prop · H103168 · 2014-03-18 00:00:00 — Regeringen anser mot denna bakgrund att fritidspengen i ett första steg bör riktas till barn i årskurs 4–9. Regeringen vill lyfta fram att i sitt remissvar framhåller betydelsen av fritidshem samt öppen fritidsverksamhet som ska erbjuda de yngre barnen möjlighet till utveckling och lärande samt en meningsfull fritid och rekreation. Många remissinstanser (20 av de 43 som inkommit med remissvar) har synpunkter på den föreslagna åldersgränsen. Kammarrätten i , kommun, kommun, Forum Idéburna organisationer med social inriktning, Sociala Missionen och m.fl. remissinstanser menar, med hänvisning till barnperspektivet, att åldersgränsen bör utvidgas. Exempelvis anser kommun och att ersättningen bör inriktas mot barn i årskurs 1–9. Andra remissinstanser anser att även unga vuxna där föräldrar är försörjningsansvariga borde vara en målgrupp för fritidspengen. särskilt på att barn och unga även i övre tonåren bör ha möjlighet att fortsätta med fritidssysselsättning, särskilt idrott, då det har stor inverkan på folkhälsan och det finns en koppling mellan barn som idrottar och har en regelbunden fritidsverksamhet och högre skolbetyg. Regeringen föreslår därför att en utvärdering av reformen bör genomföras i syfte att ta ställning till om det finns behov av att utöka målgruppen. Regeringen instämmer i Statskontorets synpunkter att det är viktigt att också i en kommande utvärdering undersöka om det är några särskilda grupper som inte utnyttjar stödet, analysera varför och vidta nödvändiga åtgärder för att reformens intentioner ska kunna uppnås. Fritidspengen är avsedd för de barn som lever i hushåll med knappa ekonomiska resurser, dvs. de som mottar försörjningsstöd . Enligt regeringens mening är det viktigt att reformen når en så stor krets av barn i ekonomiskt utsatta hushåll som möjligt utan att det försämrar drivkrafterna till arbete. En kort kvalificeringstid skulle kunna riskera att motverka detta. En längre kvalificeringstid däremot kan riskera att utesluta alltför många barn i ekonomiskt utsatta hushåll. Regeringen föreslår därför att fritidspengen riktas till barn i hushåll som har och har haft försörjningsstöd . De sex månaderna behöver inte vara sammanhängande. När ansökan om fritidspeng görs ska hushållet vara aktuellt för försörjningsstöd. I promemorian har olika kvalificeringstider för vad som ska utgöra grund för rätten till ersättningen övervägts. Där konstateras att hushåll som haft försörjningsstöd är att föredra mot bakgrund av ett barnperspektiv. Regeringens ambition är att reformen når en vid krets av barn som bor i hushåll med försörjningsstöd. Genom att hushållet inte behöver ha haft försörjningsstöd i sex sammanhängande månader ökar sannolikheten för att fler barn kan komma att ta del av fritidspengen. kommun, och Inspektionen för vård och omsorg anser att kvalificeringstid vore att föredra. Kommuner och Landsting och anser däremot att fritidspengen bör riktas till barnfamiljer som haft ekonomiskt bistånd . Andra remissinstanser anser att målgruppen bör utvidgas utöver de hushåll som tar emot försörjningsstöd. kommun menar t.ex. att rätten till fritidspeng bör utvidgas till ensamkommande flyktingbarn. anser att behovet av fritidspeng bör ses över för barn som lever i familjer med löneutmätning eller skuldsanering. Regeringens uppfattning är dock att reformen endast ska avse barn i familjer med försörjningsstöd. Det innebär att hushåll med etableringsersättning normalt sett inte kommer att ta del av reformen. Ersättning till en barnfamilj vid deltagande i etableringsinsatser på heltid är i normalfallet något högre än summan av försörjningsstöd och fritidspeng är, utslagen på årsbasis. Detsamma gäller i normalfallet även barnfamiljer med löneutmätning eller skuldsanering. Förslaget om fritidspeng innebär således en förbättring för de mest ekonomiskt utsatta barnen. 