prop · H2031d22 · 2014-10-23 00:00:00 — För att nå etappmålet ska utreda och föreslå styrmedel som ökar åter- användning, materialåtervinning eller andra former av materialutnyttjande. Uppdraget ska genomföras i samråd med Kemikalie- inspektionen, och och redovisas senast . För att ytterligare stärka genomförandet av miljökvalitetsmålet har överlämnat förslag på nya etappmål på avfalls- området om ökad förberedelse för åter- användning, materialåtervinning av avfall och minskat matavfall. Förslagen har remiss- behandlats och bereds inom . Inom EU pågår förhandlingar om ett reviderat förpackningsdirektiv med fokus på att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar utifrån ett förslag från Europeiska kommissionen (COM(2013) 761 final). 3.5.16 Ett rikt växt- och djurliv Miljökvalitetsmålet är att den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och eko- systemen samt deras funktioner och processer ska värnas. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är följande: –bevarandestatusen för i naturligt förekommande naturtyper och arter samt genetisk variation –påverkan från klimatförändringar –ekosystemtjänster och resiliens –genetiskt modifierade organismer 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 –främmande arter och genotyper –tätortsnära natur som är värdefull för friluftslivet, kulturmiljön och den biologiska mångfalden. Utvecklingen i miljön är negativ. För många av de naturtyper som listas i rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (art- och habitatdirektivet), uppnås inte gynnsam bevarandestatus, och det gäller samtliga biogeografiska och regioner (Rapportering habitatdirektivet 2013 enligt artikel 17, NV-09661-12). Störst antal natur- typer med gynnsam bevarandestatus finns i alpin region, följt av boreal och därefter kontinental region. Bevarandestatus och genetisk variation , då senast rapporterade enligt artikel 17 i art- och habitatdirektivet, bedöms det inte ha skett någon verklig förändring av naturtypers bevarandestatus, som beror på naturliga orsaker eller t.ex. förvaltning och skötselåtgärder. Kunskapsunderlaget har förbättrats och den samlade bilden angående utvecklingens riktning ser nu något ljusare ut. Ett fåtal arter bedöms ha fått bättre bevarande- status medan några arter har fått sämre bevarandestatus. Någon specifik övervakning av genetisk mångfald finns inte . Genetisk mångfald har inte heller studerats hos det stora flertalet vilda djur, växter och svampar. För att uppnå gynnsam bevarandestatus för i naturligt förekommande naturtyper och arter har det störst betydelse vad som sker utanför skyddade områden, i det s.k. vardags- landskapet. Därför är det viktigt att ta hänsyn till biologisk mångfald vid nyttjande av mark och vatten och att vidta skötselåtgärder även utanför skyddade områden. Resultatet för detta arbete redovisas utförligt under respektive miljö- kvalitetsmål. Även våra stora rovdjur ska uppnå och lång- siktigt bibehålla gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet. har framfört synpunkter bl.a. på vargens bevarandestatus i och frågan är föremål för prövning i svenska domstolar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 fastställdes tio nya åtgärdsprogram för hotade arter. Antal program som var fastställda och gällande var 129 stycken. Beslut om ytterligare 31 program beräknas kunna tas . antog även propositionen En hållbar rovdjurspolitik (2012/13:191) med övergripande och långsiktiga mål för rovdjurspolitiken samt mål för stammarna av varg, björn, lo, järv och kungsörn i . Genom ändring av jaktförordningen har fått ökad möjlighet att delegera rätten att fatta beslut om skydds- och licensjakt på stora rovdjur till länsstyrelserna. I bedöms fjällen och växt- och djurliv som särskilt känsliga för klimat- förändringar. Klimatförändringar har redan påverkat permafroststrukturer och glaciärer i negativt, samt kan vara en av orsakerna till att fjällgräsmarker växer igen. Det finns inga