prop · H20319 · 2014-12-03 00:00:00 — Mot denna bakgrund är det en utmaning att andelen nyanlända med låg utbildningsbakgrund har ökat under senare år.99 Låg utbildning tycks dock inte vara huvudförklaringen till den lägre sysselsättningen bland utrikes födda. Den genomsnittliga utbildningsnivån för utrikes och inrikes födda är ungefär den samma. Men spridningen är betydligt större bland de utrikes födda, dvs. de allra mest högutbildade och lågutbildade utgör en större andel.100 Nyanlända kvinnor har i genomsnitt något högre utbildning än nyanlända män, och deras utbildningsnivå har till skillnad 98SOU 2010:88, s. 262. Sysselsättningsgrad för dem med enbart förgymnasial utbildning: inrikes födda , utrikes födda . 99Arbetsförmedlingen (2009), Arbetsmarknadsutsikterna , s. 128–129; SOU 2010:88, s. 278. 100Ds 2013:2, s. 30; SOU 2010:88, s. 262, 278–282, 284. från männens ökat något under senare tid.101 Det kan också konstateras att sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda tenderar att bli större ju högre utbildningsnivå man har.102 Utrikes födda med längre utbildning har högre sannolikhet att få arbete än dem med kortare utbildning. Men de har svårare att få arbete än inrikes födda med samma utbildningsnivå.103 Att högre utbildning inte ger lika stort utslag i undersökning kan bero på att den rör individer som är relativt nyanlända (2007–2010), och att det behövs för att skillnaderna ska framträda tydligare. 3.2.3Kommunens storlek och andelen utrikes födda har betydelse Av tabell 3.3 framgår att ju högre arbetslöshet en kommun har desto lägre är sannolikheten för en nyanländ att få arbete. Kommunens storlek har viss betydelse, och den lägsta sannolikheten till arbete finns i små kommuner med upp till 10 000 invånare. Mellanstora kommuner med 10 000 – 50 000 invånare ger störst sannolikhet till både arbete och arbete eller utbildning. Denna uppdelning tar dock ingen hänsyn till att mindre kommuner kan vara förort till en större stad. Av studie framgår att sannolikheten att komma i arbete ökar för en individ som bosätter sig i en kommun med hög andel utrikes födda. Antalet personer som invandrar till kommunen i förhållande till befolkningsmängden har däremot ingen signifikant betydelse för sannolikheten att få ett arbete. Såväl andelen utrikes födda som det relativa inflödet av nyanlända till kommunen minskar sannolikheten när även utbildning räknas som positivt utfall. Från tidigare studier finns stöd för att hög andel utrikes födda ökar chansen till arbete, men också studier med resultat som pekar i motsatt riktning. Å ena sidan finns det undersökningar som lyfter fram betydelsen av sociala och etniska nätverk för att få jobb eller starta företag. Städer som är väl integrerade på världsmarknaden anses också kunna erbjuda bättre möjligheter för invandrare att få arbete än mindre orter inriktade på en mer nationell eller lokal marknad. Globalt integrerade städer anses kunna erbjuda en mer diversifierad och serviceorienterad ekonomi som också är öppen för transnationellt entreprenörskap, tolerant för olikhet samt mindre känslig för 101SCB, Statistikdatabasen, invandringar efter ålder, kön och tid (BE0101AX). Ds 2013:2, s. 49: SOU 2012:69, s. 73. 102SOU 2010:88, s. 262, 278–282, 284. 