prop · H2031d2 · 2014-10-23 00:00:00 — Med dagens skatte- och transfereringssystem skulle effekten av frånvaron mildras. För individer med relativt låga inkomster mildras effekten av frånvaro eftersom grundavdragets utformning innebär att den procentuella skatten blir lägre vid minskad pension. Även grundskyddet i pensionssystemet mildrar effekten av deltidsarbete, lägre pensions- inkomster ökar sannolikheten att individen beviljas inkomstprövade transfereringar.60 uppgick kvinnors månadslön i genomsnitt till av männens vilket innebär att det totala lönegapet mellan könen var eller (se tabell 2.10). Detta avser en månadslön som är uppräknad till motsvarande heltid, vilket är det begrepp som genomgående används i avsnittet.61 Eftersom kvinnor arbetar deltid och är frånvarande från arbetet i högre utsträckning än män blir skillnaderna i faktisk löneinkomst större än de skillnader i månadslön som redovisas i detta avsnitt. 60Garantipension () utgör tillsammans med bostadstillägg till pensionärer () de viktigaste grundskydden för äldre. Även särskilt bostadstillägg (SBTP) och äldreförsörjningsstöd (ÄFS) utgör en del av grundskyddet men är av mindre betydelse. 61Uppgifterna baseras på lönestrukturstatistiken där alla löner är uppräknade till motsvarande heltidslön. Löneskillnadernas utveckling över tid Lönegapet har varierat något , men jäm- fört med 1992 har lönegapet minskat (se diagram 2.16). Diagram 2.16 Totalt lönegap mellan kvinnor och män efter sektor 1992–2013 Källa: och . Det totala lönegapet kan förklaras av en mängd faktorer, där könsuppdelningen mellan olika yrken är den enskilt viktigaste förklaringen. Gapet uppstår eftersom den genomsnittliga lönen varierar mellan olika yrken och kvinnor är överrepresenterade i yrken där den genomsnittliga lönen är låg (se tabell 2.9). Den största yrkesgruppen bland kvinnor, under- sköterskor, har en månadslön på , att jämföra med den största yrkesgruppen för män, företagssäljare, som har en månadslön på . För att ta hänsyn till att män och kvinnor fördelar sig olika avseende vissa lönepåverkande egenskaper som t.ex. utbildning, arbetslivs- erfarenhet, yrke och sektor är det vanligt att göra en s.k. standardvägning (se sista kolumnen i tabell 2.10). Genom standardvägningen erhålls ett oförklarat lönegap. Om samtliga lönepåverkande faktorer var observerbara för analys skulle det oförklarade lönegapet representera ett mått på hur stor inverkan individens kön har på lönen. Det är dock inte möjligt att mäta och kvantifiera alla egenskaper, t.ex. engagemang, idérikedom och social förmåga, som troligtvis påverkar individens lön. Dessutom finns inte samtliga chefsnivåer och arbetets svårighetsgrad i den officiella statistiken. Det är därför inte möjligt att avgöra om det oförklarade lönegapet enbart beror på individens kön eller om det beror på 2014/15:1 Bilaga 3 skillnader i egenskaper eller arbetsuppgifter mellan könen. Tabell 2.9 Månadslön i de största yrkesgrupperna för kvinnor respektive män 2013 Totalt antal anställda, andel kvinnor och månadslön inredningssnickare m.fl. 47 268 Källor: och . Anm.: Avser månadslöner. Tabell 2.10 Genomsnittliga månadslöner 2013 Kvinnors lön i procent av Anm.: Tabellen visar en månadslöner uppräknade till heltid. Standardvägningen tar hänsyn till att kvinnor och män arbetar i olika yrken och sektorer samt har olika utbildningsnivå, arbetstid och ålder. Källa: och . Det oförklarade lönegapet låg 2013 på sett till samtliga sektorer (se diagram 2.17). har det oförklarade lönegapet 2014/15:1 Bilaga 3 sjunkit med en procentenhet.62 Det oförklarade lönegapet är betydligt större i den privata sektorn än i den offentliga sektorn, framför allt till följd av ett stort lönegap bland tjänste- männen i den privata sektorn. Diagram 2.17 Lönegap efter sektor 2005–2013 Oförklarat lönegap efter standardvägning, procent Källor: och . En förklaring till det större lönegapet bland tjänstemännen är att det är större lönespridning i denna grupp. Tjänstemännen förhandlar