styrmedel som är specifikt inriktade på klimat- anpassningsåtgärder för arter och naturtyper som i klimatscenarier har utpekats ha förhöjd risk för utdöende. För att minska annan negativ mänsklig påverkan görs olika åtgärder i fjällen och för att förbättra situationen i havet. Av relevans för naturtyper och arter i fjällen är förslag på en strategi med etappmål för Storslagen fjällmiljö. Arbetet med att öka kunskapen om ekosystem- tjänsternas värde och uppnå ett hållbart nyttjande av ekosystem har fortsatt . har på regeringens uppdrag tagit fram förslag till projektplan för en särskild kommunikationssatsning med målet att öka förståelsen för av ekosystemtjänsternas värden och deras betydelse i samhället. forskningssatsning ”Värdet av ekosystemtjänster” ska belysa hur värdet av ekosystemtjänster bättre kan beaktas i olika beslutssituationer. deltar aktivt i det forskningsanknutna arbetet inom EU med kartläggning och bedömning av ekosystem- tjänster (MAES) och har bl.a. drivit en pilot- studie som fokuserat på skogens ekosystemtjänster. presenterades betänkandet Synliggöra värdet av Ekosystem- tjänster (SOU 2013:68). redovisade en kartläggning av förutsättningarna för att beräkna värdet på ekosystemtjänster. har fokus inom områdesskyddet varit att genomföra markbyten med hjälp av de områden som överfördes från till staten för att skydda värdefull skog genom naturreservat. Parallellt har det ordinarie skyddsarbetet bedrivits och finns sammanlagt drygt 4 000 naturreservat i landet. fördelade ca i bidrag till länsstyrelserna, stiftelsen och Laponiatjuudjudus för arbete med förvaltning av nationalparker, naturreservat, Natura 2000-områden och naturvårdsområden. av de fördelade medlen går till skötsel av natur, framför allt odlingslandskapets betesmarker och slåtterängar som kräver den mest kostsamma skötseln. En vägledning som ger stöd för långsiktig förvaltning av skog i nationalparker, naturreservat, Natura 2000-områden och områden med naturvårdsavtal har publicerats av . Europeiska kommissionen lämnade ett meddelande om vad en framtida EU-strategi för grön infrastruktur bör innehålla. har i samråd med flera andra myndigheter redovisat ett förslag till handlingsplan för grön infrastruktur på regional nivå. Genetiskt modifierade organismer har inte introducerats i svensk miljö i någon större utsträckning och befintliga styrmedel är väl utvecklade och används. Främmande arter och genotyper Främmande arter fortsätter att öka i alla miljöer. Många är invasiva, och har negativ effekt på biologisk mångfald eller människors hälsa. I finns 297 arter som bedömts vara invasiva och 84 arter som bedöms vara potentiellt invasiva. fortsatte lokala bekämpningsinsatser mot bl.a. vresros, jätte- balsamin, jätteloka, sjögull och marmorkräfta. Arbetet med att hindra mårdhundens spridning fortsätter och det finns en oro för att tvättbjörn ska etablera sig i . slut- förhandlas ett förslag från kommissionen om en EU-förordning om förebyggande åtgärder och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (COM 2013/620). har fått i uppdrag att, i samråd med Havs- och vattenmyndigheten och , revidera den nationella strategin och handlingsplanen för främmande arter och genotyper (5910). och lantbruks- universitet har fått i uppdrag att lämna förslag till olika lösningar för att säkerställa att som riskhanterare avseende växt- skadegörare kan få tillgång till ändamålsenlig riskvärdering som underlag för beslut. Uppdraget har redovisats . m.fl. myndigheter fick ett regeringsuppdrag om undersökningar av förekomst av växtskadegörare. Värdefulla ängs- och betesmarker, brynmiljöer och betad skog är några av de miljöer som innehåller biologiskt kulturarv och som riskerar att försvinna genom förändrad markanvändning eller nya brukningsmetoder inom jord- och skogsbruket. Insatser för att bevara biologiskt kulturarv i odlingslandskapet redovisas under Ett rikt odlingslandskap. Den fysiska planeringen är helt central i arbetet med att