prop · H103218 · 2014-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2013/14:218 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Regeringen har i bred samverkan med berörda aktörer på nationell, regional och lokal nivå tagit fram en partnerskapsöverenskommelse för EU:s struktur- och investeringsfonder i (ESI-fonderna). Partnerskapsöverenskommelsen ska fungera som ett övergripande ramverk och strategiskt dokument för ESI-fondernas genomförande i medlemslandet. Den syftar till en förbättrad samordning mellan ESI- fonderna, att undvika överlappning dem emellan, och att insatta medel ska ge största möjliga effekt. I skrivelsen redovisar regeringen bakgrunden till partnerskapsöverenskommelsen och hur den har tagits fram i . Vidare sammanfattas överenskommelsens huvudsakliga innehåll, nya begrepp förklaras och verktyg presenteras. Skrivelsen visar också de övergripande svenska prioriteringarna, nationella målen, partnerskapet och ansvarsförhållanden för arbetet –2020, med den gemensamma riktningen att uppfylla syftena med partnerskapsöverenskommelsen och uppnå målsättningarna i EU 2020-strategin. 2013/14:218 Innehållsförteckning Ärendet och dess beredning .............................................................. Partnerskapsöverenskommelsen och ESI-fonderna i ett Varför en partnerskapsöverenskommelse?......................... 2.2Fyra struktur- och investeringsfonder finansierar Europeiska regionala utvecklingsfonden........... Europeiska havs- och fiskerifonden .................. ESI-fonderna ska bidra till EU 2020-målen ....................... Utvecklingsbehov och tillväxtpotential i ............... Konkurrenskraft, kunskap och innovation......... Hållbart effektivt nyttjande av resurser för en hållbar tillväxt............................................... Sysselsättning, anställbarhet och social Den territoriella dimensionen ............................ Prioriteringar, mål och principer..................................................... Jämställdhet och icke-diskriminering.............. Lokalt ledd utveckling..................................... Integrerad territoriell investering..................... Villkor, genomförande och utvärdering.......................................... 4.2Koordinering mellan ESI-fonder och andra Resultatreserv och översyn............................................... Programmens genomförande och administration ............. Åtgärder för att minska administrativ börda..................... 5 Förväntade resultat.......................................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .................. Ärendet och dess beredning Regeringen fattade beslut om att överlämna ett förslag till partnerskapsöverenskommelse till . Syftet med denna skrivelse är att beskriva framtagandet av partnerskapsöverenskommelsen, sammanfatta dess huvudsakliga innehåll och förklara nya begrepp och verktyg. Den svenska partnerskapsöverenskommelsen har utarbetats i samverkan med berörda aktörer lokalt, regionalt och nationellt för att säkerställa en god dialog och förankring av prioriteringar och innehåll. Arbetet bedrivs gemensamt av de tre departement som är ansvariga för ESI- fonderna: , och . Arbetet med att ta fram operativa program för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden har pågått parallellt med framtagandet av partnerskapsöverenskommelsen. Enligt regelverket är senaste datum för att överlämna partnerskapsöverenskommelsen till . Därefter har på sig från inlämnandet av partnerskapsöverenskommelsen att lämna sina synpunkter till medlemslandet och efter inlämnandet att godkänna partnerskapsöverenskommelsen. 2Partnerskapsöverenskommelsen och ESI- fonderna i ett sammanhang 2.1Varför en partnerskapsöverenskommelse? Inför programperioden 20142020 har och rådet, som ett led i arbetet med målsättningarna i 2020-strategin, antagit ett gemensamt regelverk1 för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. Fondernas gemensamma namn är Europeiska struktur- och investeringsfonderna, ESI- fonderna. I det gemensamma regelverket åläggs bl. a. medlemsstaterna att ta fram en så kallad partnerskapsöverenskommelse mellan varje medlemsstat och . Partnerskapsöverenskommelsen ska fungera som ett övergripande ramverk och strategiskt dokument för ESI-fondernas genomförande i 1 och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006. 2013/14:218 medlemslandet. Den syftar till en förbättrad samordning mellan ESI- fonderna och till att undvika överlappning dem emellan, för att få bästa möjliga effekt av insatta medel. En uttalad ambition för programperioden –2020 är att arbetet på ett tydligare sätt ska sträva mot målen i EU 2020-strategin och i för och i ökad grad kopplas till andra nationella och EU-finansierade program och verksamheter. Partnerskapsöverenskommelsen innehåller de övergripande svenska prioriteringarna för programperioden –2020 för att uppnå målsättningarna i EU 2020-strategin. 