103SOU 2010:88, s. 262, 278–282, 284; IFAU (2013:6), Unga invandrare – utbildning, löner och utbildningsavkastning. ATT TILLVARATA OCH UTVECKLA NYANLÄNDAS KOMPETENS – RÄTT INSATS I RÄTT TID? konjunktursvängningar.104 Å andra sidan finns det undersökningar som tyder på att boendesegregation kan ha en negativ effekt, eftersom invandrartäta områden ofta är fattiga och ligger långt från potentiella arbetsplatser. Det kan även skapas negativa sociala band och en kultur som håller tillbaka ambitionen hos enskilda individer inom gruppen. I tidigare studier av etablering på den svenska arbetsmarknaden ses även stora regionala skillnader. Arbetsförmedlingens genomgång visar att en nyanländ inom etableringsuppdraget har större sannolikhet att få ett arbete om man bor i en större kommun än i en mindre eller i glesbygd. Detta gäller oavsett om arbetet är subventionerat eller inte, och således även för nystartsjobb.105 Studier av nyanländas sysselsättning i utsatta förorter visar att sannolikheten att ha ett arbete som utlandsfödd skiljer sig kraftigt mellan olika storstäder. De som bor i en förort till hade arbete i betydligt lägre utsträckning än de som bor i en förort till . Endast en fjärdedel av de utlandsfödda i utsatta områden hade arbete mot i motsvarande förorter i Stockholmsområdet.106 De bosnier som kom som flyktingar till småföretagarregionen i deltog i nästan lika hög grad på arbetsmarknaden som inrikes födda. Det kan jämföras med att motsvarande andel var för män och för kvinnor för de bosatte sig i en storstadsregion. Förvärvsfrekvensen påverkas av det allmänna sysselsättningsläget i en kommun och i viss mån av näringsstrukturen, där fler kvinnor hade arbete i kommuner med mycket tillverkningsindustri.107 studie har undersökt betydelsen av det lokala näringslivets struktur. Av tabell 3.3 framgår att kommuner med hög andel sysselsatta inom tillverkningsindustri ger lägre sannolikhet för nyanlända att få ett arbete. Däremot ökar sannolikheten till arbete om branscherna transport samt hotell och restaurang utgör en hög andel av kommunens arbetsmarknad. Denna tendens gäller även för handelsyrken men effekten är betydligt Det negativa utfallet för dem som invandrat till orter med en stor andel tillverkningsindustri kan dock delvis vara en effekt av att denna sektor drabbades hårt av krisen , som ingår i undersökningsperioden. 104Se översikt i (2010); (2009); (2000). Av de som deltar i en etableringsplan är det som bor i en större stad, i en glesbygdskommun och bor i övriga kommuner (Arbetsförmedlingen (2013a), s. 8). 105Arbetsförmedlingen (2013b), s. 26. 106Hedberg & Tammaru (2010). 107Ekberg & (2000), s. 434. Förvärvsarbetande i åldern 20–i urvalet. Antalet inflyttade bosnier uppgick till 21 1993 och knappt 26 1994. 3.2.4 Etableringstiden beror på ursprungsland och invandringsorsak studie visar att de nyanländas ursprungsregion har betydelse för utfallet (se tabell 3.3). Personer med och som ursprungsregion har en lägre sannolikhet att få ett arbete inom den studerade tidsperioden. Denna variabel kan dock vara svår att tolka eftersom den inrymmer många aspekter som kan ha inverkan på sannolikheten att få arbete. bl.a. handla om stora kontraster mellan arbetsmarknaderna i och ursprungslandet, om förhållandevis stora språkliga och kulturella barriärer samt om olika typer av diskriminering på arbetsmarknaden. Tidigare studier har visat att anledningen till att den nyanlände har flyttat till är en betydligt viktigare faktor än den nyanländes ursprungsregion.108 Längst tid att etablera sig tar det för utrikes födda som kommit hit på grund av skyddsbehov eller som anhörig. För dessa grupper tar det i genomsnitt längre än för arbetskraftsinvandrare att få sitt första arbete. Hälften av anhöriginvandrarna får sitt första arbete i , medan det tar ungefär för skyddsbehövande. I båda grupperna hade nästan samtliga () fått en anställning efter tio år.109 En förklaring till att etableringen av nyanlända tar i än i andra jämförbara länder är alltså att vi tar emot en större andel flyktingar medan andelen arbetskraftsinvandrare är lägre. Arbetskraftsinvandrare kan antas söka sig till länder där det finns efterfrågan på just deras kompetens. Något sådant val har inte den asylsökande. Det är heller inte ovanligt att asylsökande och andra skyddsbehövande har fysiska eller psykiska trauman som kräver behandling innan man är arbetsför.110 Eftersom undersökning inte inkluderar uppgifter om skäl för uppehållstillstånd är det troligt att detta i stället får genomslag i variabeln ursprungsregion. 