utgör ett kompletterande underlag för same- byars planering. Trettio av 33 fjäll- samebyar har ansökt om och beviljats medel för framtagande av terrängkörningsplaner. Några viktiga trender för fjällområdet är att besöksnäringen ökar, att användningen av terrängfordon ökar, att antalet Undersöknings- tillstånd och bearbetningskoncessioner i samband med etablering av gruvindustrier ökar, även om antalet undersökningstillstånd åtminstone tillfälligt inte ökat . Även antalet planerade och uppförda vindkraftsparker fortsätter att öka. har till- sammans med länsstyrelserna i fjällänen genomfört en översyn av fjällederna med sikte på att planera inför framtidens ledsystem i fjällen. Generellt sett lider stora delar av ledsystemet av en underhållsskuld och behöver rustas upp. Ytterligare broar behöver rustas eller bytas ut på flera håll, liksom flertalet rastskydd, spänger, ledmarkeringar och vägvisare. En positiv trend är att inslaget av ekoturism ökar vilket kan bidra till en hållbar utveckling. Regeringen bedömning är att ytterligare insatser behövs utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå miljökvalitetsmålet. Den pågående klimatförändringen är en av de tydligaste påverkansfaktorerna mot fjällens känsliga miljöer och arter, men vidden av påverkan är svår att bedöma. I ett långt perspektiv kan vi se en kortare snösäsong, färre snölegor, att träd- och skogsgränser flyttas högre upp och en ökad förbuskning. I ett kortare perspektiv kan vi se en växande fjäll- turism och en ökande terrängkörning. Fjällens värden som grund för friluftsliv och kommersiell verksamhet är stora och turism är en basnäring i stora delar av de svenska gles- och landsbygderna. Den ökande strömmen av turister har stor betydelse när det gäller utveckling av både företagande och syssel- sättning i fjällkommunerna. Det är en utmanande uppgift att kunna fortsätta att utveckla turismen i fjällområden och värna och bevara förutsättningar för rennäring och skydda naturtyper och andra arter. Turism med lokal förankring såsom samisk turism, där samebyarna aktivt deltar i utform- ningen skapar möjligheter att förena olika intressen. Lokalt friluftsliv, vandrings- och skidturism och rennäring samsas om utrymmet, tillsammans med t.ex. gruvnäring och vind- och Inte minst rennäringen hamnar lätt i kläm då rennäringens behov av stora ytor kan komma i konflikt med behovet av anläggningar som tillkommer i samband med olika typer av exploateringar. Den sammantagna kumulativa effekten har en negativ påverkan på renskötselns behov av funktionella samband i naturen. En fortsatt bibehållen renskötsel är en förutsättning för att för att bevara det storslagna och betespräglade fjällandskapet där viktiga arter trivs. I renbruksplanerna kartläggs samebyarnas markanvändning och andra intressens markanspråk. I samrådsförfaranden med andra intressenter har renbruksplanerna en viktig funktion för en bibehållen renskötsel. Underhåll och skötsel av fjälleder med tillhörande anläggningar underlättar för det rörliga friluftslivet och gör det säkrare att vistas i fjällvärlden. En stor del av friluftslivet i fjällen är motoriserat i form av snöskoter, helikopter och fyrhjuling. Utöver en generell ökning av snöskotertrafik har den tekniska utvecklingen lett till att man kommer åt platser man inte gjort förut. Omfattningen och uppkomna skador av terrängkörning i fjällområdet är dock osäkert då tillräcklig dokumentation saknas. Vilka konsekvenser detta kan ha för den biologiska mångfalden är även oklart. Fortsatt samverkan mellan myndigheter och organisationer är viktig för att kunna nå framgång i arbetet med att minska störningarna i fjällområdet. Vikten av tysta områden och robusta ledsystem bör uppmärksammas särskilt. Kunskapen om fjällvärldens kulturmiljöer, fornlämningar och bebyggelse behöver kompletteras. fjällforskningsprogram 2013–2015 kommer att ta fram fördjupad kunskap inom flera olika områden av vikt för fjällmålet. Satsningen ska leda till en fördjupad kunskap och uppmuntra till ett helhets- perspektiv på fjällandskapet. Arbetet bygger på nära samverkan mellan berörda fjällaktörer och kan förhoppningsvis ge ökad förståelse för ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet i fjällvärlden. Regeringsuppdraget till att ta fram ett förslag till en strategi med etappmål, styrmedel och åtgärder som ska bidra till att miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö nås redovisades och är under remissbehandling. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 därefter att ta ställning till förslag. 3.5.15 God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet är att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kultur- värden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. För vidare läsning hänvisas till utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, avsnitt 4. Resultatredovisningen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse finns även under utgifts- område 17 Kultur, medier och trossamfund och fritid. Resultatredovisning för energi- effektivisering i bebyggelsen finns även under utgiftsområde 21 Energi. Resultatredovisningen för trafikbuller finns även under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder för God bebyggd miljö som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –Hållbar samhällsplanering och bebyggelse- struktur –Kollektivtrafik, gång och cykel –Natur- och grönområden –Kulturvärden i bebyggd miljö –Hälsa och säkerhet –Hushållning med energi och naturresurser Det går inte att se någon tydlig riktning för utvecklingen i miljön. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 God bebyggd miljö visar att det är svårt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet. Målet omfattar många delar och inom flera områden saknas det såväl indikatorer som statistik för att bedöma utvecklingen av miljötillståndet. Det finns både positiva och negativa trender i miljötillståndet. Hållbar samhällsplanering, infrastruktur och kollektivtrafik Planeringsunderlag för kommunernas arbete är viktiga verktyg för att åstadkomma en hållbar bebyggelsestruktur och samhällsplanering. Jämfört med 2012 har fler kommuner aktuella (+ ), (+ ). översiktsplaner antogs håller nu på att ta fram nya kommunomfattande över- siktsplaner. Därtill fortgår länsstyrelsernas arbete med att göra de regionala och nationella planeringsunderlagen tillgängliga digitalt, bl. a. genom Geografiskt informationssystem (GIS). I årliga uppföljning (rapport 6608) konstateras att allt fler kommuner antar strategier för ett hållbart transportsystem vilka ger kollektivtrafik, gång och cykel högre prioritet . Diagram 3.17 Andel kommuner med aktuella program och strategier inom olika områden Ja, för del av kommunen Nej, men arbete pågår Källa: RUS och , 201 Många kommuner arbetar även med att minska ytan för gatuparkering för att ge plats för cykelbanor eller kollektivtrafikkörfält. Fort- farande står dock personbilstransporterna för av persontransporterna i . Drygt tre fjärdedelar () av kommunerna har eller arbetar med att ta fram planeringsunderlag för grön- och vatten- områden, vilket är en ökning jämfört med förra årets . Detta kan bero på att tidigare påbörjade underlag nu har färdigställts, men framför allt på att flera kommuner nu har påbörjat arbetet med att ta fram nya dokument. Kulturvärden i bebyggd miljö För stora delar av landet saknas fortfarande kunskap om bebyggelsens kulturvärden. Tillgången till antikvarisk kompetens behöver förbättras och formellt skydd av bebyggelse används sällan. Trots en uppgång visar trenden att allt färre byggnader ges formellt skydd enligt (PBL) sett över . God vardagsmiljö, hälsa och säkerhet Närheten från bostaden till vardagsservice är en viktig del för att åstadkomma en god vardags- miljö, men undersökningar visar att tillgänglig- heten minskar. hade drygt två tredje- delar av befolkningen längre än fågel- vägen till livsmedelsaffären, vilket är fler än . minskade det totala antalet livsmedelsaffärer med . Framför allt har tillgängligheten till livsmedelsaffär minskat för dem som bor i glesbygd. Vad gäller preciseringen hälsa och säkerhet bedöms utvecklingen vara positiv för de byggnader som omfattas av obligatorisk ventilationskontroll (OVK). Åtgärdstakten för radon i flerbostadshus har varit positiv men saneringstakten är oacceptabelt låg för småhus. av byggnaderna, varav flest småhus, har fuktskador som riskerar att påverka inomhusmiljön negativt. Resultaten från kartläggningarna enligt EU direktivet om omgivningsbuller (2002/49/EG) visar på omfattande bullerexponering i såväl som . Resultatet