prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — Enligt regeringens mening är förslaget som behandlas i detta avsnitt av det slaget att Lagrådets synpunkter borde ha inhämtats. På grund av den korta tid som stått till förfogande för att ta fram och remissbehandla förslaget har detta inte varit möjligt. Regeringen utgår från att Lagrådets synpunkter kommer att inhämtas på lagförslaget under riksdagsbehandlingen. jobbskatteavdraget , med tillägg för av den del av arbetsinkomsten som överstiger detta belopp, minskat med grundavdraget. Detta underlag multiplicerat med skattesatsen för inkomstskatt ger jobbskatteavdraget. För arbetsinkomster som överstiger 130 500 men inte är underlaget för jobbskatteavdraget , med tillägg för av den del av arbetsinkomsten som överstiger , minskat med grundavdraget. Detta underlag multiplicerat med skattesatsen för inkomstskatt ger jobbskatteavdraget. För arbetsinkomster som överstiger är jobbskatteavdraget skillnaden mellan och grundavdraget, multi- plicerad med skattesatsen för inkomstskatt. Beräkningen av jobbskatteavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt illustreras i tabell 6.1. Tabell 6.1 Beräkning av jobbskatteavdraget för personer som inte har fyllt –0,91 PBB (AI-GA)*KI PBB–2,94 PBB (0,91 PBB+0,332*(AI-0,91 PBB)-GA)*KI PBB–8,08 PBB (1,584 PBB+0,111*(AI-2,94 PBB)-GA)*KI (2,155 PBB-GA)*KI Anm.: PBB = Prisbasbelopp, AI = Arbetsinkomst, GA = Grundavdrag, KI = Skattesatsen för inkomstskatt. Jobbskatteavdraget infördes och har förstärkts fyra gånger – . Jobbskatteavdraget är en skattereduktion för arbetsinkomster. Bestämmelserna om jobbskatteavdraget finns i 67 kap. inkomstskattelagen (1999:1229). För dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt beräknas jobbskatteavdraget på följande sätt för . På arbetsinkomster – vilka även omfattar inkomster av aktiv näringsverksamhet – upp t.o.m. är jobbskatteavdraget skillnaden mellan arbetsinkomsterna och grund- avdraget, multiplicerad med skattesatsen för inkomstskatt. Detta innebär att om en persons förvärvsinkomster uteslutande består av arbetsinkomster om högst per För dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt är jobbskatteavdraget högre. Jobb- skatteavdraget för denna grupp beräknas på följande sätt för . På ar- betsinkomster upp t.o.m. är jobbskatteavdraget av arbetsin- komsterna. För arbetsinkomster som överstiger I tabell 6.2 visas hur jobbskatte- avdraget beräknas för dem som vid beskattnings- årets ingång har fyllt . Tabell 6.2 Beräkning av jobbskatteavdraget för personer som har fyllt Arbetsinkomst (kr) 0,2*AI 000–300 000 000+0,05*AI Anm.: kr = kronor, AI = Arbetsinkomst. 6.1.3Jobbskatteavdraget trappas av för höga inkomster Regeringens förslag: Jobbskatteavdraget trappas av för dem som vid årets ingång inte har fyllt och som har arbetsinkomster som överstiger 13,48 prisbasbelopp , vilket motsvarar en arbetsinkomst på ca eller mer . Avtrapp- ningstakten ska vara . För dem som vid årets ingång har fyllt trappas jobbskatteavdraget av för arbets- inkomster som överstiger med en avtrappningstakt på . Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig har inget att erinra mot förslaget. Företagarna, regel- nämnd (NNR), akademikers central- organisation (), (Sinf) och Näringslivets skattedelegation (NSD), vars remissyttrande hänvisar till, avstyrker förslaget. framhåller att förslaget minskar utbildningspremien för en akademisk examen. Även Företagarna, , och Tjänstemännens central- organisation (TCO) anser att förslaget försämrar incitamenten för utbildning. NNR, NSD och Sinf anser att förslaget försämrar arbetsutbudet och konkurrenskraft. Även anser att förslaget riskerar att minska arbetsutbudet. menar att förslaget kan minska utbudet av välutbildad arbetskraft i . Det bör enligt NNR, NSD och Sinf redovisas hur förslaget påverkar det svenska skattesystemets kon- kurrenskraft och arbetsmarknadens funktions- sätt. Även