värna den tätortsnära naturen. Mer än häften av kommunerna saknar en politiskt antagen skogspolicy eller motsvarande med målsättningar för förvaltning av kommunens tätortsnära skog. Skogen sköts ofta med andra målsättningar än att främja rekreation, friluftsliv och biologisk mångfald. Den lokala naturvårds- satsningen, , har använts för att förbereda nya kommunala naturreservat och för att öka tillgängligheten i befintliga eller nya natur- reservat. inrättades nio kommunala naturreservat. , Riksantikvarie- ämbetet och Myndigheten för handikappolitisk samordning har publicerat en vägledning som handlar om att tillgängliggöra skyddade natur- och kulturområden. Skogs- styrelsen redovisade ett regeringsuppdrag om en kunskapssamman- ställning om skog och sociala värden. Länsstyrelserna i , och län har fortsatt arbetet med regeringsuppdraget att skydda tätortsnära natur. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringens bedömning är att ytterligare insatser behövs Regeringen bedömer att arbetet med skötsel och förvaltning av skyddade områden, artbevarande, viltförvaltning och restaurering av biologisk mångfald kraftigt behöver förstärkas. Regeringen föreslår därför att anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur ökar med 2015 och framåt. Regeringen föreslår även en ökning av anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur med och med och framåt för att skydda värdefull natur. Med regeringens samlade satsningar på åtgärder för värdefull natur och skydd av värdefull natur har förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet avsevärt förbättrats. Strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster bidrar även till att nå miljökvalitetsmålet (prop. 2013/14:141). Strategin bidrar också till att nå målen i för biologisk mångfald till 2020 samt målen i den strategiska plan för biologisk mångfald 2011–2020 som har antagits inom konventionen för biologisk mångfald vid dess partsmöte i . Identifiering, kartläggning och värdering av ekosystemtjänster beslutade regeringen om fem etappmål för biologisk mångfald. Etappmålet om ekosystemtjänster och resiliens innebär att viktiga ekosystemtjänster och faktorer som påverkar deras vidmakthållande är identifierade och systematiserade . Etappmålet om betydelsen av den biologiska mångfalden och värdet av ekosystemtjänster innebär att betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster ska vara allmänt kända och integreras i ekonomiska ställnings- taganden, politiska avväganden och andra beslut i samhället där så är relevant och skäligt. Etappmålet om ekosystemtjänster och resiliens föranledde 2012 ett regeringsuppdrag till att göra en samman- ställning om viktiga ekosystem och ekosystem- tjänster. ställd information om ekosystemtjänster (dnr M2012/1507) utgör en viktig grund för att följa upp de naturtypsanknutna miljökvalitetsmålen och för det fortsatta arbetet för att nå etapp- målet om betydelsen av biologisk mångfald och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 värdet av ekosystemtjänster. Etappmålet om ekosystemtjänster och resiliens är därmed uppnått. För att skapa ännu bättre förutsätt- ningar för det fortsatta arbetet med att identifiera och systematisera ekosystemtjänster och de faktorer som påverkar deras vidmakt- hållande är det viktigt att förbättra kunskapsläget och skapa förståelse för värdet av de komplexa samband som ligger till grund för ekosystemens viktiga funktioner och processer. Arbete har påbörjats för att uppnå etappmålet om betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster. Etappmålet kan uppnås genom de insatser som beskrivs i anslutning till etappmålet (prop. 2013/14:141). Hotade arter och naturtyper Etappmålet om hotade arter och naturtyper innebär att åtgärdsprogram för att nå gynnsam bevarandestatus för sådana hotade arter och naturtyper som inte kan säkerställas genom pågående åtgärder för hållbar mark- och vattenanvändning och befintligt områdesskydd ska