2013/14:168 Krav på fritidsaktiviteten Regeringen föreslår att en förutsättning för rätt till fritidspeng är att barnets fritidsaktiviteter är regelbundna och ledarledda samt främjar ett aktivt deltagande i samhällets gemenskap. Som fritidsaktivitet räknas t.ex. deltagande i idrottsverksamhet, kulturverksamhet, friluftsliv och folkbildning. Enligt regeringens mening ska fritidspengen syfta till att stimulera barn till ett utökat kontaktnät utanför hemmet och utöver det som finns inom ramen för skolans verksamhet. Att ingå i ett sammanhang med andra barn och vuxna är oftast en god skyddsfaktor mot utanförskap och kan innebära en känsla av delaktighet. Fritidspengen är avsedd för aktiviteter som barnet regelbundet deltar i och där barnet har möjlighet att utveckla långvariga relationer till andra barn, ungdomar och vuxna. Med regelbundenhet avses att aktiviteten är återkommande, normalt en gång , men även en glesare frekvens bör kunna accepteras. Aktiviteten bör således under en termin eller sexmånadersperiod utövas åtminstone vid ett flertal tillfällen för att betraktas som regelbunden. Med ledarledd avses att det ska finnas en eller flera vuxna eller ungdomar som är närvarande och som leder, instruerar och vakar över att aktiviteten genomförs på avsett sätt med beaktande av nödvändiga säkerhetsåtgärder. Kravet på att barnets fritidsaktiviteter ska främja ett aktivt deltagande i samhällets gemenskap innebär att aktiviteten ska utövas utanför familjen så att barnet ges möjlighet till utökade kontakter med andra barn, ungdomar och vuxna. Det innebär således en begränsning av vem som leder och vilka andra som deltar i fritidsaktiviteten. Kravet anknyter även till socialtjänstlagens övergripande mål om att ska främja människornas aktiva deltagande i samhällslivet. är kritisk till att antalet tillfällen bör vara minst åtta gånger per termin. för ungdomsorganisationer (LSU) menar att ett medlemskap i en förening per definition är långsiktigt och därmed bör omfattas av fritidspengen oavsett med vilken frekvens mötena och aktiviteter sker. LSU ser positivt på att det inte måste vara vuxna som leder verksamheten, då en stor del av ungdomsorganisationernas verksamhet leds av unga. Däremot anser LSU att verksamheten inte alltid går att beskriva som enskilda aktiviteter som är tydligt ledda av en eller flera personer. Mångfalden inom det unga civilsamhället är stor och verksamhetens utformning varierar i stor utsträckning. FORUM Idéburna organisation med social inriktning anser att det finns en rimlighet i att rikta stödet mot det som sker löpande, men att det bör tas fram regler som möjliggör deltagande i enstaka aktiviteter om de är del av en löpande verksamhet. SIOS Samarbetsorgan för etniska organisationer i anser att aktiviteter minst åtta gånger per sexmånadersperiod riskerar utesluta sådana aktiviteter som är vanliga under skollov. anser att det är viktigt att det finns flexibilitet i vad bidraget kan användas till. Lagrådet konstaterar att det i remissen inte närmare preciseras vilka fritidsaktiviteter det ska vara fråga om men att det ges vissa exempel. Lagrådet anser att bestämmelsen ger mycket vida ramar och att allt som betraktas som fritidsaktiviteter kommer att omfattas, t.ex. dataspel, bio- och museibesök och matlagning. Lagrådet påtalar att det inte ställs några krav på ledaren för fritidsaktiviteten, vilket måste innebära att t.ex. äldre syskon, föräldrar eller andra anhöriga kan vara ledare. Vidare kan aktiviteten omfatta endast ett syskonpar eller andra anhöriga. Lagrådet konstaterar vidare att syftet med fritidspengen är att förbättra möjligheterna för barn i ekonomiskt utsatta familjer att delta i organiserade regelbundna fritidsaktiviteter i samma utsträckning som andra barn och att stimulera barnen till ett utökat kontaktnät. Detta återspeglas dock inte i lagtexten. Lagrådet anser att bestämmelsen som den utformats (i lagrådsremissen) medför att även situationer som inte kan antas tillgodose det nämnda syftet kommer att omfattas. Regeringen menar