också i högre utsträckning om sin lön individuellt, vilket ökar lönespridningen. Forskning visar att kvinnor är mer återhållsamma i sina löneanspråk jämfört med män och att kvinnor och män bedöms olika i en förhandlingssituation. Både kvinnor och män i chefsposition är mer återhållsamma med att tillmötesgå kvinnors löneanspråk och den negativa effekten för kvinnor som förhandlar mer aggressivt är större.63 Detta innebär sammantaget att det oförklarade lönegapet blir större. I den statliga sektorn är det oförklarade lönegapet 2013 , vilket är något lägre än det är för samtliga sektorer. En närmare analys av lönegapet i statlig sektor visar att då hänsyn tas till mer detaljerad information om bl.a. arbetets svårighetsgrad kvarstår i oförklarat lönegap.64 Lönegapet i den statliga sektorn kan därmed i stor utsträckning förklaras av att män och kvinnor har arbetsuppgifter med olika omfång och komplexitet. Att det oförklarade lönegapet är så litet innebär att den direkta lönediskrimineringen sannolikt är liten i denna sektor. Att män och kvinnor innehar olika befattningar och arbetsuppgifter kan däremot bero på s.k. fördelningsdiskriminering – att kvinnor och män har olika möjligheter att stiga i befattning eller att få vissa tjänster. Lönegapet är större högre upp i lönefördelningen Att möjligheterna att ta sig upp i hierarkierna är mindre för en särskild grupp kallas i bland för glastak, vilket innebär att det finns ett slags osynlig barriär som hindrar denna grupp från avancemang över en viss nivå. Ett tecken på förekomsten av ett sådant glastak är att storleken på lönegapet accelererar vid högre nivåer i lönefördelningen. Enligt en forskningsstudie uppstod ett sådant glastak för kvinnor i . Studien visade att förekomsten av glastak främst var kopplad till kön, för utrikes födda syntes exempelvis inga accelererande löneskillnader gentemot inrikes födda. En förklaring till glastaket som framförs i studien är att kvinnors och mäns egenskaper värderas olika på arbetsmarknaden. Detta kan bero på att kvinnor deltar i arbetskraften i mindre utsträckning än män genom mer deltidsarbete och högre frånvaro.65 En annan studie visar att en del av löneskillnaderna, framförallt högre upp i lönefördelningen, kan förklaras av att män och kvinnor, även då de har yrken med lika hög prestige, har olika tidskrävande och lönefrämjande arbetsvillkor; som ständig tillgänglighet, tjänsteresor, personalansvar och obetalt övertidsarbete. Att män med barn i större utsträckning än kvinnor med barn hade sådana villkor som kan vara svåra att förena med ett familjeansvar står således för en betydande 62Yrkesklassificeringen gjordes om 2005 och är betydligt mer detaljerad än tidigare, vilket försvårar jämförelser bakåt i tiden. 63Säve–, Are women asking for low wages? Gender differences in competitive bargaining strategies and ensuing bargaining success, reviderad version av Working paper 2007:7, , 2011. 64Utvecklingen av löneskillnaden mellan statsanställda kvinnor och män åren 2000–2012 (2013:7). Denna rapport bygger på annan statistik än de uppgifter som publiceras av SCB och och är därmed inte helt jämförbar. 65Albrecht m.fl., Is there a glass ceiling in ?, , 2003. 2014/15:1 Bilaga 3 del av löneskillnaderna i högkvalificerade yrken.66 verkar glastakseffekten för kvinnor i ha minskat något i betydelse. har beräknat det oförklarade lönegapet mellan kvinnor och män för olika delar av lönefördelningen inom olika sektorer 2000 och 2011.67 Lönegapet ökar tydligt över fördelningen både i den privata och i den offentliga sektorn. Mest dramatisk ökning är det för tjänstemännen i den privata sektorn (se diagram 2.18). har dock både lönegapet och glastakseffekten minskat något. Diagram 2.18 Oförklarat lönegap för olika percentiler i lönefördelningen respektive 2011 Tjänstemän i privat sektor, procent Källa: , Lönebildningsrapporten . 66 Familjeansvar och könslöneskillnader, i Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser (SOU 2014:28). 