vara genomförda eller under genomförande . Etappmålet bedöms kunna nås med avseende på att de åtgärdsprogram som planerats kommer att vara fastställda och under genom- förande . Regeringen avser att noga följa myndigheternas arbete med åtgärds- program och vid behov vidta åtgärder för att etappmålet ska nås. Inom EU pågår ett arbete med att ta fram en strategi mot olaglig handel med vilda djur och växter där åtgärder mot gränsöverskridande kriminalitet är ett av insatsområdena som kan komma att påverkas, vilket kommer att påverka berörda myndigheter i såsom t.ex. Riks- polisstyrelsen, och . Reglerna för miljöersättningarna inom jord- bruket kommer att ändras 2015 genom att ett nytt landsbygdsprogram träder i kraft. Miljö- ersättningarna är ett viktigt bidrag till arbetet med att bevara odlingslandskapets biologiska mångfald och bör fortsatt ha hög prioritet i landsbygdsprogrammet. saknas nya resurser för att nyanlägga våtmarker inom ramen för landsbygdprogrammet men i det nya programmet kommer nya resurser att finnas för våtmarksanläggning. Det är viktigt att möjligheter finns för att hitta stödformer för fortsatt våtmarksanläggande och restaurering för att förbättra situationen för hotade våtmarks- typer och arter som hör till våtmarker, exempelvis rikkärren och dess arter. Etappmålet om invasiva främmande arter innebär att invasiva främmande arters effekter i vad avser biologisk mångfald samt socioekonomiska effekter på bl.a. hälsa ska vara bedömda och prioriterade insatser för bekämp- ning ska ha inletts . Arbetet med invasiva främmande arter bör intensifieras mot bakgrund av de stora skador sådana arter kan orsaka. EU-förordningen om invasiva främmande arter liksom EU-lagstiftningen om skydds- åtgärder mot växtskadegörare kan ge en inriktning åt det svenska arbetet, tillsammans med den nationella strategin för främmande arter och genotyper (5910), som reviderasav berörda myndigheter. Betydelsen av EU-förordningen om invasiva främmande arter kommer att bero på vilka arter som tas upp i genomförandet. Även resultatet av pågående översyn av EU- lagstiftningen om skyddsåtgärder mot växt- skadegörare har betydelse för möjligheterna att hindra spridning av invasiva främmande arter. Etappmålet kommer inte att nås 2015. En viktig orsak till detta är att EU-förordningen träder i kraft först . Det kommer inte att finnas tillräckligt med tid för att på nationell nivå göra en samlad bedömning och prioritera insatser. Regeringen avser att återkomma kring detta. Kunskap om genetisk mångfald Etappmålet om kunskap om genetisk mångfald innebär att en kartläggning och övervakning av den genetiska mångfalden ska ha inletts . Det är osäkert om etappmålet kan nås till 2015. Ökad myndighetssamverkan kring kart- läggning och övervakning av genetisk mångfald hos vilda och domesticerade växter och djur förväntas främja ett effektivt nyttjande av resurser och därmed öka möjligheten att nå etappmålet. Hållbar mark- och vattenanvändning beslutades fem ytterligare etappmål som rör hållbar användning av mark- och vattenområden. Insatser för att nå etappmålen har identifierats (prop. 2013/14:141). Miljöövervakningen är en grundläggande del av miljöarbetet. Miljöövervakning syftar till att beskriva tillståndet i miljön, ge underlag för analys av olika utsläppskällors miljöpåverkan, bedöma hotbilder, lämna underlag för åtgärder och följa upp beslutade åtgärder. Övervakningen används bl.a. till internationell rapportering och för uppföljning av miljökvalitetsmålen. Den nationella miljöövervakningen är indelad i tio programområden, varav ansvarar för åtta och Havs- och vattenmyndig- heten ansvarar för två. Miljöövervakningen ska bl.a. vara anpassad till lagstiftningen om miljö- kvalitetsnormer. har vidare- utvecklat sin samordningsroll för av miljö- övervakningen kopplat till miljömålssystemet. Arbetet har bl.a. resulterat i att fått högre nöjdhet i sina undersökningar. Omfattande internationell rapportering har genomförts, främst