från kart- läggningarna visar inte på någon minskning av antalet bullerexponerade utomhus. Vägtrafik- bullret dominerar, och utomhusbullret tycks inte minska. Ökat trafikarbete, öka inflyttning till städerna och ökat byggande av bostäder i bullerutsatta lägen gör att fler människor blir utsatta för buller. Bullerskyddsåtgärder i de mest bullerexponerade miljöerna beräknas tillsammans med trafikförändringar dock ha medfört att det totala antalet personer som utsätts för vägtrafikbuller över riktvärdet för ekvivalent ljudnivå inomhus i har minskat med omkring 5 300 personer under 2013 och ca 2 900 färre personer är utsatta för järnvägsbuller över riktvärdena. bedöms omkring två miljoner människor vara utsatta för trafikbuller som överskrider rikt- värdet ekvivalent ljudnivå utomhus vid sina bostäder. När det gäller luftföroreningar i den bebyggda miljön är utvecklingen i huvudsak positiv, men utsläpp av partiklar från dubbdäck har fortfarande en negativ påverkan på luft- kvaliteten och det behövs fler åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet luft. Hushållning med energi och naturresurser En av preciseringarna, eller bedömnings- grunderna, av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö handlar om hushållning med energi och naturresurser. Av årliga uppföljning 2014 (rapport 6608) framgår att –2010 har jordbruksmark exploaterats för att bygga bostäder och infrastruktur. Det är mer än –2005. I finns endast jordbruksmark per person medan vi förbrukar produkter motsvarande . En utredning med uppdrag att se över hushållnings- bestämmelserna i i syftet att tydliggöra innehållet i bestämmelserna och underlätta en enhetlig tillämpning i hela landet ska redovisa sitt uppdrag . Statens energimyndighets rapport om energi- indikatorer (ER 2014:10) visar att den totala temperaturkorrigerade energi- användningen per kvadratmeter i bebyggelse sektorn har minskat med . Minskningen beror bl.a. på konvertering av uppvärmningssystem och energieffektiviserande åtgärder. Enligt årliga uppföljning ökade den totala mängden hushållsavfall , och uppgick då till per person. återvanns av hushållsavfallet inklusive biologisk återvinning. Förbränningen av hushållsavfall ökade med till . Andelen hushållsavfall som går till deponering ligger och den mängd matavfall som samlas in till biogas- produktion har fördubblats . Det finns två etappmål på avfalls- området. Etappmålen handlar om ökad resurs- hushållning i livsmedelskedjan och ökad resurshushållning i byggsektorn. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Diagram 3.18 Behandlat hushållsavfall och miljoner ton, total och upp delat på olika behandlingsmetoder 5 Förbränning med energiutvinning 1994 1997 2000 2003 2006 2009 2012 Källa: Miljömålen–Årlig uppföljning av miljökvalitetsmål och etappmål Ett flertal åtgärder för att nå en ökad resurs- hushållning bl.a. i livsmedelskedjan och byggsektorn beskrivs i den nationella avfalls- planen och i det avfallsförebyggande programmet som ansvarar för enligt avfallsförordningen (2011:927). Båda programmen gäller till 2017. Av det avfalls- förebyggande programmet framgår att matavfallet i uppgick till över en miljon ton 2010. Hushållen svarar för den absolut största delen, i storleksordningen . uppkommer ungefär bygg- och rivningsavfall . Det betyder att byggsektorn står för drygt en tredjedel av allt avfall i landet (exklusive gruvavfall). Dessutom kommer en fjärdedel av allt farligt avfall från byggbranschen. Regeringens bedömning är att ytterligare insatser behövs utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå miljökvalitets- målet. Det saknas också aktuellt underlag för att visa på trender i tillståndet i den byggda miljön för flera nyckelförutsättningar för en god bebyggd miljö. kommande förslag till en strategi för att nå miljökvalitetsmålet kommer att vara viktig. Strategin ska innehålla förslag på etappmål, styrmedel och åtgärder som bidrar till att nå miljökvalitetsmålet. Uppdraget ska redovisas . Hållbar samhällsplanering, infrastruktur och kollektivtrafik För att nå målet behövs bl.a. en ur miljö- synpunkt bättre tillämpning av de befintliga 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 regelverken i samhällsplaneringen. Regeringen konstaterar att den positiva trenden med att många