prop · H103235 · 2014-06-02 00:00:00 — Andra menar att det just är i den allra tidigaste fasen, inkubatorer (företagskuvöser) och dylikt som behovet är som störst. En intressant syn som framkommit under våra intervjuer är att för många företag som vill expandera krävs det inte bara expansionskapital utan även managementsupport. I en enkät svarade drygt hälften av de tillfrågade småföretagen (upp till 49 anställda) att det var intressant (alternativ 4 eller 5 på en 5-gradig skala) att investeraren också kunde bidra med kunskap och/eller nätverk.20 Bristen på managementkompetens när ett företag växer och går in på nya områden/marknader är enligt vissa bedömare större än bristen på kapital och att statens insatser i större utsträckning borde inriktas mot denna brist.21 Ett sätt att öka utbudet av kompetens och kapital, som blir allt vanligare internationellt, är att de statliga resurserna satsas på fond-i-fond-lösningar där privata aktörer sköter verksamheten och staten satsar sina medel i dessa fonder istället för att göra direktinvesteringar via egna fonder. De statliga resurserna bidrar då till att stimulera en tillväxt av privata VC-bolag som i sin tur utnyttjar det statliga kapitalet plus minst lika mycket insamlat privat kapital för att hjälpa företag att starta och växa. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att företagsfinansiering med riskkapital är en marginell företeelse jämfört med andra finansieringsformer. För enskilda entreprenörer och företag kan dock bristen på riskkapital utgöra ett avgörande 20Svenskt näringsliv (2013). 21Graham på Europeiska investeringsfonden var den starkaste förespråkaren för denna hållning. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER hinder för tillväxt. Vidare framstår tillgången på riskkapital i som god i jämförelse med andra länder. Dålig avkastning och minskad riskaptit i spåren av finanskrisen har dock medfört att utbudet av privat kapital har minskat . Majoriteten av de vi intervjuat anser att staten har en viktig roll att spela i sammanhanget eftersom det privata kapitalet inte tillgodoser efterfrågan på ett tillfredsställande sätt . Det råder dock inte samsyn om i vilka faser och segment som staten bör verka. STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 3Det statliga systemet för riskkapitalförsörjning Det finns primärt fyra statligt finansierade aktörer som bedriver företagsfinansiering med ägarkapital: , , samt stiftelsen . Dessutom finns ett antal statligt delägda regionala bolag vilka samägs med landsting eller regionala aktörer. Stiftelsen , som huvudsakligen sysslar med topplån, är en statlig aktör som finansierar ägarkapital via sådana bolag. Därutöver investerar även Sjätte fonden i onoterade bolag, dock med syftet att maximera avkastningen på pensionskapitalet i inkomstpensionssystemet. Totalt har dessa aktörer tillgångar på , varav omkring 30 miljarder är avsett för investeringar i ägarkapital. Exklusive Sjätte kapital återstår , varav hälften har tillkommit . Det kan också nämnas att av kapitalet har begränsats till investeringar i specifika geografiska områden eller branscher. Finansieringen av bolagen och stiftelserna har som regel skett med statliga kapitaltillskott. Därutöver får ett årligt driftsanslag. Fouriertransform har som huvudman, medan är huvudman för övriga statliga aktörer. Sjätte fonden verkar inom inkomstpensionssystemet och regleras genom uppdrag i lag (lagen 2000:193) om . Regeringen har bl.a. i uppdrag att utse styrelseledamöter och utvärdera fondens verksamhet i efterhand, men kan i övrigt inte styra verksamheten. Under Utbildningsdepartement finns även universitetens holdingbolag, som i varierande utsträckning arbetar med såddfinansiering. Ett specialfall är , med som huvudman, vilket tillhandahåller riskkapital i utvecklingsländer. Figur 4 ger en överblick över organisationer som bedriver riskkapitalverksamhet i med statliga medel. I de följande avsnitten beskrivs de viktigaste statliga stiftelserna och bolagen med