att fritidspengen ska öka barns och ungas förutsättningar att få en aktiv och stimulerande fritid och att detta möjliggörs i högre grad om aktiviteterna är återkommande . Tanken med fritidspengen är att den i normalfallet ska ersätta kostnader för medlemsavgift, träningsavgift och kursavgifter. I viss utsträckning kan även andra kostnader ersättas, t.ex. kostnader för material, utrustning och andra kringkostnader som är nödvändiga för att utöva den fritidsaktivitet som fritidspengen beviljats för. Enbart medlemsavgift i en förening utan deltagande i någon aktivitet bör dock inte utgöra grund för fritidspengen. Regeringen anser inte heller att ersättningen ska användas till utgifter för enstaka eller tillfälliga aktiviteter som exempelvis vistelse på sommarkoloni eller helgläger. För denna typ av utgifter finns det möjligheter för socialnämnden att bevilja bistånd enligt 4 kap. 1 § SoL. Regeringen menar vidare att bestämmelsen bör ge vida ramar för vilken typ av aktiviteter som bör omfattas. Som nämnts ovan är syftet med fritidspengen också att barnet ska stimuleras till ett utökat kontaktnät med andra barn, ungdomar eller vuxna utanför hemmet och skolan. Detta innebär även att aktiviteter t.ex. i form av bio- eller museibesök inom ramen för en filmklubb eller studiecirkel om de är regelbundna och ledarledda bör vara exempel på fritidsaktiviteter som kan omfattas av bestämmelsen. Regeringen menar även att det inte finns något hinder för att fritidspengen beviljas för aktiviteter där ledaren av aktiviteten är förälder eller syskon till barnet, t.ex. i egenskap av tränare för ett fotbollslag. Däremot avses inte situationer då en förälder eller annan nära anhörig tillsammans med barnet enskilt ägnar sig åt en aktivitet. Sådana aktiviteter är en del av det vanliga familjelivet och ska därmed inte ge rätt till ersättning genom fritidspeng. I promemorian finns ett förslag till bestämmelse om att de verksamheter som bedriver fritidsaktiviteterna ska respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna. Ett flertal remissinstanser har invändningar mot förslaget mot bakgrund av att de anser att det är oklart vad ett sådant krav innebär samt svårigheten att kontrollera och tillämpa detta för såväl socialtjänst som domstolar. Dessutom innebär förslaget sannolikt ökad administration. anför bl.a. fritidspengen har utformats som en rättighet för hushållet och att det inte är acceptabelt att socialnämnden skulle tillåtas att avslå en ansökan på mer eller mindre godtyckliga grunder. Förvaltningsrätten i anser att förslaget i denna del brister i transparens och tydlighet. Denna brist är särskilt besvärande mot bak- grund av förslagets möjlighet till återkrav av fritidspeng från enskilda. kommun anser att det är svårt att bedöma vilka verksamheter som uppfyller villkoret att de respekterar mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar. Regeringen anser att en sådan bestämmelse skulle kunna vara svår att tillämpa och menar därför att verksamheternas värdegrund inte ska regleras i lag. Det får förutsättas att föräldrarna i egenskap av vårdnadshavare väljer ett för barnet lämplig verksamhet. Förhållande mellan fritidspeng och försörjningsstöd Regeringen föreslår att fritidspeng inte får påverka beräkningen av riksnormen i försörjningsstödet till en lägre nivå. Endast ett fåtal remissinstanser har kommenterat förslaget. anser att fritidspengen ska vara öronmärkt för barnets räkning och inte räknas in i försörjningsstödet för hushållet i övrigt. I vissa fall kan fritidspengen komma att täcka viss utrustning eller andra kringkostnader i anslutning till utövandet av aktiviteten. Riksnormen i försörjningsstöder ska bl.a. täcka utgifter för kläder och skor samt fritid och lek. Förslaget om fritidspeng får inte leda till att socialnämnden reducerar riksnormen i motsvarande utsträckning med motivet att fritidspengen har betalats för att täcka kostnader för viss utrustning. Regeringen föreslår