kommuner tar fram nya översiktsplaner fortsätter. Detta gör att reglerna i (2010:900) kan få genom- slag . Enligt dessa ska översiktsplanerna bli mer strategiska och sam- ordnas med relevanta nationella och regionala mål för en hållbar utveckling, bl.a. miljö- kvalitetsmålen. Härigenom kan kommunens utveckling sättas in och förhålla sig till ett större geografiskt perspektiv. ska ta fram en vägledning till Plan- och bygglagens hållbarhetsbestämmelser i syfte att säkerställa ett ökat och tydligt fokus på hållbar utveckling vid tillämpningen av (dnr S2014/186). Uppdraget ska redovisas . En stor utmaning för att nå miljökvalitets- målet är urbaniseringstrenden. Allt fler människor på mindre yta och ökad konkurrens om marken ställer höga krav på planering och byggande för att utvecklingen i den byggda miljön ska ske på ett hållbart sätt. Städerna och stadsdelar står inför omfattande investeringar i energieffektivisering av bebyggelse och transporter, klimatanpassnings- åtgärder, effektivare förvaltning av ekosystem- tjänster etc. för att möta klimatutmaningarna. Det som förenar en stor del av miljon- programsområden är att bostäderna är i stort behov av upprustning. Regeringen gör nu en stor satsning på att miljonprogrammens flerbostads- hus moderniseras på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt så att takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen kan öka (se utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet). , , Energi- myndigheten, och har fått i uppdrag att gemensamt upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling. Plattformen ska syfta till ökad samverkan, samordning, kunskapsutveckling, kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte och verka tills vidare. Plattformen ska även utgöra ett processtöd för de regionala strukturfonds- programmens arbete med hållbar stads- utveckling. För vidare läsning hänvisas till utgiftsområde 18 och utgiftsområde 19. Eftersom den bebyggda miljön till stor del utvecklas i städer och tätorter kan plattformens arbete med tvärsektoriell samverkan, samordning, kunskapsutveckling, kunskaps- spridning och erfarenhetsutbyte mellan och inom den lokala, regionala och nationella nivån samt näringsliv, forskare och civilsamhälle bidra till bl.a. miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. En viktig insats för att höja kunskapsnivån är den satsning på forskning om hållbart samhälls- byggande som forskningsrådet Formas ansvarar för. Satsningen uppgår till –2016 och ska finansieras tillsammans med näringslivet. Forskningen ska omfatta hela planprocessen och handla både om nybyggnad och om renovering av miljon- programområdena. God vardagsmiljö, hälsa och säkerhet För att begränsa trafikbullret behövs ytterligare överenskommelser, såväl nationellt som inter- nationellt. Åtgärder behöver inriktas på att begränsa bullret vid källan samt åtgärder för de mest utsatta bostäderna. Förslag om skärpta bullerkrav på fordon har antagits inom EU 2014. Regeringens ambition är att fortsatt verka för en samordning av plan– och bygglagen och i fråga om buller så att det blir tydligt hur regelverken ska tillämpas. Utgångs- punkten är att detta ska ske utan att folkhälsan påverkas negativt. Förslag till riktvärden för buller ska baseras på och anpassas till det nya kunskapsläget om buller och hälsoeffekter. Hushållning med energi och naturresurser och avfallshantering Hushållning med energi och naturresurser och avfallshantering är viktiga faktorer för att nå miljökvalitetsmålet. Regeringens bedömning är att avfallsmängderna behöver minska och återvinningen öka. Återvinning ska vara lönsamt och det ska vara enkelt för hushållen att källsortera avfall. har på uppdrag av regeringen har föreslagit att producentansvaret för läkemedel utökas så att även läkemedel som klassas som farligt avfall omfattas (NV-00335-13). har även föreslagit en förändring av lagen (1999:673) om skatt på avfall i syfte att göra den effektivare (NV-00338-13). Förslagen bereds i . Etappmålet om ökad resurshushållning i livsmedelskedjan syftar till bättre omhänder- tagande av det avfall som uppstår. För att nå etappmålet är det viktigt att fokusera på att förebygga uppkomsten av avfall. Etappmålet om byggnads- och rivningsavfall syftar till ökad resurshushållning i byggsektorn.