ägarkapitalverksamhet. Universitetens holdingbolag, ca 15 st (under avveckling) Hel- eller delägda bolag Källa: Berörda organisationers årsredovisningar och webbplatser. LAGET SENASTE I – RISKKAPITALFÖRSÖRJNING FÖR INSATSER STATENS 2013/14:235 .Skr GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER förmedlar lån, ägarkapital och rådgivning till företag i tidiga utvecklingsskeden. Bolaget har /2013 slagits samman med . Det sammanslagna bolaget får statsbudget ett statligt driftsanslag om . Det senaste statliga kapitaltillskottet i tillkom 2008 med . riskkapitalverksamhet bedrivs av dotterbolagen , bildat , och , bildat . De båda bolagen är under fusion och drivs i ett gemensamt affärsområde under varumärket . Verksamheten är uppdelad dels i en nationell fond med s.k. såddkapital (f.d. ), dels i regionala fonder med s.k. expansionskapital.22 De regionala fonderna under delfinansieras av Europeiska regionalfonden och drivs som projekt inom ramen för åtta regionala strukturfondsprogram som löper till och med utgången av 2014. Hälften av kapitalet kommer från regionalfonden och hälften från nationella medfinansiärer. delfinansierade och administrerar åtta av totalt elva fonder och är den största nationella finansiären. Övriga offentliga medfinansiärer var , Norrlandsfonden, samt länsstyrelser, regioner och regionförbund. De regionalfondsmedel som inte investerats i portföljbolag måste betalas tillbaka till vid projektperiodens slut. Det totala offentliga kapitaltillskottet i samtliga regionala fonder uppgick vid utgången av 2012 till och målsättningen är att betala ut inklusive EU-medel till projektperiodens slut. Regeringen aviserar fler fonder inför programperioden –2020 I budgetpropositionen föreslår regeringen att en ny fond ska bildas med medel från med syfte att investera i nya och befintliga privata riskkapitalfonder, en s.k. fond-i-fond. Medfinansieringen till fonden ska enligt regeringen säkerställas genom extra utdelningar från Fouriertransform och Inlandsinnovation. Regeringen avser dessutom att etablera en grön investeringsfond med inriktning på energi- och miljöteknik. Fonden kräver godkännande av EU- kommissionen, och . De båda aviserade fonderna är en del av ett nytt nationellt strukturfondsprogram vid sidan av de åtta befintliga regionala programmen. Fondernas utformning är föremål för förhandling inför nästa (försenade) programperiod 2014–2020. 22Såddkapital är den initiala finansiering som en entreprenör behöver för att kunna utveckla sin idé och starta företag. Expansionskapital används som namnet antyder i något senare faser, när ett företag står inför en expansion. Se bilaga 1 för utförligare definitioner. STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET Målet för riskkapitalverksamhet är att skapa tillväxt och förnyelse genom att investera i bolag från tidig idéfas till tillväxt. Enligt ägaranvisningen ska verksamhet utgöra ett komplement till den privata marknaden och bolaget ska inte engagera sig där det finns lämpliga privata alternativ som kan lösa företagens behov av finansiering. Verksamhetens mål är inte att maximera vinst åt ägaren, men det är enligt ägaranvisningen angeläget att tar vara på de möjligheter som finns till del av vinst eller värdestegring i de bolag man har engagemang i. Internt har ett avkastningskrav på för expansionskapitalet, men inget avkastningskrav för såddfonden utöver att fonden är revolverande, dvs att vinsterna går tillbaka till fonden och finns tillgängliga för nya investeringar.23 När det gäller avkastning på portföljbolagsnivå uppger att det ligger i uppdraget att ta risker i tidiga skeden, dvs att ena hälften av portföljbolagen kanske ger noll i avkastning medan andra hälften bör ge minst två gånger pengarna.24 För den nationella såddfonden gäller att investeringar i portföljbolag ska ske på marknadsmässiga villkor, gärna med en privat partner. För de regionala fonderna gäller att investeringar i ägarkapital ska ske på affärsmässiga grunder. Kravet på affärsmässig grund anses uppfyllt om enskilda