67 Se Lönebildningsrapporten () för lönegapen inom de andra sektorerna. 2014/15:1 Bilaga 3 jämställt i ett internationellt perspektiv () har, på uppdrag av Europeiska kommissionen, ut- arbetat Gender Equality Index. I indexet bedöms kvinnors och mäns villkor i medlemsländerna utifrån kategorier som arbete, pengar, kunskap, tid, makt och hälsa. I indexet innebär siffran 100 att ett land är jämställt. har det högsta resultatet med 74,3, följt av och . Genomsnittet i EU ligger på 54. I detta avsnitt jämförs sysselsättningsgrad, arbetstid och lönegap för EU:s medlemsländer. Ur välfärdssynpunkt är det angeläget med högt arbetskraftsdeltagande, få deltidsarbetande och höga löner för såväl kvinnor som män. Ju mindre skillnad det är mellan dessa variabler, desto mindre blir skillnaden i arbetsinkomster mellan könen. Hög sysselsättningsgrad för kvinnor i Skillnaderna mellan olika länder är betydande. har den högsta sysselsättningsgraden för kvinnor inom EU (se tabell 2.11). är andelen deltidssysselsatta hög och lönegapet ligger nära genomsnittet för övriga EU-länder. Länder med hög sysselsättningsgrad bland kvinnor har ofta en större andel deltidsarbetande kvinnor och ett större lönegap. Den totala löne- skillnaden mellan kvinnor och män i hamnar nära EU-genomsnittet. Andelen kvinnor som arbetar deltid är högre än andelen män i samtliga EU-länder. Kvinnors ökade arbetskraftsdeltagande består till stor del av deltidsarbete. Jämfört med genomsnittet i EU arbetar en förhållandevis hög andel kvinnor deltid i . Lägst andel deltidsarbetande kvinnor (och män) finns i och . Högst andel deltidsarbetande kvinnor (och män) finns i , där mer än tre fjärdedelar av alla sysselsatta kvinnor är deltids- arbetande. Rätten till föräldraledighet kan påverka både kvinnors sysselsättningsgrad och lönegapet mellan könen. Å ena sidan är sysselsättnings- graden högre bland kvinnor och skillnaden i sysselsättningsgrad mindre mellan könen i länder med lagstadgad föräldraledighet. Å andra sidan finns det studier som pekar på att det för- hållandevis höga lönegapet i också kan vara ett resultat av den generösa föräldra- försäkringen eftersom kvinnors långa förvärvsavbrott leder till att de halkar efter i fråga om arbetslivserfarenhet och kompetens- utveckling i förhållande till männen.68 Tabell 2.11 Internationell jämförelse 2013 Personer 20–, procent Anm.: Resultaten baseras på enkätuppgifter. Deltid kan betyda olika saker i olika länder eftersom uppgifterna bygger på enkäter där de som svarar själva får definiera sina arbeten som hel– eller deltidsarbeten. Löneskillnaden avser ej standardvägda timlöner (brutto) i företag med minst tio anställda och avser senaste . 68 m.fl., Is there a glass ceiling in ?, , 2003. 3 Individuell disponibel inkomst Ur ett jämställdhetsperspektiv är det viktigt att studera hur stor disponibel inkomst kvinnor respektive män förfogar över. En egen inkomst medför ekonomisk självständighet.69 I detta avsnitt fokuseras därför på begreppet individuell disponibel inkomst.70 Detta definieras som summan av individens egna marknadsinkomster, som arbetsinkomst och kapitalinkomst, samt transfereringar och skatter. Hushållsrelaterade transfereringar (exempelvis barnbidrag och bostadsbidrag) fördelas lika mellan samman- boende. De skillnader mellan män och kvinnor som finns på arbetsmarknaden, i yrken, löner, arbetstid och frånvaro, leder till att kvinnor har betydligt lägre arbetsinkomster än män. Skatter och transfereringsinkomster jämnar dock ut inkomstskillnaden till viss del. Skillnaden i individuell disponibel inkomst mellan män och kvinnor i förvärvsaktiv ålder var år 2012.71 Genom att arbetsinkomsterna ligger till grund för ålderspensionens nivå kvarstår inkomst- skillnaderna även efter den förvärvsaktiva perioden. 3.1Individuell disponibel inkomst i förvärvsaktiv ålder Den individuella disponibla inkomsten är lägre för kvinnor än för män i samtliga åldersgrupper (se diagram 3.1). Mätt i kronor är skillnaden mellan kvinnor och män störst i förvärvsaktiv ålder. 