efterfrågar en beskrivning av konsekvenserna av förslaget för utvecklingen på arbetsmarknaden. () anser att förslaget kan ge upphov till lägre beskattningsbara inkomster genom minskade arbetsinsatser och inkomstomvandling från arbets- till kapitalinkomster. Det finns därför enligt KI en risk att de offentligfinansiella effekterna kan vara överskattade. Enligt KI är dock effekten på antalet arbetade timmar svårbedömd och sysselsättningseffekten är försumbar. Det är enligt KI önskvärt att effekterna på bl.a. medelarbetstid och inkomst- fördelning analyseras i högre utsträckning. () anser att förslaget kan påverka utbudet av arbete genom att antalet arbetade timmar minskar. ESV har inget att erinra mot de statiska beräkningarna som redovisas i promemorian men anser att den långsiktiga effekten på de offentliga finanserna är lägre. Även och anser att förslaget i slutändan kan ge mindre skatteintäkter. Effekten på inkomstfördelningen är enligt marginell. utvär- dering (IFAU) anser att en marginalskatte- höjning på är en relativt liten höjning som antagligen inte, åtminstone inte på kort sikt, kommer att leda till stora reduktioner i antalet arbetade timmar. Förslaget minskar enligt konsumenternas konsum- tionsutrymme vilket antas sänka tillväxttakten för handeln. Förslaget kan enligt och minska skattesystemets transparens. anser att konsekvenserna beskrivs på ett övergripande och summariskt sätt och att det därför inte är möjligt att ta ställning till förslagets konsekvenser. Det hade enligt varit värdefullt om effekterna av förslaget hade redovisats mer ingående. och anser att remisstidens längd inte uppfyller regeringsformens krav på beredning av lagförslag. Skälen för regeringens förslag Det finns enligt regeringens bedömning såväl offentligfinansiella som fördelningspolitiska skäl för att trappa av jobbskatteavdraget för dem med höga inkomster. Vid en internationell jämförelse sticker det svenska jobbskatteavdraget ut då det inte trappas av. Regeringen anser därför, trots vad flera remissinstanser – däribland TCO, NSD och – anför om utbildnings- premie, konkurrenskraft, arbetsutbud, konsum- tionsutrymme och transparens, att jobbskatte- avdraget bör trappas av för dem med höga inkomster. Det bedöms enligt regeringens mening som lämpligt att trappa av jobbskatte- avdraget för dem som har arbetsinkomster som 2015 överstiger ca eller , med en avtrappnings- takt på . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att jobbskatteavdraget för dem som vid årets ingång inte har fyllt trappas av för arbetsinkomster som överstiger 13,48 prisbasbelopp med en avtrappningstakt på . För dem som vid årets ingång har fyllt föreslår regeringen att jobbskatteavdraget trappas av för arbets- inkomster som överstiger med en avtrappningstakt på . Flera remissinstanser, däribland KI, ESV, och , har synpunkter på förslagets effekter. Dessa synpunkter behandlas i konsekvensanalysen i avsnitt 6.1.4. När det gäller beredningskravet anser regeringen, i motsats till vad och anfört, att det är uppfyllt. Tidsbrist efter ett val utgör en sådan omständighet som tillåts påverka remisstidens längd (se bet. 2008/09:KU10). I tabell 6.3 visas hur jobbskatteavdraget beräknas efter föreslagen avtrappning för personer som inte har fyllt . Tabell 6.3 Beräkning av jobbskatteavdraget efter föreslagen avtrappning för personer som inte har fyllt –0,91 PBB (AI-GA)*KI PBB–2,94 PBB (0,91 PBB+0,332*(AI-0,91 PBB)-GA)*KI PBB–8,08 PBB (1,584 PBB+0,111*(AI-2,94 PBB)-GA)*KI PBB–13,48 PBB (2,155 PBB-GA)*KI (2,155 PBB-GA)*KI-0,03*(AI-13,48 PBB) Anm.: Jobbskatteavdraget kan inte understiga noll kronor. PBB = Prisbasbelopp, AI = Arbetsinkomst, GA = Grundavdrag, KI = Skattesatsen för inkomstskatt. För dem med årsarbetsinkomster om högst 13,48 prisbasbelopp eller ca beräknas jobbskatteavdraget som tidigare och det högsta jobbskatteavdraget som kan erhållas är, vid genomsnittlig kommunalskattesats, för . årsarbetsinkomster som överstiger 13,48 prisbas- belopp trappas jobbskatteavdraget av av den delen av arbetsinkomsten som överstiger 13,48 prisbasbelopp. För beskatt- ges inget jobbskatteavdrag vid en årsarbetsinkomst på (ca ), vid en genomsnittlig kommunalskattesats. I tabell 6.4 visas hur jobbskatteavdraget beräk- nas efter föreslagen avtrappning för personer som har fyllt vid årets ingång. För dem med årsarbetsinkomster om högst beräknas jobbskatte- avdraget som . Därefter trappas det av på arbetsinkomster som över- stiger tills det är helt av- Anledningen till att jobbskatteavdraget är helt avtrappat vid en högre inkomst för personer som har fyllt vid årets ingång än för yngre personer är att det högsta jobbskatteavdraget för äldre är högre än det för de yngre (se tabell 6.5 och tabell 6.6). Tabell 6.4 Beräkning av jobbskatteavdraget efter föreslagen avtrappning för personer som har fyllt Arbetsinkomst (kr) 0,2*AI 000–300 000 000+0,05*AI 000–600 000 000-0,03*(AI-600 000) Anm.: Jobbskatteavdraget kan inte understiga noll kronor. kr = kronor, AI = Arbetsinkomst. I tabell 6.5 visas jobbskatteavdragets storlek före respektive efter avtrappningen (gällande jobb- skatteavdrag och föreslagen avtrappning). Dessutom visas jobbskatteavdraget efter avtrappningen i procent av inkomsten. Upp- gifterna i tabellen avser personer som har hela sin inkomst från arbete och är vid årets ingång. Jobbskatteavdraget efter den föreslagna avtrappningen är oförändrat till och med en årsarbetsinkomst på ca . Av tabell 6.5 framgår att jobbskatteavdraget minskar med vid en årsarbetsinkomst på och att jobbskatteavdraget sedan minskar succesivt med inkomsten. Vid en arbetsinkomst på är avdraget helt avtrappat, dvs. individen får inget jobbskatteavdrag. Tabell 6.5 Jobbskatteavdrag 2015 enligt gällande regler och enligt förslaget om avtrappning, för personer som inte har fyllt Anm.: Beräkningarna utgår från att övriga förvärvsinkomster är , en kommunalskatte- sats på (vägt genomsnitt ) samt ett prisbasbelopp på . Källa: Egna beräkningar. Tabell 6.6 visar samma uppgifter som tabell 6.5, men för personer som har fyllt vid årets ingång. Av tabellen framgår att det högsta jobb- skatteavdraget uppgår till , vilket är något högre än för personer som inte har fyllt vid årets ingång. Dessutom erhålls det högsta jobbskatteavdraget redan vid en årsarbetsinkomst på . Avtrapp- ningen sker i samma takt för personer som har fyllt vid årets ingång som för dem som inte har fyllt . Vid en årsarbetsinkomst på minskar jobbskatteavdraget med och sedan minskar det succesivt med inkomsten. Jobbskatteavdraget är helt avtrappat vid en årsarbetsinkomst på . Tabell 6.6 Jobbskatteavdrag 2015 enligt gällande regler och enligt förslaget om avtrappning, för personer som har fyllt Anm.: Beräkningarna utgår från att övriga förvärvsinkomster är , en kommunalskatte- sats på (vägt genomsnitt ) samt ett prisbasbelopp på . Den föreslagna förändringen av det förhöjda grundavdraget för äldre är inkluderad. Källa: Egna beräkningar. Effekter på genomsnittsskatt och marginalskatt Förslaget medför höjd genomsnittlig skatt för personer som har arbetsinkomster som över- stiger ca . I diagram 6.1 illustreras skillnaden i genomsnittlig skatt mellan en situation utan jobbskatteavdrag, med jobb- skatteavdrag enligt gällande regler och enligt förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag för personer som är vid årets ingång och som enbart har arbetsinkomster. Diagram 6.1 visar att genomsnittsskatten är densamma före och efter avtrappningen upp t.o.m. en årsarbetsinkomst på ca . Vid högre inkomster är genomsnittsskatten högre med det avtrappade jobbskatteavdraget. Diagram 6.1 Genomsnittlig skatt 2015 för personer som är utan jobbskatteavdrag, med jobbskatteavdrag enligt gällande regler och med avtrappat jobbskatteavdrag enligt förslaget Anm.: Den begränsade uppskrivningen av skiktgränsen är inkluderad