därför att beslut om fritidspeng som betalas ut för kringkostnader inte ska utgöra skäl för socialnämnden att reducera bistånd till kostnader för de utgifter som ingår i riksnormen i enlighet med 4 kap. 3 § andra stycket tredje meningen. instämmer i förslaget men önskar även ett förtydligande av när riksnormen ska kunna räknas till en högre nivå. Handisam, Myndigheten för handikappolitisk samordning är positiv till förslaget om fritidspeng men saknar en analys av kostnader för fritidsaktiviteter för barn med funktionsnedsättning samt de kringkostnader som sådana aktiviteter kan innebära för hushållet. Regeringen vill i dessa avseenden hänvisa till rekommendationer från som innebär att socialnämnden bör kunna beräkna kostnaderna enligt riksnormen till en högre nivå, t.ex. om en sådan beräkning är socialt motiverad och den är en förutsättning för att kunna delta i fritidsaktiviteter (Ekonomiskt bistånd , s. 52–53). Vidare rekommenderar att om den enskilde på grund av funktionsnedsättning eller andra skäl har svårigheter att upprätthålla kontakten med andra människor eller delta i samhällslivet och därför har extra utgifter för t.ex. telefon och tidningar eller fritidsaktiviteter, som inte täcks av annat stöd, bör kostnaderna enligt riksnormen kunna beräknas till en högre nivå. Ett eget kapitel i socialtjänstlagen Den föreslagna fritidspengen är inte behovsprövad utan är en ersättning för kostnader för barnets fritidsaktiviteter. Fritidspengen avviker således från övrig reglering rörande ekonomiskt bistånd. För att tydliggöra detta bör ersättningen regleras i ett separat kapitel i socialtjänstlagen (SoL). är positiv till att bestämmelsen införs i nytt kapitel. kommun bedömer det vara av underordnad betydelse om ersättning regleras i särskilt kapitel i SoL eller i form av en godtagbar utgift inom nuvarande 4 kap. 3 § punkt 2 SoL. Av vikt är att behovet av att delta i fritidsaktivitet inte ska behovsprövas. avstyrker placering av bestämmelsen i nytt kapitel och anser att fritidspengen i första hand ska placeras i 4 kap. SoL och i andra hand i 5 kap. SoL under bestämmelser om barn. Vidare menar att det är tveksamt om ett nytt kapitel når syftet att markera att fritidspengen inte ska vara ett ekonomiskt bistånd och inte ska behovsprövas. Förvaltningsrätten i ifrågasätter om förslaget inte lagtekniskt är bättre placerat i 4 kap. 3 § SoL. ser inte behov av att bestämmelsen regleras i ett särskilt kapitel. Det borde i stället kunna göras med en förtydligande skrivning i 4 kap. SoL, lämpligen som en del av en förklaring av vad som ska ingå i försörjningsstödet. Regeringen menar att en förutsättning för rätten till fritidspengen är att hushållet har och har haft ekonomiskt bistånd . Fritidspengen är inte en del av försörjningsstödet och inte tänkt att vara behovsprövad utan fritidspengen är en ersättning för faktiska kostnader för fritidsaktiviteter till hushåll som mottagit försörjningsstöd och har barn i årskurs 4–9. Fritidspengen är riktad till barnet och avser dess aktiviteter. Regeringen anser inte att syftet med reformen kan tillgodoses genom att höja beloppen för personliga kostnader för barn i riksnormen (4 kap. 3 § punkt 1 SoL) eller att inkludera ersättningen i försörjningsstödet i likhet med bistånd till skäliga kostnader för exempelvis boendekostnader, arbetsresor, hemförsäkring och el (4 kap. 3 § punkt 2 SoL). En höjning av riksnormen med ett månatligt belopp (t.ex. ) skulle inte vara tillräckligt för den som vid ett enskilt tillfälle behöver betala en termins- eller årsavgift. Det skulle i sådana fall kräva att hushållet kan spara ihop pengar för en stor engångsutgift. Ur ett barnperspektiv är det vidare viktigt att fritidspengen är tydligt destinerad till barnets aktiviteter. Riksnormen är utformad på ett sådant sätt att den ska täcka skäliga kostnader för utgifter som är regelbundet återkommande, lätta att schablonisera och som tillämpas enhetligt över landet. Övriga utgifter som vid behov ska täckas av försörjningsstödet (boende, hushållsel m.m.) är också huvudsakligen sådana som är regelbundet återkommande där kostnadsnivån kan variera över landet. Sådana utgifter ska också behovsprövas. Fritidspengen ska däremot inte behovsprövas och det är därför inte lämpligt att bestämmelsen regleras i 4 kap. SoL. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att bestämmelsen bör placeras i ett nytt kapitel för att tydliggöra att fritidspengen inte är en ersättning som är behovsprövad och således avviker den till sin konstruktion från försörjningsstödet. Genom att införa ett nytt kapitel tydliggörs att fritidspengen är en kostnadsersättning direkt riktad till utövande av fritidsaktiviteter. 2013/14:168 5.2 Barn som bor växelvis hos båda föräldrarna Regeringens förslag: Om barnet bor varaktigt även i ett annat hushåll (växelvist boende) och båda hushållen uppfyller kraven på rätt till fritidspeng, har respektive hushåll var för sig rätt till hälften av det belopp som fritidspengen högst får uppgå till. Om bara ett av hushållen uppfyller kraven på rätt till fritidspeng, har detta hushåll rätt till hälften av det belopp som fritidspengen högst får uppgå till. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås däremot att bestämmelsen utformas på ett annat sätt. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser kommenterar förslaget. Kammarrätten i har synpunkter på hur bestämmelsen ska formuleras. kvinno- och tjejjourers riksförbund (SKR) pekar på att om fritidspengen ska delas upp vid växelvist boende innebär det att barnen blir väldigt beroende av föräldrarnas möjligheter till samarbete. Makalösa föräldrar menar också att stödet riskerar att (liksom delat barnbidrag) bli en ytterligare konfliktkälla för särlevande föräldrar. anser att det är positivt att man kan dela på summan vid delad vårdnad. Dock måste utgångspunkten vara barnets behov och önskemål när det gäller frågan om bidraget ska delas eller ej. Skälen för regeringens förslag: Ersättningen för ett barns kostnader för fritidsaktiviteter ska efter ansökan betalas ut till den som företräder det hushåll där barnet bor. Men eftersom barnet kan bo växelvis hos sina föräldrar i olika hushåll bör det därför finnas möjlighet för båda hushållen att ansöka om fritidspeng. Regeringen föreslår därför att om barnet bor varaktigt även i ett annat hushåll (växelvist boende) har respektive hushåll var för sig rätt till hälften av det belopp fritidspengen högst får uppgå till under förutsättning att det uppfyller kraven. Regeringen vill framhålla att när barnet bor växelvis hos båda föräldrarna, dvs. bor ungefär lika mycket hos båda, kan det antas att båda ansvarar för barnets kostnader när det bor i respektive hushåll. Vissa remissinstanser pekar på en risk för konflikt mellan särlevande föräldrar till följd av att fritidspengen delas vid växelvist boende. Regeringen anser emellertid att en delning av fritidspengen ökar förutsättningarna för att båda föräldrarna kan bli delaktiga i barnets fritidsaktivitet. I syfte att stödja barn och föräldrar efter en separation eller skilsmässa har vidare regeringen i propositionen Förstärkta samarbetssamtal (prop. 2012/13:189) föreslagit att kommunerna får ett större ansvar för att ge föräldrarna i samarbetssamtal möjlighet ta upp frågor som rör barnets försörjning och frågor förknippade med detta. Det kan t.ex. gälla barnets behov och relevanta ekonomiska stödformer. Lagrådet menar att bestämmelsen som reglerar fritidspeng vid växelvist boende ger intryck av att endast reglera den situationen då båda hushållen har försörjningsstöd. Lagrådet anser att även den situation då endast det ena hushållet uppbär försörjningsstöd bör komma till tydligare uttryck i lagtexten. Vid växelvist boende ska rätten till fritidspeng prövas var för sig för I de fall båda hushållen har haft försörjningsstöd i sex månader eller mer kan därför Prop. 2013/14:168 fritidspeng komma att beviljas till