2014/15:1 Bilaga 3 Diagram 3.1 Individuell disponibel inkomst i olika åldrar 2012 Anm.: Serien är utjämnad på grund av få observationer i vissa åldrar. Källor: och egna beräkningar. Kvinnors arbetsinkomster har ökat snabbare Det största inkomstslaget för kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder är arbetsinkomst (dvs. lön och företagarinkomster). På grund av skillnaderna på arbetsmarknaden i form av kvinnors kortare arbetstid, mer frånvaro och lägre löner har kvinnor lägre arbetsinkomster än män. Kvinnornas arbetsinkomst har dock trendmässigt ökat snabbare än mäns (se diagram 3.2). Detta kan framför allt förklaras av att kvinnors faktiska arbetstid har ökat som männens minskat (se avsnitt 2.2). Andelen sysselsatta av kvinnorna i har visserligen ökat men sysselsättningsgraden har ökat mer bland män. Även minskade löneskillnader har i viss mån bidragit till den snabbare utvecklingen av kvinnors arbetsinkomst. 69Detta kan härledas till målet om ekonomisk jämställdhet, som säger att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. 70SCB följer regelbundet inkomstfördelningen i genom under– sökningen av hushållens ekonomi (HEK). Analysen i följande avsnitt grundar sig huvudsakligen på denna undersökning. Den senaste versionen av HEK avser 2012. Se underbilagan för en beskrivning av datamaterialet och för en mer ingående förklaring av den individuella disponibla inkomsten. 2014/15:1 Bilaga 3 Diagram 3.2 Arbetsinkomst för kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder 1995–2012 Medianinkomst priser, kronor respektive kvinnors andel av mäns inkomst i procent, 20–64 år Kv/M (höger axel) Källor: och egna beräkningar. Skatter och transfereringar jämnar ut inkomstskillnaden mellan kvinnor och män Kvinnor och män får i viss utsträckning sina inkomster från olika källor (se tabell 3.1). Kvinnor hade i genomsnitt av mäns lön och företagarinkomster , men av den individuella disponibla inkomsten. Detta beror delvis på att männens högre arbetsinkomster innebar att de betalade en högre andel skatt och delvis på att kvinnor har en högre andel transfereringsinkomster. Skattesystemets progressivitet och transfe- reringar bidrar till att minska såväl inkomstskillnaderna mellan könen som inkomstspridningen. Genom att ersättningsnivåerna i social- försäkringssystemen baseras på arbetsinkomsten får kvinnor ofta lägre ersättning än män räknat i kronor. Systemen är dock utformade på ett sätt som minskar skillnaderna i ersättningsnivån, bl.a. genom att endast arbetsinkomster upp till en viss nivå ger rätt till ersättning. Eftersom kvinnor är sjukskrivna och föräldralediga i större uträckning än män blir dock den totala inkomsten från socialförsäkringarna högre för kvinnor. Kvinnor och män har i ungefär samma utsträckning någon kapitalinkomst. Den genomsnittliga storleken på kapitalinkomsten är dock betydligt högre för männen jämfört med för kvinnorna. Kvinnor är oftare än män ensamstående föräldrar och har därför fler ersättningar som är förknippade med föräldraskap, såsom bostadsbidrag, barnbidrag och erhållet underhållsstöd. Tabell 3.1 Individuell disponibel inkomst för personer med olika inkomstslag 2012 Kronor och fördelning i procent, 20–64 år = Lön, företagarink. +Sjukpenning, SA– ersättn., mm +Studiestöd (bidrag + -Underhållsstöd, givet Anm.: Medelinkomsten avser dem som har det aktuella inkomstslaget. Detta medför att värdena på summaraderna inte är lika med summan av de redovisade medelvärdena. Källor: och egna beräkningar. Utveckling av individuell disponibel inkomst har relationen mellan kvinnors och mäns individuella disponibla inkomster varit förhållandevis stabil på (se diagram 3.3). Mätt i kronor har emellertid skillnaden i inkomster mellan kvinnor och män ökat och var 2012 . Att den snabbare ökningen av kvinnors arbetsinkomster i förhållande till mäns inte tydligt avspeglas i utvecklingen av de relativa disponibla inkomsterna kan delvis förklaras av den utjämning som sker via skatter och transfereringar. Att arbetsinkomsterna ökat är också till del en följd av att frånvaron, som ersatts med olika transfereringar, minskat. Diagram 3.3 Individuell disponibel inkomst för kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder 1995–2012 Medianinkomst priser, kronor och kvinnors andel av mäns inkomst i procent, 20–64 år Kv/M (höger axel) Källor: och egna beräkningar. 