i beräkning av Källa: Egna beräkningar. Diagram 6.2 Marginalskatt 2015 för personer som är utan jobbskatteavdrag, med jobbskatteavdrag enligt gällande regler och med avtrappat jobbskatteavdrag enligt förslaget Anm.: Den begränsade uppskrivningen av skiktgränsen är inkluderad i beräkning av marginalskatten. Källa: Egna beräkningar. I diagram 6.2 illustreras skillnaden i marginal- skatt mellan en situation utan jobbskatteavdrag, med jobbskatteavdrag enligt gällande regler och enligt förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag. Beräkningarna i diagrammet avser personer som inte har fyllt vid årets ingång och som en- bart har arbetsinkomster. med nuvarande jobbskatteavdrag och med förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag. Med förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag ökar marginalskatten i avtrappningsintervallet, dvs. för årsarbets- inkomster mellan ca och , vid genomsnittlig kommunal- Diagram 6.3 visar genomsnittsskatten för personer som har fyllt vid årets ingång, och som endast har arbetsinkomster, utan jobb- skatteavdrag samt före och efter föreslagen avtrappning av jobbskatteavdraget. Precis som för yngre individer är genomsnittsskatten densamma med nuvarande jobbskatteavdrag och med avtrappat jobbskatteavdrag t.o.m. en årsarbetsinkomst på . För personer med högre inkomster innebär förslaget om avtrappning att genomsnittsskatten ökar. Diagram 6.3 Genomsnittlig skatt 2015 för personer som fyllt vid årets ingång utan jobbskatteavdrag, med jobbskatteavdrag enligt gällande regler och med avtrappat jobbskatteavdrag enligt förslaget 0 300 000 600 000 900 000 1 200 000 1 500 000 Anm.: Den begränsade uppskrivningen av skiktgränsen och förstärkningen av det förhöjda grundavdraget är inkluderade i beräkning av genomsnittsskatten. Källa: Egna beräkningar. Diagram 6.4 illustrerar marginalskatten utan jobbskatteavdrag samt marginalskatten före och efter föreslagen avtrappning av jobbskatte- avdraget för personer som har fyllt vid årets ingång och som endast har arbets- inkomster. Enligt den föreslagna avtrappningen av jobbskatteavdraget ökar marginalskatten för personer med arbets- inkomster i avtrappningsintervallet, dvs. Den högsta marginalskatte- satsen vid genomsnittlig kommunalskattesats ökar från . Över avtrappningsintervallet är marginalskattesatsen oförändrad (56,vid genomsnittlig kommunalskattesats). Diagram 6.4 Marginalskatt 2015 för personer som fyllt vid årets ingång utan jobbskatteavdrag, med jobbskatteavdrag enligt gällande regler och med avtrappat jobbskatteavdrag enligt förslaget Avtrappat jobbskatteavdrag Nuvarande jobbskatteavdrag Den begränsade uppskrivningen av skiktgränsen och förstärkningen av det förhöjda grundavdraget är inkluderade i beräkning av marginalskatten. Källa: Egna beräkningar. Förslaget föranleder ändringar i 67 kap. 7 och 8 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), se avsnitt 3.19. I promemorian görs bedömningen att förslaget att trappa av jobbskatteavdraget kommer att öka skatteintäkterna med 2015. KI, och anser att förslaget kan minska antalet arbetade timmar och att de offentligfinansiella effekterna som redovisas i promemorian därför kan vara överskattade. Enligt KI är dock effekten på antalet arbetade timmar svårbedömd och sysselsättningseffekten är försumbar. att förslaget kan påverka utbudet av arbete. ESV har inget att erinra mot de statiska beräkningar som redovisas i promemorian men anser att den långsiktiga effekten på de offentliga finanserna är lägre. IFAU anser att en marginal- skattehöjning på är en relativt liten höjning som antagligen inte, åtminstone inte på kort sikt, kommer att leda till stora reduktioner i antalet arbetade timmar. KI, NNR, Arbetsförmedlingen och efterfrågar en utförligare redovisning av hur förslaget påverkar arbetsmarknadens funktionssätt, medelarbetstid och inkomstfördelning. De offentligfinansiella effekterna