två hushåll för samma barn. sammanlagda ersättningen för barnets fritidsaktiviteter får inte överstiga det högsta belopp som fritidspengen får uppgå till. Om båda hushållen uppfyller kraven på rätt till fritidspeng har respektive hushåll var för sig rätt till hälften av det belopp som fritidspengen högst får uppgå till. Om bara ett av hushållen uppfyller kraven på rätt till fritidspeng har endast detta hushåll rätt till hälften av det belopp som fritidspengen högst får uppgå till. Följande exempel åskådliggör hur bestämmelsen kan tillämpas. Om fritidspengen uppgår till högst per barn och år kan ett hushåll vid växelvist boende få högst . Hushållet får emellertid disponera sin rätt till fritidspeng som det finner lämpligt. Det hushåll som är berättigat till fritidspeng får beviljas full ersättning för barnets fritidsaktivitet upp till sin andel på . Det finns inget krav på att det andra hushållet ska ha betalat någon del av kostnaden för fritidsaktiviteten. Vid tillämpning av fritidspeng vid växelvist boende kan den praxis som upparbetats kring motsvarande begrepp inom underhållsstödet tjäna som vägledning. Regeringens förslag: Regeringen får meddela föreskrifter om vilket belopp fritidspengen får uppgå till. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. I promemorian föreslås däremot att bestämmelsen utformas på ett annat sätt. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig har inga synpunkter på förslaget. har avslagit förslagets ålderindelning för fritidspengen, liksom maximibeloppet, och kan därför inte tillstyrka att regeringen bemyndigas ta fram föreskrifter om socialnämndens skyldigheter att ersätta det som vill se som endast en del av den statligt finansierade fritidspengen. Skälen för regeringens förslag: Fritidspengen är konstruerad som en kostnadsersättning för barns fritidsaktiviteter till de hushåll som har varit beroende av ekonomiskt bistånd och har barn i årskurs 4–9. Beroende på olika fritidsaktiviteters kostnader kommer ersättningen till hushållen att variera men ersättningen ska ha ett högsta tak. Avsikten är att den högsta ersättningen ska vara gemensam för hela riket och att detta belopp ska fastställas av regeringen i förordning med stöd av ett bemyndigande i lag. Förutom beloppet för den högsta fritidspengen behöver regeringen även meddela närmare föreskrifter för tillämpning av bestämmelserna om fritidspeng, t.ex. om socialnämndens handläggning av ansökningar om fritidspeng och om beräkning av ersättningsperiod. Detta torde kunna göras med stöd av regeringens allmänna befogenhet enligt 8 kap. 7 § första stycket 1 regeringsformen att meddela föreskrifter om verkställighet av lag. En förutsättning för att regeringen på detta sätt 2013/14:168 ska få meddela föreskrifter till materiell utfyllnad av en lag inom det obligatoriska lagområdet är emellertid att den lagbestämmelse som ska kompletteras är så detaljerad att den inte tillförs något väsentligt nytt genom den av regeringen beslutade föreskriften (prop. 1973:90 s. 211). Regeringen gör bedömningen att det inte kommer att tillföras något väsentligen nytt i dessa verkställighetsföreskrifter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att meddela föreskrifter om vilket belopp fritidspengen får uppgå till. Regeringens förslag: Om någon genom oriktiga uppgifter eller genom underlåtenhet att lämna uppgifter eller på annat sätt förorsakar att fritidspeng utgetts obehörigen eller med för högt belopp, får socialnämnden återkräva vad som har betalats ut för mycket. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: har inget att erinra mot prome- förslag om återkrav. Däremot har och Kammarrätten i haft invändningar mot ett resonemang i promemorian rörande socialnämndens administration och utbetalning av fritidspengen. I promemorian angavs att ersättning för fritidsaktiviteter i normalfallet borde, om möjligt, utbetalas av kommunen direkt till anordnaren av aktiviteten mot någon form av underlag.