3.2Individuell disponibel inkomst för äldre Pensionens nivå beror till stor del på arbets- inkomsterna tidigare i livet. Äldre kvinnors låga disponibla inkomst i förhållande till männens förklaras av att de förvärvsarbetat i mindre omfattning och till lägre lön än män. Även om skillnaderna i förvärvsfrekvens mellan könen är förhållandevis små , var många av dagens kvinnliga pensionärer i förvärvsaktiv ålder då kvinnor arbetade i betydligt mindre utsträckning. Förvärvsdeltagandet bland kvinnor har ökat dramatiskt vilket inneburit ökade arbetsinkomster. Detta kommer att leda till att kvinnors pensioner ökar i förhållande till männens för varje generation. 2014/15:1 Bilaga 3 Det finns även demografiska skäl till att kvinnor har lägre pensioner än män. Kvinnor lever i genomsnitt längre än män och pensionerna är generellt sett lägre för äldre pensionärer (se tabell 3.2). Det finns flera skäl till detta. Dels utbetalas vissa pensionsförmåner tidsbegränsat efter pensioneringen, dels ökar pensionerna långsammare än lönerna. Det senare beror på att indexeringen av utgående pensionsförmåner är lägre än den genomsnittliga löneökningstakten. Följden av detta blir att skillnaden mellan lön och pension blir större ju det gått sedan pensioneringen. Det är större inkomstskillnader mellan könen för sammanboende pensionärer än för ensamstående pensionärer. En orsak till detta är att många ensamstående kvinnor har änkepension eller andra typer av efterlevandeförmåner. Många ensamstående kvinnor har också bostadstillägg. Tabell 3.2 Individuell disponibel inkomst för befolkningen , efter åldersgrupp och hushållstyp 2012 Medianvärde i kronor och kvinnors andel i procent Kv/M % Källor: och egna beräkningar. Män arbetar i högre utsträckning än kvinnor efter och har därför större arbets- inkomst. av männen var sysselsatta 2013, i samma åldersgrupp var av kvinnorna sysselsatta.72 Den disponibla inkomsten har ökat trend- mässigt för såväl äldre kvinnor som män . De äldre kvinnornas inkomst i förhållande 72Arbetskraftsundersökningen (). 2014/15:1 Bilaga 3 till männens uppvisar däremot inte någon tydligt stigande trend (se diagram 3.4). Kvinnornas ökade förvärvsarbete har lett till ökad inkomstbaserad pension, har männens pension ökat i motsvarande grad. Diagram 3.4 Individuell disponibel inkomst för äldre 1995– 2012 Medianinkomst priser, kronor och kvinnors andel i procent, befolkningen över 64 år Kv/M (höger axel) Källor: och egna beräkningar. 4Ekonomisk jämställdhet och regeringens reformer I detta avsnitt redogörs dels för de reformer som regeringen aviserar i denna proposition vilka har som syfte att påverka den ekonomiska jämställdheten, dels för effekterna på kvinnors och mäns disponibla inkomster av samtliga förslag i propositionen. 4.1Reformer för ekonomisk jämställdhet ska kunna arbeta heltid är också att barnomsorg och äldreomsorg är av hög kvalitet och att tillgängligheten är god. Regeringens satsningar på att motverka och förebygga mäns våld mot kvinnor bedöms också bidra till ökad ekonomisk jämställdhet . Reserverad tid i föräldrapenningen Föräldraförsäkringen syftar till att båda föräldrarna ska ha möjlighet att kombinera föräldraskap med förvärvsarbete eller studier. Införandet har lett till att kvinnors incitament att delta i arbetskraften har ökat vilket därmed har förbättrat den ekonomiska jämställdheten. Uttaget av föräldrapenning är dock fortfarande väldigt skevt fördelat mellan kvinnor och män vilket får negativa inverkningar på den ekonomiska jämställdheten. Ett flertal reformer har tidigare genomförts i syfte att få föräldrar att dela mer lika