som redo- visas i promemorian, och som ingår i statsbudgeten, är statiska, dvs. hänsyn tas inte till eventuella beteendeförändringar, vilket är i enlighet med beräkningskonventionerna. Anled- ningen är att det råder stor osäkerhet kring den typen av effekter och att de i regel inte slår igenom i betydande grad . Regeringen anser att det saknas anledning att frångå principen om statiska beräkningar och den offentligfinansiella effekten som redovisas i den remitterade promemorian. Enligt regeringens bedömning råder det vidare stor osäkerhet om förslagets effekter på BNP och sysselsättning. Regeringen gör, i stället för en bedömning av varje enskild reform, i avsnitt 1.9.1 en samlad bedömning av effekterna för de skatteförslag och övriga reformer som lämnas och aviseras i denna proposition. Kommunernas och landstingens skattebas utgörs av den beskattningsbara förvärvsin- komsten för fysiska personer. Eftersom skatte- reduktioner inte påverkar den beskattningsbara förvärvsinkomsten, medför förslaget inte ökade intäkter för kommuner och landsting. anser att effekten på inkomst- fördelningen är marginell. I diagram 6.5 visas den genomsnittliga procentuella förändringen av justerad disponibel inkomst (hushållsnivå) per inkomstgrupp (decil) för personer i och med den föreslagna avtrappningen av jobbskatteavdraget. Inkomstgrupp 6 och uppåt påverkas av förslaget. Den största effekten återfinns i den högsta inkomstgruppen, där den disponibla inkomsten minskar med . Diagram 6.5 Procentuell förändring av justerad disponibel inkomst (hushållsnivå) 2015 till följd av förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag -0,05 -0,10 -0,15 -0,20 -0,25 -0,30 -0,35 -0,40 -0,45 Källa: Egna beräkningar. behöver göra vissa system- anpassningar samt ändra i sitt informations- material. Dessa förändringar kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. Eventuella tillkommande utgifter för ska hanteras inom befintliga och beräknade anslags- ramar inom utgiftsområdet. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. Företagare som tar ut arbetsinkomst över ca får till följd av förslaget ökad genomsnitts- och marginalskatt på arbets- inkomster på samma sätt som anställda. Förslaget bedöms inte påverka företagens konkurrensförhållanden eftersom det omfattar alla företagare som tar ut tjänsteinkomster, oavsett om de är anställda i eget fåmansföretag eller bedriver aktiv näringsverksamhet. Förslaget påverkar inte heller företagens administrativa börda och har inte några effekter på företagens villkor i övrigt. Förslaget att trappa av jobbskatteavdraget för höga inkomster påverkar män i större utsträckning än kvinnor. Av de knappt 350 000 berörda beräknas drygt tre fjärdedelar vara män och en fjärdedel kvinnor. De män som berörs får också en högre skattehöjning med i genomsnitt ca per person och år än kvinnorna som får en genomsnittlig skattehöjning med ca per person och år. av skattehöjningen bäras av män. I diagram 6.6 redovisas den procentuella för- ändringen av individuell disponibel inkomst efter kön och åldersgrupp. Den största procentuella förändringen sker bland män mellan som får en förändring i disponibel inkomst med . Förslaget bidrar till att minska den ekonomiska skillnaden mellan kvinnor och män. Diagram 6.6 Procentuell förändring av individuell disponibel inkomst 2015 till följd av förslaget om avtrappat jobbskatteavdrag efter kön och åldersgrupp -0,05 -0,10 -0,15 -0,20 -0,25 -0,30 -0,35 -0,40 Källa: Egna beräkningar. 6.2.1Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen tagits fram (dnr Fi2014/3347). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 4, avsnitt 1. Promemorian har remitterats och innehåller bl.a. förslag om att sänka skatten för pensionärer. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 4, avsnitt 2. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 4, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2014/3347). I detta avsnitt behandlas denna del av promemorians förslag. Förslaget om sänkt skatt för pensionärer är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Regeringens förslag: Det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks på så sätt att pensionärer inte beskattas högre än löntagare för inkomster upp till ca . Det förhöjda grundavdraget förstärks även för dem med inkomster upp till ca . Sammanlagt minskar skatten för personer som vid beskattningsårets ingång fyllt med . För ska det särskilda beloppet som utgör den förhöjda delen av grundavdraget beräknas på följande sätt: –För inkomster upp t.o.m. 0,99 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen av grundavdraget till 0,687 prisbasbelopp. –För inkomster som överstiger 0,99 men inte 1,11 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,885 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 1,11 men inte 2,72 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,609 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 2,72 men inte 3,11 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,741 prisbasbelopp. –För inkomster som överstiger 3,11 men inte 3,77 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,430 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 3,77 men inte 5,4 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,807 prisbasbelopp. –För inkomster som överstiger 5,4 men inte 7,88 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,753 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 7,88 men inte 12,43 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 1,541 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. –För inkomster som överstiger 12,43 prisbas- belopp uppgår den förhöjda delen till 0,422 pris- basbelopp. Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker förslaget eller har inget att erinra mot det. anser att skatten inte bör vara lägre för pensionärer än för förvärvsaktiva med motsvarande inkomst, vilket är fallet avseende inkomster upp till ca . anser också att skatteinslaget i arbetsgivaravgifterna bör beaktas i resonemanget om skillnaden i beskattning mellan pension och löneinkomst. Arbetsgivar- verket och utvärdering (IFAU) bedömer att förslaget, tillsammans med förslaget om särskild löneskatt för äldre, kan innebära ett minskat incitament för personer att stanna kvar på arbetsmarknaden. (), Arbetsförmed- lingen och anser att förslaget kan minska incitamentet för äldre att arbeta. och anser att remisstidens längd inte uppfyller regeringsformens krav på beredning av lagförslag. Skälen för regeringens förslag finns ett s.k. förhöjt grundavdrag för pensionärer. Bestämmelserna om det förhöjda grundavdraget finns i 63 kap. 3 a § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Regleringen innebär att grundavdraget uppgår till grundavdragsbeloppet enligt 63 kap. 3 § IL med tillägg av ett särskilt belopp som anges för vissa inkomstintervall. Pension är uppskjuten lön men beskattas hårdare än löneinkomster, eftersom pension inte omfattas av jobbskatteavdraget. Pensionärer bör inte beskattas hårdare än löntagare . Vad gäller jämförelsen av beskattning mellan löneinkomst och pension anser regeringen, till skillnad från vad Pensions- myndigheten anfört i detta avseende, att jämförelsen ska göras på individnivå. Av kostnadsskäl måste skillnaden i beskattning tas bort i flera steg. Som ett första steg föreslås att pensionärer inte ska beskattas högre än yngre löntagare för inkomster upp till ca som skatten även sänks för pensionärer med inkomster upp till ca . En lämplig åtgärd för att åstadkomma detta bedöms vara att förstärka det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt . När det gäller beredningskravet anser regeringen, i motsats till vad Svenska och anfört, att det är uppfyllt. Tidsbrist efter ett val utgör en sådan omständighet som tillåts påverka remisstidens längd (se bet. 2008/09:KU10).