till den Europeiska miljö- byrån (EEA), men också till FN:s konvention om biologisk mångfald och till FN:s Klimat- konventioner (UNFCCC). Den internationella rapporteringen omfattade bl.a. rapporter om avfallsmängder, badvattenkvalité, grundvatten, vattenkvalité och klimatdata. För att säkra att den miljöövervakning som genomförs är relevant och fyller de kvalitetskrav som efterfrågas görs regelbundna revisioner inom miljöövervakningssystemet. har den hälsorelaterade miljöövervakningen och miljögiftsövervakningen i akvatisk miljö reviderats. har ett arbete inletts med att ta fram ett nytt övervakningsprogram i enlighet med de krav som ställs i EU:s havsmiljödirektiv (2008/56/EG). I princip alla av de 190 myndigheter som omfattas av förordningen (2009:907) om miljö- ledning i statliga myndigheter har fortsatt att utveckla sitt miljöledningsarbete, bl.a. med att redovisa den indirekta miljöpåverkan. har antalet myndigheter som väljer att miljöcertifiera sin verksamhet ökat med 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 En certifiering har därmed genomförts av 27 av 190 myndigheter, vilket motsvarar av myndigheterna. fortsätter att vidareutveckla sitt ansvar med att vägleda myndigheterna i deras miljöledningsarbete. har valt att särskilt granska kvaliteten på myndigheternas redovisning, som visar att vissa myndigheter har förbättrat sig. fortsätter även att ta fram rankinglistor över hur långt myndigheterna kommit i miljöledningsarbetet. På internationell nivå har gett stöd till FN i deras arbete med att införa ett miljöledningssystem. delar också i det internationella arbetet med att uppdatera miljöledningsstandarden ISO 14001. gav regeringen be- myndigande att överlåta delar av Aktiebolaget (Miljöstyrnings- rådet) verksamhet till staten och att avveckla genom likvidation vid lämpligt tillfälle (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU:21, rskr. 2013/14:316). Vid en bolagsstämma i beslutades att bolaget ska likvideras. verksamhet med att förvalta och utveckla upphandlingskriterier, som ger stöd till upphandlare att beakta miljöhänsyn i upphandlingens olika faser vid offentlig upphandling vidareutvecklades . Det totala antalet kriterier ökade med 133 stycken i förhållande till föregående år och uppgick till 833 stycken. Kriterierna är fördelade i 54 produktgrupper och 125 under- grupper. Bolaget introducerade 2013 en databas, kallad MSR-wizard, med syfte att förenkla för upphandlande myndigheter och enheter att använda upphandlingskriterier. Miljöstyrnings- rådet tillhandahöll även rådgivning via telefon, helpdesk och e-post för upphandlande myndigheters och enheters upphandlingar samt lämnade information om sin verksamhet. Som ett led i att koncentrera, förbättra och förstärka stöd, information och vägledning om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling, miljö- och sociala hänsyn, överläts uppgifter inom detta område till . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 arbete med det internationella systemet för miljö- och klimat- deklarationer, EPD, (Declarations) breddades till nya sektorer, produktgrupper och tjänsteslag. registrerades 98 nya EPD:er, vilket kan jämföras med de 86 som registrerades 2012. Antalet EPD:er uppgick till 341 stycken. Arbetet med EPD täcks huvudsakligen av intäkter via registrerings- och årsavgifter från de organisationer som deltar i systemet. Miljö- styrningsrådets verksamhet och uppgifter kopplade till EPD överläts till IVL . Utvecklingen av arbete som registreringsorgan i för EU:s miljö- lednings- och miljörevisionsordning (Emas) går fortsatt långsamt. Antalet Emas-registreringar fortsätter att sjunka och var 32 stycken. överläts verksamhet avseende Emas till . I arbetet med att förbereda för den förändring av bolagets verksamhet som genomförts har juridisk och ekonomisk rådgivning uppgående till för juridisk rådgivning och till för ekonomisk rådgivning upphandlats. Samtliga kostnader belastade anslaget 1:18 