investeringar genomförs och med ett minst lika stort belopp av minst en privat kommersiell aktör på lika villkor.25 av privata medinvesterare är privatpersoner. har inga restriktioner vad gäller branscher som portföljbolagen ska vara verksamma i. Däremot föreskrivs att de regionala fonderna ska beakta de s.k. horisontella kriterierna i de regionala strukturfondsprogrammen: jämställdhet mellan kvinnor och män, integration och mångfald samt en miljömässigt hållbar utveckling. För de regionala fonderna finns regionala restriktioner i form av de områden som definieras av EU:s NUTS 2-indelning.26 Dessa restriktioner innebär bland annat att eventuell överskottslikviditet i en fond inte kan användas i andra fonder även om dessa har brist på kapital. 23För hela verksamhet finns inget ekonomiskt mål annat än att den lånefond ägaren ställt till bolagets förfogande för utlåning till målgrupper ska behållas nominellt intakt. 25Förordning (SFS 2012:872) om statlig finansiering genom regionala utvecklingsbolag. De regionala utvecklingsbolagen är , bolag som ingår i dess koncern och intressebolag. 26NUTS, (på engelska Nomenclature of Units for Territorial Statistics), är en regionsindelning som introducerades av . Syftet med NUTS är att lättare kunna jämföra olika områden inom EU:s gränser. Statistiken som samlas in används som grund för EU:s regionalpolitik. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Vid slutet av 2012 fanns totalt i Almi-administrerade fonder. –2012 gjorde fonderna 166 nyinvesteringar om totalt . Tabell 1 nedan visar hur investeringarna fördelade sig på portföljföretag i olika faser av portföljföretagens utveckling. En stor del av kapitalet, två tredjedelar, investerades i företag som befann sig i start up-fasen. Samtliga investeringar är direktinvesteringar, det vill säga utan mellanhänder i form av andra fonder. Almifondernas nyinvesteringar 2011–2012, . Europeiska investeringsfonden (EIF) inrättades 1994 för att förbättra tillgången till finansiering för småföretag. Aktiemajoriteten innehas av Europeiska investeringsbanken, som ägs gemensamt av EU:s medlemsländer. EIF investerar i riskkapitalfonder som riktar sig till små och medelstora företag och ställer garantier till förfogande för att täcka finansinstitutens lån till små och medelstora företag. Fonden gör inga direktinvesteringar utan investerar sitt kapital i privata fonder (jfr fond-i-fond). EIF har varit verksam i och har totalt investerat i ett tjugotal svenska fonder. EIF ska inte förväxlas med Europeiska regionalfondens bidrag till de svenska regionala riskkapitalfonderna, som under nuvarande programperiod uppgår till . EIF är verksam i EU-länderna, och tre Eftaländer (, och ). är ett statligt ägt VC-bolag, som bildades med ett initialt kapitaltillskott på . Bolagets tillkomst var en av regeringens krisåtgärder under finanskrisen och uppdraget var att bidra till att stärka vad regeringen kallade det svenska fordonsklustrets internationella STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET Regeringens underlag för riksdagsbeslutet om bolagets bildande var knapphändigt (prop. 2008/09:95). Riksdagsbeslutet villkorades av att regeringen skulle återkomma till med ytterligare information, vilket skedde genom en kortfattad skrivelse efter bolagets bildande (skr. 2008/09:221). Efter förslag i vårändringsbudgeten 2013 har Fouriertransforms investeringsmandat utvidgats till att utöver fordonsindustrin omfatta hela tillverkningsindustrin och närliggande tjänstenäringar. Fouriertransforms mål är att stärka och vitalisera det svenska industriklustret. Fouriertransform ska ge marknadsmässig avkastning till ägaren och bidra till en hållbar utveckling, genom att bland annat investera i bolag och projekt med en hållbarhetsprofil. Bolaget ska investera på kommersiella grunder och har ett avkastningskrav på 10–. Det finns inga krav på Fouriertransform att saminvestera med andra privata eller offentliga investerare. säger bolagets styrelseordförande att man kan och ska gå in