2.2Fyra struktur- och investeringsfonder finansierar program i Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) bidrar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i EU genom att utjämna regionala skillnader. I ska fonden, tillsammans med offentlig medfinansiering från nationell, regional och lokal nivå samt privat medfinansiering, finansiera åtta regionala och ett nationellt program. Insatserna inom de regionala strukturfondsprogrammen i ska primärt användas till att främja regional konkurrenskraft och hållbar tillväxt. Förutom betydande utvecklingsmedel som tillförs den regionala tillväxtpolitiken är strukturfondsprogrammen också ett instrument för samarbete över länsgränser med berörda aktörer kring en gemensam strategi i programområdena, vilket underlättar långsiktiga insatser som både bygger på regionala och nationella prioriteringar. Europeiska socialfonden (ESF) är EU:s huvudsakliga instrument för att främja en hög sysselsättningsnivå och fler och bättre arbeten för alla EU- medborgare. Fonden ska hjälpa såväl anställda och arbetslösa som företag i EU-länderna att bli bättre rustade att möta nya, globala utmaningar. Insatserna inom det nationella programmet för Europeiska socialfonden ska förstärka och utveckla den nationella arbetsmarknadspolitiken och bidra till en väl fungerande arbetsmarknad och en varaktigt ökad sysselsättning på lång sikt. Insatserna syftar till att stimulera kompetensutveckling som stärker individers ställning på arbetsmarknaden, oavsett anställningsform och tidslängd, och som bidrar till att tillgodose arbetsmarknadens behov av arbetskraft och kompetens. Syftet med insatserna är vidare att öka övergången till arbete bland kvinnor och män som står långt ifrån arbetsmarknaden, samt underlätta ungas etablering i arbetslivet och deltagande i utbildning. Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) syftar till att stärka en hållbar utveckling för landsbygden. Landsbygdsprogrammet ska stärka lantbrukets konkurrenskraft och förutsättningar för jobb på landsbygden, understödja miljö- och klimatarbetet och bidra till en hållbar förvaltning av naturresurser. Genom detta främjas ett öppet landskap och detta bidrar till att utveckla den biologiska mångfalden i jord- och skogsbruket. Insatserna kan därigenom medverka till att nå miljökvalitetsmål. Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling bidrar också till att modernisera landsbygden och ge utrymme för den lokala initiativkraften. 2.2.4Europeiska havs- och fiskerifonden Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) 2014–2020 är EU:s verktyg för att finansiera åtgärder inom den gemensamma fiskeripolitiken samt en del av den integrerade havspolitiken. Havs- och fiskeriprogrammet syftar liksom fiskeriprogrammet –2013 till att finansiera åtgärder som kan främja såväl långsiktigt hållbara fiskbestånd som ökad konkurrenskraft för företag med koppling till fiske- och vattenbrukssektorn. Det nya programmet kommer dock att ha ett bredare tillämpningsområde. En viktig nyhet är att programmet även kommer att finansiera vissa åtgärder som bidrar till målen för den integrerade havspolitiken samt till genomförandet av vetenskaplig datainsamling och fiskerikontroll. Detta kommer att innebära ett bredare och mer strategiskt angreppssätt vad avser vår havsmiljö och dess resurser. 2.3ESI-fonderna ska bidra till EU 2020-målen På samma sätt som andra insatser och reformer som görs på både EU- nivå och i medlemsstaterna är det viktigt att ESI-fondernas prioriteringar följer EU 2020-strategins prioriteringar och bidrar till att uppnå de mål som satts upp , enligt 2020-strategin som EU:s stats- och regeringschefer enades om 2010. Detta fastställs i det gemensamma regelverkets inledning. EU 2020-strategin bygger på följande tre prioriteringar som också är tänkta att förstärka varandra: –Smart tillväxt: utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation. –Hållbar tillväxt: främja en resurseffektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi. –Inkluderande tillväxt (tillväxt för alla): stimulera en ekonomi med hög sysselsättning och med social och territoriell sammanhållning. 