3.2.5Arbetslivserfarenhet från hemlandet spelar liten roll Enligt tidigare undersökningar finns det inte något tydligt samband mellan nyanländas arbetslivserfarenhet från hemlandet och deras nuvarande situation på den svenska arbetsmarknaden. Längden på arbetslivserfarenheten spelar viss roll, men förklarar inte så mycket av gruppens svårigheter att komma in på den svenska arbetsmarknaden.111 Arbetslivserfarenhet spelar endast roll för utlandsföddas etablering på arbetsmarknaden om de före ankomsten till antingen arbetade som tjänstemän på mellannivå eller som högre Detta baseras på statistik från LNU-UFB. 109S 2010:04 Vid arbetslivets gränser, s. 51–55. I Ds 2013:2, s. 114 uppges att färre än hälften av dem som kommit till som flyktingar eller anhöriga har ett arbete i landet. 110Ds 2013:2, s. 119–125 och 157. 111SOU 2010:88, s. 286–287. ATT TILLVARATA OCH UTVECKLA NYANLÄNDAS KOMPETENS – RÄTT INSATS I RÄTT TID? För sådana personer är sannolikheten högre att ha en anställning, men inte nödvändigtvis inom det område man är utbildad för eller har erfarenhet från.112 Andelen i arbetskraften som är överkvalificerade för sitt yrke är generellt sett betydligt större bland utrikes än inrikes födda. Bland dem som anlänt till för mellan fem och bedöms vara överutbildade för sitt arbete. Det ska jämföras för inrikes födda.113 Svårigheter att få anställning utifrån utbildning och kvalifikationer som erhållits i ett annat land är delvis att förvänta. Innan språkkunskaperna är tillräckliga kan det vara svårt att utöva ett yrke på samma nivå som i hemlandet. Vissa utbildningar eller viss kompetens kan heller inte direkt överföras till den svenska arbetsmarknaden, utan kräver lång kompletterande utbildning. Inom vissa yrken blir också kunskapen snabbt föråldrad vilket leder till problem för flyktingar som inte haft möjlighet att utöva och utvecklas i sitt yrke . 3.3Förutsättningar och resultat i olika delar av landet Förutsättningarna för en lyckad etablering varierar mellan landets kommuner. Dels har kommunerna olika strukturella förutsättningar i termer av storlek, struktur på näringslivet, befolkningssammansättning, arbetslöshet etc. Dels har de nyanlända som kommer till den aktuella kommunen olika bakgrund och egenskaper. Det faktiska utfallet – antalet lyckade etableringar – bestäms till viss del av dessa förutsättningar. Men det bestäms också av hur man på lokal nivå bedriver det faktiska etableringsarbetet. I syfte att undersöka i vilken mån utfallet i olika kommuner blivit bättre eller sämre än förväntat har analyserat de marginaleffekter som regressionsanalysen ger (se bilaga 1). I detta avsnitt redovisas hur väl man på lokal nivå lyckas etablera sina nyanlända, med hänsyn tagen till varierande förutsättningar. Det bör påpekas att utfallsdata sträcker sig fram och därmed inte speglar den dagsaktuella situationen. 3.3.1Stora skillnader i mottagande och förutsättningar Olika kommuner har mycket olika förutsättningar utifrån befolkning, näringsstruktur och den lokala arbetsmarknadens behov. Många glesbygdskommuner har en åldrande befolkning som följd av att unga har valt att flytta till studier eller arbete. Andra kommuner, ofta i storstadsområdena, har en växande arbetsmarknad och befolkningstillväxt. Av figur 3.2 (vänstra 112S 2010:04 Vid arbetslivets gränser, s. 56–57. 