ensamma om det gagnar själva investeringens förutsättningar för genomförande och tillväxt.27 I den ekonomiska vårpropositionen 2013 skrev regeringen att en ökad samordning mellan Fouriertransform och Industrifonden bör övervägas. Fouriertransform har inga geografiska restriktioner utöver att projekten ska ha anknytning till . Den tidigare inriktningen på det svenska fordonsklustret har dock inneburit att merparten av investeringarna har förlagts till . Det utvidgade mandatet innebär att inriktningen i stort sett blir densamma som Industrifondens affärsområde , men enligt Fouriertransform sker samordning av investeringsinriktning mellan de bägge aktörerna när behov föreligger. /13 uppgick Fouriertransforms investeringar i portföljbolag enligt balansräkningen till och det egna kapitalet till . Fouriertransform ägnar sig enbart åt direktinvesteringar och gör inga indirekta investeringar via fonder. I Fouriertransforms ägarpolicy står att man investerar i bolag som befinner sig i en utvecklingsfas eller expanderar sin verksamhet. Enligt årsredovisningen ligger ägaragendan fast för , men man kommer också fortsatt att arbeta för att få en mer balanserad portfölj, som även innefattar bolag i senare faser. Av tabellen nedan framgår hur de senaste två årens nyinvesteringar faktiskt fördelat sig på företag i 27 Intervju med Fouriertransform, . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER olika stadier av utveckling. , eller drygt hälften av nyinvesteringarna, har allokerats till företag i expansionsfas. Tidig tillväxtfas stod för av nyinvesteringarna . Fouriertransforms nyinvesteringar 2011–, . Källa: Fouriertransform. är ett statligt helägt riskkapitalbolag som bildades med ett initialt kapitaltillskott på . Bolaget kom igång med sin verksamhet fjärde kvartalet 2011.28 Bakgrunden till bolagets inrättande var att regeringen ansåg att det fanns behov av ökad tillgång till riskvilligt kapital i norra inland (stödområde A). Regeringens underlag för riksdagsbeslutet om bolagets bildande var knapphändigt. Beslutet villkorades av att regeringen skulle återkomma med en mer detaljerad redovisning av bolagets inriktning, vilket skedde i regeringens skrivelse (2010/11:74) Redovisning av inriktningen av verksamheten hos Inlandsinnovation. Efter förslag i vårändringsbudgeten 2013 utvidgades investeringsmandatet för Inlandsinnovation till att omfatta hela samt och . Under bolagets första egentliga verksamhetsår 2012 investerades i portföljbolag och i lån och andra finansiella instrument, varav avsåg ett lån till stiftelsen . Enligt bolagsordningen ska Inlandsinnovation på marknadsmässiga villkor direkt eller indirekt investera i eller finansiera företag och innovationsprojekt i syfte att främja företagande och utveckling i regionen utifrån de möjligheter 28 Fram till dess föreskrev ägardirektivet att bolagets medel skulle förvaltas till mycket låg risk. STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET och förutsättningar som gäller där. Något avkastningskrav från ägaren har inte fastställts utöver att detta ska vara rörligt. Företrädare för Inlandsinnovation uppger i en intervju att man inledningsvis har målsättningen att behålla kapitalet nominellt intakt och att man avser att lyfta frågan om avkastningskrav till ägaren men vill känna av marknaden först.29 Inlandsinnovation får verka genom lån, ägarkapital och borgensåtaganden. Utöver ett tioårigt lån till Norrlandsfonden om och ett mindre förlagslån till , sker företagsfinansieringen huvudsakligen genom ägarkapital. Av det investerade kapitalet om (per ) har den absoluta merparten () gått till direktinvesteringar i verkstads- och turistnäringen. Ett enskilt portföljbolag – – utgör en tredjedel av direktinvesteringarna. Inlandsinnovation är också delägare i ett fåtal lokala så kallade tillväxtkassor och fonder, vilka huvudsakligen har förvärvats från Uppköp och etablering av tillväxtkassor har motiverats av att man velat infria de förväntningar som finns om investeringar i tidiga skeden. Företagets huvudsakliga inriktning är emellertid direktinvesteringar med s.k. expansionskapital och enligt styrelseordföranden ska Inlandsinnovation inte direktinvestera i såddfaser.30 Inlandsinnovations nyinvesteringar 2011–, . Källa: Inlandsinnovation. Inlandsinnovation bör enligt regeringen (Skr. 2010/11:74) primärt samarbeta med befintliga privata och offentliga utförare av finansieringstjänster. Möjligheter att delta i finansieringen på lika villkor med privata aktörer genom syndikering ska eftersträvas, men när det föreligger särskilda skäl kan 29Intervju Inlandsinnovation, . 