2013/14:218 En viktig del av strategin är de fem övergripande mål som slagits fast på EU-nivå. Målen ger en allmän bild av var EU bör befinna sig 2020. Det finns även nationella mål som har satts upp i syfte att tydliggöra medlemsstaternas ansvar för att driva igenom nödvändiga reformer. De svenska nationella målsättningarna med avseende på EU 2020-strategin är i de flesta fall mer långtgående än EU:s överordnade mål. ligger bra till i fråga om måluppfyllelse på de flesta områden, även i förhållande till de egna målsättningarna. Detta framgår i tabellen nedan där siffror anges. Uppdaterade siffror presenteras i det nationella reformprogrammet. En höjning av syssel- En höjning av syssel- 20–64. genom ett ökat delta- Främst i grupper med utrikes födda, genom tider utan arbete och na i FoU ska uppgå till av BNP. liga och privata inve- steringarna i FoU till hållande till 1990 års inom EU (EU-ETS). En ökning av energi- studier och som inte Öka den andel 30–34 till 40–. komma ur en situa- att drabbas av fattig- dom och social ute- 2.4 Utvecklingsbehov och tillväxtpotential i Dokumentet partnerskapsöverenskommelsen inleds med en analys av olikheter, utvecklingsbehov och tillväxtpotential i . analysen är att belysa de utmaningar och möjligheter som ligger till grund för de prioriteringar som har gjorts och de mål som satts upp. Analysen är indelad efter tre huvudsakliga prioriteringsområden: Främja konkurrenskraft, kunskap och innovation, Förstärka hållbart effektivt nyttjande av resurser för en hållbar tillväxt samt Öka sysselsätt- ningen, Främja anställbarhet och Förbättra tillgängligheten till arbets- Dessutom innehåller analysen en del som rör territoriella förutsättningar, obalanser och flaskhalsar samt slutligen en sammanfatt- ning av utvärderingar, analyser och erfarenheter från innevarande Nedan följer en kort sammanfattning av analysen. 2013/14:218 2.4.1 Konkurrenskraft, kunskap och innovation möter både utmaningar och möjligheter i och med internationalisering och internationell konkurrens. På kort sikt kan strukturomvandlingar kräva insatser för att överbrygga förändrade förutsättningar för individer, branscher och orter. Företagen måste också kunna investera för att fortsätta att vara konkurrenskraftiga. Vikten av utbildning, forskning och innovation betonas. Eftersom tjänstesektorn fått en allt större betydelse för ekonomin blir det också viktigt med en vidgad syn på innovation och nya näringar. Storföretagens investeringar i forskning och utveckling (FoU) har minskat , vilket har dragit ner den totala summan av FoU. Detta motiverar ytterligare insatser för att uppnå det svenska EU 2020-målet på av BNP. På och regional nivå är det viktigt att attrahera och behålla kompetens, företag och kapital. För både företagen och de boende är bredband, fungerande transporter och entreprenörskap viktigt. 2.4.2Hållbart effektivt nyttjande av resurser för en hållbar tillväxt Klimatmålsättningar har satts upp och arbete pågår med att minska utsläpp och öka energieffektiviteten. Klimatanpassning är en viktig utmaning då ett ändrat klimat bedöms innebära konsekvenser för . Biodiversitet är också en viktig utmaning och kräver insatser inom exempelvis både jord- och skogsbruk samt fiske. Vattenmiljöer och akvatiska ekosystem, både hav och sjöar, påverkas av både landbaserade aktiviteter och aktiviteter till havs, vilket kräver gränsöverskridande åtgärder. Ett exempel är samarbetet mellan länderna kring som bl.a. syftar till att minska utsläppen i . Sysselsättning, anställbarhet och social Sysselsättningspolitikens viktigaste uppgift är att varaktigt öka syssel- sysselsättningsgrad närmar sig den svenska målsätt- ningen , men utmaningar består när det gäller grupper med svag förankring på arbetsmarknaden, såsom unga och utrikes födda. utdragna lågkonjunkturen har förstärkt de strukturella problemen på den Långtidsarbetslösheten har ökat och en del grupper har fått svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. löshet är en följd av att fler söker arbete som efterfrågan på arbetskraft har varit dämpad. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män ska minska genom en ökning av kvinnors sysselsätt- EU 2020-målet om att minska den andel av befolkningen som är i riskzonen för fattigdom eller social utestängning är också kopplat till deltagandet i arbetskraften. Vidare har utbildning och relevant kompetens en viktig roll i regeringens politik för full sysselsättning och en väl Med relevant kompetens stärks individens ställning på arbetsmarknaden och möjligheterna förbättras att både byta yrke och bransch och att stanna kvar i arbetslivet. Det finns en stor obalans i fråga om var i landet den ekonomiska aktiviteten är lokaliserad. Storstadsregionerna (, och ) står tillsammans för av BNP, vilket är en betydligt större koncentration än i många andra . Storstadsregionernas andel av rikets samlade ekonomi ökar dessutom . Arbetspendlingen till dessa regioner (begreppet regioner avser i denna skrivelse ett samlingsbegrepp för olika typer av regioner som t.ex. landsdelar eller funktionella regioner) ökar. Det är därför viktigt att se på städer i ett funktionellt regionperspektiv. Tillväxten sker dock även i delar av landet med mindre befolkning och i vissa fall i en högre takt än i storstadsregionerna. Denna tillväxt utanför storstadsregionerna är huvudsakligen baserad på utvinning av naturresurser och en global efterfrågan. Nyttjande av kultur samt natur- och kulturmiljöer för utveckling av besöksnäringen är också en bidragande orsak till denna tillväxt. De glesbefolkade delarna av landet har varaktiga utmaningar relaterade till de lokala och regionala marknadernas funktionssätt och tillgängligheten till andra nationella och internationella marknader. Glesheten medför också högre kostnader för både offentliga och kommersiella servicefunktioner, som är viktiga för invånarna och det lokala näringslivet. Brister i transportinfrastrukturen kan begränsa omställningen och internationaliseringen av det regionala näringslivet. Tillgången till bredband med hög överföringshastighet är ojämnt fördelad i och de områden som saknar god tillgång till bredband riskerar att tappa i konkurrenskraft. På samma sätt är tillgången till e-tjänster i offentlig sektor ojämnt fördelad över landet. I partnerskapsöverenskommelsen poängteras behovet av att det särskilda gleshetsstödet från EU till och Mellersta kan kompensera och bidra till att minska några av de naturliga nackdelarna i norra . Glesheten och de långa avstånden innebär särskilda utmaningar. Såväl Övre som Mellersta är till följd av sina geografiska lägen samt sin glesa befolkningsstruktur starkt beroende av väl fungerande och robusta transportsystem och tillgång till en väl fungerande informations- och kommunikationsteknologi. ska de förutsättningar som de glest befolkade regionerna har utnyttjas så att dessa regioner kan utvecklas. De naturliga förutsättningarna, i kombination med kompetens och hög nivå på tekniskt kunnande, kan ge konkurrensfördelar och bidra till att skapa förutsättningar för innovationer, tillväxt och sysselsättning, utjämna lägesnackdelar och stimulera innovationsutveckling, företagande och attraktivitet. De glest befolkade områdena är en viktig tillgång för investeringar inom miljö- och klimatområdet när det gäller produktion av förnybar energi. Det finns också ett behov av att diversifiera ekonomin för att göra den mindre sårbar för konjunkturerna i världsekonomin men också i syfte att attrahera arbetskraften att stanna kvar. Den glesa befolkningsstrukturen ger också förutsättningar som motiverar särskilt riktade företagsstöd inom ramen för regionalstödsriktlinjerna. 2013/14:218 3 Prioriteringar, mål och principer ESI-fonderna är viktiga instrument för att hantera de utmaningar som står inför. För att säkerställa att befintliga fonder nyttjas på bästa sätt, var för sig men också komplementärt, har valt att fokusera på tre övergripande prioriteringar, starkt kopplade till EU 2020-målen. Tanken är att omsätta EU 2020-målen till prioriterade investeringar och garantera ett resultatinriktat och kostnadseffektivt utnyttjande av EU:s medel. har i sitt s.k. ståndpunktspapper , Kommissionens ståndpunkt om utveckling av partnerskapsavtal och program i för perioden –2020, föreslagit de viktigaste finansieringsprioriteringarna för som syftar till att optimera användningen av ESI-fondernas medel . Den analys som är framtagen inom ramen för arbetet med partnerskapsöverenskommelsen har gett god vägledning i dialogen kring svenska prioriteringar. De tre övergripande svenska prioriteringarna nedan sammanfaller väl med . –Främja konkurrenskraft, kunskap och innovation. –Förstärka hållbart och effektivt nyttjande av resurser för en hållbar tillväxt. –Öka sysselsättningen, främja anställbarhet och förbättra tillgängligheten till arbetsmarknaden. Med grund i regeringens prioriteringar har tematiska mål och åtgärder identifierats inom ramen för partnerskapsöverenskommelsen. De utmaningar, mål och förväntade resultat som tagits fram utifrån detta framgår av tabellen i avsnitt 5 i denna skrivelse. Enligt det gemensamma regelverket och de fondspecifika reglerna, ska medlemsstaterna koncentrera stödet på insatser som ger största möjliga mervärde i relation till EU 2020-strategin, de särskilda territoriella utmaningarna, utmaningar som identifierats i Nationella reformprogrammet samt de relevanta landsspecifika rekommendationerna. Det gemensamma regelverket presenterar elva tematiska mål som medlemsstaterna har fått möjlighet att välja mellan. har sammantaget