på föräldraledigheten, både genom att påverka de ekonomiska incitamenten och genom att begränsa möjligheten att överlåta föräldrapenningdagar till den andra föräldern. Effekterna av att begränsa överlåtandet har haft tydliga effekter på uttaget av föräldrapenning, medan förbättrade ekonomiska incitament att dela mer lika inte uppvisat någon effekt i de utvärderingar som gjorts.73 Det finns dock en studie som visar att föräldraledighetens längd inte påverkats av de reserverade månaderna för vare sig kvinnor eller män.74 En utvärdering av mer långsiktiga effekter av reformer i föräldrapenningen visar att den första reserverade månaden också påverkat fördelningen av föräldrarnas uttag av tillfällig föräldrapenning för vård av barn. Detta skulle kunna indikera att den lett till en jämnare Reformer som aviseras i denna proposition vilka har som syfte att stärka den ekonomiska jämställdheten är ytterligare en reserverad månad i föräldrapenningen och ett avskaffande av det kommunala vårdnadsbidraget. Regeringens satsningar på förbättringar i välfärdssektorn är också viktiga för att öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Detta eftersom det i stor utsträckning är kvinnor som arbetar i välfärdssektorn och satsningarna bedöms förbättra arbetsvillkor och löner, samt innebära att fler kvinnor kan arbeta heltid. En förutsättning för att fler, framför allt kvinnor, 73År infördes den första reserverade månaden som innebar att föräldrapenningdagarna inte längre kunde fördelas helt fritt mellan föräldrarna. utökades antalet reserverade dagar från 30 . utökades det totala antalet föräldrapenningdagar från Jämställdhetsbonusen infördes i syfte att stimulera till ett jämnare uttag av föräldrapenningen. För effektutvärderingar av dessa reformer se t.ex. Ett jämställt uttag? Reformer inom föräldraförsäkringen (Inspektionen för socialförsäkringen 2012:4), eller Jämställdhetsbonusen – en effektutvärdering (, Socialförsäkringsrapport 2010:5). 74Karimi m.fl., Effekter av föräldrapenning på arbetsutbud (utvärdering 2012:22). fördelning av hushållsarbetet. Däremot påverkades inte föräldrarnas inkomster på längre sikt.75 Även om de uppmätta effekterna av reserverad tid i föräldrapenningen på jämställd- heten är ganska små så kan de leda till förändrade normer kring föräldraskap och föräldraledighet. Sådana förändringar sker gradvis och kan påverka både de som fick barn före och de som fick barn efter reformen, vilket innebär att effekterna av reformen underskattas.76 Eftersom jämställdhetsbonusen inte har uppvisat några effekter på uttaget av föräldrapenning aviserar regeringen att den ska avskaffas . är det möjligt för kommunerna att införa vårdnadsbidrag och har drygt en tredjedel av alla kommuner infört denna stödform. Vårdnadsbidraget ger föräldrar rätt till ledighet från förvärvsarbete på hel- eller deltid för att vara hemma med barn som fyllt 1 men ännu inte . Användandet i (både i termer av antal kommuner som erbjuder vårdnadsbidrag och antal sökande) har ökat sedan införandet 2008 men tycks ha minskat därefter.77 Användandet är dock lågt. fick av barnen i de berörda kommunerna vårdnadsbidrag . En majoritet av dem som fick vårdnadsbidrag var kvinnor. Utrikes födda var också överrepresenterade i förhållande till sin andel av befolkningen med barn i åldern 1–. Eftersom det kommunala vårdnadsbidraget förlänger framför allt kvinnors förvärvsavbrott i samband med att de blir föräldrar aviserar regeringen att det ska avskaffas. Detta bedöms bidra till ökad ekonomisk jämställdhet genom att kvinnors arbetsutbud och därigenom 75Den andra reserverade månaden uppvisade ingen effekt på föräldrarnas fördelning av uttag av tillfällig föräldrapenning men däremot en liten effekt på mammornas inkomster. Se Effekter på jämställdhet av reformer i föräldrapenningen (Inspektionen för socialförsäkringen 2013:17). 76För en diskussion av detta se Effekter på jämställdhet av reformer i föräldrapenningen (Inspektionen för socialförsäkringen 2013:17).