113S 2010:04 Vid arbetslivets gränser, s. 56, 59–60. Klasstillhörighet snarare än tidigare yrkeserfarenheter eller utbildning tycks dock påverka etableringstiden. kartan) framgår att mottagandet av nyanlända är mycket ojämnt fördelat mellan landets kommuner. Det genomsnittliga antalet nyanlända som skrevs in på Arbetsförmedlingen var 202 per kommun, men hälften av kommunerna tog emot 60 nyanlända eller färre . Ett knappt tiotal kommuner i anslutning till , och tog emot över 1 000 nyanlända vardera. I figur 3.2 (högra kartan) visas även kommunernas förutsättningar för etablering av nyanlända. Dessa har beräknats utifrån den statistiska modell med individ- och kommundata som presenteras i tabell 3.3. För varje kommun ger modellen ett förväntat (predikterat) värde för sannolikheten att en nyanländ () skrivs ut för arbete respektive arbete eller utbildning.114 Kommuner som har goda strukturella förutsättningar och som tar emot nyanlända med egenskaper som enligt modellen är positiva får alltså ett högre predikterat värde. För kartan över förutsättningar gäller att lika många kommuner ingår i varje grupp i färgkodningen. 114Utifrån marginaleffekterna av förutsättningsvariablerna på individ- och kommunnivå (tabell 3.3) har beräknats hur stor andel som förväntas lämna Arbetsförmedlingen för arbete respektive arbete eller utbildning per kommun. ATT TILLVARATA OCH UTVECKLA NYANLÄNDAS KOMPETENS – RÄTT INSATS I RÄTT TID? Antal nyanlända som skrivits in på Arbetsförmedlingen 2007 – 2010 i förhållande till kommunens befolkningsmängd samt förutsättningarna i varje kommun att de nyanlända ska nå arbete eller utbildning. Förutsättningar att nå arbete (inskrivna på Arbetsförmedlingen) per 1000 invånare i befolkningen 2,6–3,0 2,1–2,5 1,6–2,0 1,1–1,5 0,6–1,0 0,0–0,5 Källa: bearbetning av statistik från och Arbetsförmedlingen. Kommuner med både relativt goda och dåliga förutsättningar finns spridda över hela landet. Den femtedel av kommunerna som har bäst förutsättningar borde enligt den statistiska modellen kunna få mellan och av de nyanlända i arbete eller utbildning inom tidsperioden. Motsvarande andel för den femtedel av kommunerna som har sämst förutsättningar är 25 till 38 procent.115 Ett tydligt mönster är att kommunerna 115Den enda kommun som har värdet noll hade inga nyanlända som skrivits in på Arbetsförmedlingen . som befinner sig nära någon av de tre storstäderna har goda förutsättningar att ta emot nyanlända. Här spelar faktorer som utbildningsnivån hos befolkningen i kommunen och strukturen på det lokala näringslivet. En nyanländ i en kommun där kommuninvånarna är förhållandevis väl utbildade och med en utvecklad handel och service har större sannolikhet att få arbete. Men även faktorer som den nyanländes kön och utbildning spelar roll. 3.3.2Skillnader i resultat även med hänsyn till olika förutsättningar Med tanke på de olika förutsättningar olika kommuner har, men också de stora skillnader i mottagande och vad olika individer har med sig är det intressant att undersöka hur väl etableringen har lyckats i relation till dessa förutsättningar. Det värde som anges i figur 3.3 är differensen i procentenheter mellan andelen i det faktiska utfallet till arbete eller utbildning och den statistiska modellens beräknade andel. Kommuner med ett positivt värde lyckas bättre än förväntat utifrån sina förutsättningar medan kommuner med ett negativt värde lyckas sämre än förväntat. Lika