valt att tillämpa tio tematiska mål. I två tabeller nedan redovisas den indikativa fördelningen av medel per tematiskt mål under respektive program. Det fondspecifika regelverket för Europeiska havs- och fiskerifonden är ännu inte antaget, därför kan inte heller tillgängliga medel redovisas i tabellen. De valda tematiska målen kopplar till finansieringsprioriteringarna på följande sätt: Till prioriteringen att främja konkurrenskraft, kunskap och innovation Skr. 2013/14:218 kopplar de tematiska målen: 1. Stärka forskning, teknisk utveckling och innovation, 2. Öka tillgången till, användningen av och kvaliteten på informations- och kommunikationsteknik samt 3. Öka konkurrenskraften hos små och medelstora företag. Till prioriteringen att förstärka hållbart och effektivt nyttjande av resurser för en hållbar tillväxt kopplar följande tematiska mål: 4. Stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi inom alla sektorer, 5. Främja anpassning, riskförebyggande och riskhantering i samband med klimatförändringar samt 6. Skydda miljön samt främja en hållbar användning av resurser. Till prioriteringen att öka sysselsättningen, främja anställbarheten och förbättra tillgängligheten till arbetsmarknaden kopplar följande tematiska mål: 8. Främja sysselsättning och arbetskraftens rörlighet, 9. Främja social inkludering och bekämpa fattigdomen samt 10. Investera i utbildning, färdigheter och livslångt lärande. Tematiskt mål 7. Främja hållbara transporter och få bort flaskhalsar i viktig nätinfrastruktur, kan kopplas till alla tre prioriteringar. Lokalt ledd utveckling sorterar under tematiskt mål 8 och 9 men bidrar till måluppfyllelse inom alla prioriteringar. Tabell: Indikativ fördelning av medel per tematiskt mål (miljoner euro). Endast EU-medel redovisas här. främja en hållbar an- transporter och få bort ning och i vidareut- teten hos den offent- Tabell: indikativ EU-finansiering per program 2014–2020 (miljoner 2I beloppet ingår även socialfondsmedel och specifikt anslag för sysselsättningsinitiativet för unga. 3Regionalfondsmedel inom ramen för ett program för lokalt ledd utveckling. 4I beloppet ingår även socialfondsmedel för ett program för lokalt ledd utveckling. Enligt det gemensamma regelverket ska ett antal horisontella principer genomsyra alla program. Dessa är partnerskap och flernivåstyre, jämställdhet och icke-diskriminering samt hållbar utveckling. Nedan följer en kort sammanfattning av dessa och hur de hanterats i partnerskapsöverenskommelsen. Partnerskapsprincipen innebär att partnerskapsöverenskommelsen och programmen för ESI-fonderna ska utformas av medlemsstaten i ett organiserat partnerskap med representanter för berörda aktörer på regional och lokal nivå, nationella myndigheter samt andra berörda ekonomiska och sociala parter och organisationer från civilsamhället. har under hela processen eftersträvat öppenhet, delaktighet och tydlighet i syfte att möjliggöra utbyte av idéer och erfarenheter, men också för att säkerställa förankring bland berörda aktörer. Partnerskapsöverenskommelsen har utarbetats i samverkan med berörda aktörer för att säkerställa en god dialog och förankring av prioriteringarna och innehållet i dokumentet. I partnerskapsöverenskommelsen finns en bilaga med samtliga aktörer som bjudits in till dialogmöten. När det gäller de olika ESI-fonderna så finns etablerade nätverk och existerande partnerskap. En viktig utgångspunkt i hela förankringsarbetet har varit att använda befintliga forum i så stor utsträckning som möjligt. Företrädare för regeringen träffar regelbundet länsstyrelser, övriga regionala aktörer, nationella statliga myndigheter och olika intresseorganisationer. I dessa dialoger har företrädare för regeringen konsekvent valt att ta upp och diskutera frågan om partnerskaps- 5 Uppgifterna avser såväl ESF-medel som medel för sysselsättningsinitiativet för unga. 2013/14:218 överenskommelsen. Genom dialogen har utarbetandet av partnerskapsöverenskommelsen såväl stärkts som förankrats. Genomförandet av den svenska politiken ska bidra till en långsiktigt hållbar utveckling där kvinnors och mäns utvecklingskraft och innovationsförmåga sätts i förgrunden. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv och ska bidra till att nuvarande och kommande generationer av kvinnor och män kan erbjudas sunda ekonomiska, sociala och miljömässiga förhållanden. I är jämställdhetsintegrering den huvudsakliga strategi som används för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhetsintegrering innebär att beslut inom alla politikområden ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Detta gäller såväl på nationell som på regional och lokal nivå.