30Intervju med styrelseordföranden . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Inlandsinnovation besluta att direkt finansiera eller investera i ett företag eller projekt, exempelvis särskilt omfattande insatser. är en av fem AP-fonder i inkomstpensionssystemet med uppdraget att långsiktigt maximera avkastningen på det förvaltade Fonderna ska bygga upp en buffert för att kunna hantera utflöden när de årliga pensionsutbetalningarna överstiger pensionsavgifterna. Till skillnad från de andra AP-fonderna har en obegränsad möjlighet att investera i onoterade bolag och noterade riskkapitalbolag. Ytterligare en skillnad är att är en stängd fond, vilket innebär att det inte sker några löpande inbetalningar till eller utbetalningar från fonden. bildades och fick vid starten ett grundkapital på 10,4 miljarder kronor.31 föreslog 2012 att tillgångarna i Sjätte fonden tillsammans med dem i Första till överförs till en ny pensionsreservfond förvaltad av den föreslagna nya myndigheten . Utredningen bereds i i samråd med Pensionsgruppen. Sjätte uppdrag är att skapa långsiktigt hög avkastning och hålla en tillfredsställande riskspridning genom placering av riskkapital i små och medelstora svenska tillväxtföretag och därigenom bidra till utvecklingen av det svenska näringslivet. tog fondens styrelse bort hänvisningen till det svenska näringslivet för att istället helt fokusera på att maximera avkastningen är fondens avkastningsmål ett aktieindex32 med rullande femårsperiod plus i riskpremie för onoterade bolag. Sjätte allokeringsprofil från starten med inriktning på små och medelstora företag bör ses mot bakgrund av hela fondsystemets konstruktion. Fonden får huvudsakligen placera i noterade svenska aktier med en ägarandel utgörande av kapital och röster, i onoterade svenska aktier samt i räntebärande instrument. 31Bildandet var inte helt okontroversiellt. Riksdagsmannen (m) skrev tillsammans med ett dussin partikollegor att Detta är en återgång till en fondsocialistisk politik. Förslaget har samma principiella inriktning som löntagarfonderna. Ägandet av privata svenska företag ska successivt tas över av politiskt tillsatta organ. Kapitalbildningen kollektiviseras, och statens kontroll ökar. (Motion 1995/96:N36). 32Handelsbankens Nordix All-Share Portfolio Index Total Return. STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET 2002 investerade främst i börsnoterade bolag. började fonden fokusera på onoterade företag. Fonden gjorde också ett antal investeringar i regionala investmentbolag. Av dessa har man avyttrat Mittkapital, Startkapital i Norr, Ekoväst och Ekonord till Inlandsinnovation medan andelarna i exempelvis Krigskassa och Business Development finns kvar. Efter styrelsens omläggning av investerarstrategin 2011 slutade fonden att investera direkt i tidiga faser. investerar fonden huvudsakligen i onoterade mogna bolag. Investeringarna sker dels direkt, dels via andra fonder. Investeringar i VC-bolag sker uteslutande via externa fonder. Tabell 4 ger en bild över vilka delar i företagens utvecklingsfaser som fonden investerar i. Siffrorna avser både direktinvesteringar och investeringar via fonder. Sjätte nyinvesteringar 2011–, . Inriktningen är mogna nordiska företag och fokus ligger på tillväxtorienterade företag med positivt kassaflöde och med etablerad affärsmodell och marknadsposition. Storleken på direkta investeringar ska helst ligga i intervallet . Fonden strävar efter att saminvestera med partner som vill ha en majoritetsställning. Ägarandelen bör ligga mellan . Fondens samlade fondkapital uppgår till . Den statliga stiftelsen bildades med uppgift att finansiera projekt inom svensk industri som kunde bidra till stärkt expansions- och konkurrenskraft . Det statliga startkapitalet från statsbudgeten uppgick till . beslutade att Industrifonden skulle permanentas. Erhållna statsmedel uppgår till totalt . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Det senaste statliga kapitaltillskottet till fonden gjordes . Efter EU-inträde förändrades Industrifondens inriktning till att förse företag i tidiga skeden med riskkapital genom konvertibla lån eller ägarkapital. Bakgrunden var de gemensamma statsstödsregler som EU-inträdet medförde. investerar Industrifonden i små och medelstora bolag med tillväxtpotential. Begränsningen till små och medelstora bolag framgår av och definieras i förordningen (1996:880) om finansiering genom stiftelsen och motsvarar EU:s SME-definition (SME – Small and ). Bolagen får ha högst 250 anställda och maximalt i omsättning. Fondens ägarandel ska uppgå till 15–och den ska i normala fall sälja sitt aktieinnehav efter den första investeringen. Industrifonden har tre mål: 1) Avkastningen på eget kapital ska överstiga femårig statsobligationsränta över en investeringscykel. 2) Fonden ska agera marknadskompletterande och samverka med privat kapital. Minst hälften av det egna kapitalet ska vara investerat i företag. 3) Gemensamma kostnader ska motsvara högst av totala tillgångar. Industrifonden gör endast direktinvesteringar och gränsen för en enskild investering går vid av fondkapitalet, vilket motsvarar . Totalt har fonden ett eget kapital på , varav är investerade. investerades inklusive följdinvesteringar. I en intervju säger fondens VD att man strävar efter att ha en balanserad portfölj av investeringar som omfattar både företags tidiga utvecklingsfaser och expansionsfaser, men att det är svårt att hitta expansionsinvesteringar på grund av en svag investeringskonjunktur.33 Tabell 5 visar hur nyinvesteringarna fördelat sig på företag i olika utvecklingsfaser. Den största andelen, ungefär , investerades i företag som befann sig i expansionsfasen. 33 Intervju med Industrifonden, . STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET Industrifondens nyinvesteringar –, . Källa: Industrifonden. Norrlandsfonden – startad med kapital från och staten – är en stiftelse med uppgift att främja utvecklingen för små och medelstora företag i . Stiftelsen erbjuder topplån för nyetablering, utveckling Med olika låneformer, garantier eller borgensåtaganden är tanken att man ska komplettera finansieringen på toppen av företagets egen kapitalinsats och bankfinansiering. Norrlandsfonden har ett eget kapital på och utlånat kapital på . beviljades i nya krediter. Norrlandsfonden förmedlar inte ägarkapital direkt. Däremot är fonden delägare i de regionala riskkapitalbolagen (50/50 tillsammans med ) samt (50/50 tillsammans med Industrifonden) vilket i sin tur är delägare i universitetsholdingbolagen i och i . Dessa engagemang möjliggörs av en skrivning i stadgarna om att stiftelsen får äga aktier i utvecklingsbolag som har till uppgift att utveckla näringslivet i . Engagemangen i de regionala riskkapitalbolagen är relativt små. Partnerinvest har i kapital i sin fond varav hälften kommer från EU:s strukturfondsmedel och en fjärdedel från vardera Norrlandsfonden och . har ett bokfört värde på endast . 3.6.1Fondens mål och utlåning Norrlandsfonden ska främja norrländska företags utveckling. Verksamheten ska bedrivas så att eget kapital behålls nominellt intakt på lång sikt. Fondens geografiska verksamhetsområde var ursprungligen de fyra nordligaste , men utvidgades till att även omfatta . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER av utlåningen ska vara till företag som leds eller ägs av kvinnor. Utlåningens fördelning på olika utvecklingsfaser framgår av tabell 6. Norrlandsfondens utlåning –2012, .