Omstruktu- rering och genomlysning av statligt ägda företag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Angående upphandlingsstöd se vidare utgifts- område 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning, avsnitt 6. Arbetet med att utveckla en infrastruktur för geografisk miljöinformation i med fokus på miljöområdet fortsätter i enlighet med lagen (2010:1767) om geografisk miljöinformation och EU-direktivet om Inspire (2007/2/EG). Syftet med infrastrukturen för geografisk miljöinformation är att kunna följa förändringar i miljön, öka möjligheten att förutse, förebygga och hantera naturolyckor, och för att medlems- staternas och EU:s miljöpolitik ska kunna utformas och genomföras effektivt. Arbetet med att genomföra direktivet i följer den tidplan som EU fastställt och kommer att pågå . Enligt en nyttovärdering som Lantmäteriet har gjort så uppskattas nyttan, uttryckt i kronor, av genomförandet av EU-direktivet Inspire till Nyttan tillfaller näringslivet och den offentliga sektorn (Nyttovärdering Inspire, dnr 2012–2014/494). Lantmäteriet har fortsatt sitt arbete med att förnya och förenkla tillhandahållandet av geo- grafisk miljöinformation. Framförallt så har webbplatsen, geodataportalen, som har byggts upp för att svara till kraven i direktivet om en utvecklad infrastruktur, vidareutvecklats . Drygt 20 stycken myndigheter är del- ansvariga i arbetet. Grön ekonomi och hållbar utveckling Det nationella arbetet för att genomföra för tillväxt och jobb, den s.k. EU 2020 strategin, rapporterades till och Europeiska kommissionen i rapporten reformprogram 2014 (SB2014/2004). Arbetet är bl.a. koncentrerat till den färdplan för resurseffektivitet som kommissionen beslutade om 2011 som ett sätt att genomföra EU 2020 strategin. I färdplanen lyfts bl.a. vikten av forskning och innovationer, liksom vikten av att avskaffa miljöskadliga subventioner och att följa principen om att förorenaren ska betala. Ett samarbete har inletts med IVL och dess näringslivsnätverk (i ). Samarbetet syftar till att bidra till för resurseffektivitet och stärka det nationella arbetet med resurseffektivitet och hållbar konsumtion och produktion. Inom ramen för samarbetet har tre seminarier genomförts. Dialogen med näringslivet omfattar bl.a. att identifiera viktiga områden för samarbete och till att sprida goda exempel på teknikutveckling och innovationer samt nya hållbara affärsmodeller. Vid för hållbar utveckling i (Rio+20) beslutades om ett globalt tioårigt ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion. inne- håller inledningsvis sex program bl.a. hållbara livsstilar och utbildning, hållbar offentlig upp- handling, och hållbara livsmedelssystem. deltar särskilt aktivt i genomförandet av två av ramverkets program: hållbar offentlig upphand- ling samt i programmet om hållbara livsstilar och utbildning. Programmet om hållbar offentlig upphandling lanserades och fler pro- gram kommer att lanseras löpande . Ett samarbete med om hållbar kon- sumtion och produktion har inletts med fokus på grön offentlig upphandling, livsmedelssvinn och livscykelanalyser (LCA). Två workshops har genomförts 2014 i samarbete med amerikanska . För att upprätthålla och utveckla konkurrens- kraften är det viktigt att förstärker och förnyar svensk miljöteknik och skapar förut- sättningar så att en andra generations miljö- teknik utvecklas i . undersöker hur spetsteknologier som it-, bio-, rymd- och nanoteknik kan användas för att snabbare och effektivare nå generationsmålen och miljökvalitetsmålen och främja miljöteknik. En rapport överlämnas till regeringen . Flera insatser som är relevanta för hållbar tillväxt har utförts inom ramen för den förra regeringens miljöteknikstrategi se bl.a. utgifts- områdena 21 och 24. Åtgärder för Grön tillväxt beskrivs inom utgiftsområde 23. Vid om hållbar utveckling i (Rio+20) enades länderna om att grön ekonomi är ett verktyg som ska användas för att ställa om till en hållbar samhällsutveckling.