många kommuner ingår i var och en av de färgkodade grupperna. ATT TILLVARATA OCH UTVECKLA NYANLÄNDAS KOMPETENS – RÄTT INSATS I RÄTT TID? Figur 3.3 Skillnad mellan förutsättningar och resultat (arbete eller utbildning) i procentenheter. +11 till +58% +4 till +10% –3 till +3% –9 till ––38 till – Källa: bearbetning av statistik från och Arbetsförmedlingen. Kartan över resultatet i förhållande till förutsättningarna visar att det finns stora skillnader i hur etableringen av nyanlända lyckas även då hänsyn tas till hur förutsättningarna ser ut. Här finns det inte något tydligt geografiskt mönster. I den femtedel av kommunerna där resultatet i förhållande till förutsättningarna är bäst, kommer i genomsnitt fler än förväntat i arbete eller utbildning. I den femtedel där resultatet är sämst är motsvarande värde färre än förväntat i arbete eller Många av extremfallen är dock kommuner där antalet nyanlända är lågt, och där resultatet kan antas vara osäkert. Kommunerna där resultatet överträffar förväntningarna finns över hela skalan, dvs. med goda och dåliga förutsättningar. Detsamma gäller för dem som underträffar förväntningarna. Förutsättningarna i kommunerna och de nyanlända individernas egenskaper har ett relativt lågt förklaringsvärde (se fotnot till tabell 3.3). Kommuner med relativt lika förutsättningar lyckas olika bra med att ge nyanlända möjlighet att få arbete eller påbörja studier. Det tyder på att arbetssättet lokalt (som inte testas i modellen) har en betydande inverkan. I den kommande framställningen undersöks arbetssättet hos den lokala Arbetsförmedlingen, kommunen och i tre utvalda kommuner med relativt lika förutsättningar. Såväl antalet nyanlända som deras bakgrund och behov uppvisar en betydande variation . Generellt är emellertid de nyanlända förhållandevis unga och kan därmed förväntas ha kvar i arbetsför ålder. Utbildningsnivån är något lägre än bland svenskfödda, men framförallt är spridningen inom gruppen mycket större. Knappt hälften av de nyanlända 2007–2010 som ingår i studie hade fått ett arbete eller påbörjat en reguljär utbildning. Högre utbildning ökar sannolikheten till arbete, men inte så mycket som förväntat. Däremot har nyanlända kvinnor betydligt lägre sannolikhet att få arbete än män. Ursprungsregion är en annan faktor som påverkar, men det kan till viss del bero på att inte kontrollerar för invandringsskäl i sin undersökning. Olika egenskaper hos kommunerna påverkar de nyanländas möjligheter till etablering. Hög arbetslöshet minskar sannolikheten till arbete, hög utbildningsnivå i kommunen ökar sannolikheten till utbildning. Förutsättningarna för etablering av nyanlända varierar även geografiskt. Kommuner som ligger nära , och har generellt sett bättre förutsättningar vad gäller arbetsmarknad, men attraherar även nyanlända med högre utbildningsnivå. Etableringen av nyanlända lyckas dock olika bra i kommunerna även när hänsyn tas till hur förutsättningarna ser ut. Det talar för att det lokala etableringsarbetet spelar en betydelsefull roll i sammanhanget. Etableringsuppdraget har inte pågått för att effekten ska kunna utvärderas. har dock få personer kommit i osubventionerat arbete efter insatserna. ATT TILLVARATA OCH UTVECKLA NYANLÄNDAS KOMPETENS – RÄTT INSATS I RÄTT TID? 4Den nyanländes väg genom systemet I granskning har det ingått att belysa de statliga insatserna ur ett individperspektiv, främst för personer som omfattas av etableringsuppdraget. Mot den bakgrunden har en aktstudie av nyanlända inom etableringsuppdraget genomförts. Sammanlagt har drygt 80 etableringsplaner från fallstudiekommuner djupstuderats.116 Denna genomgång utgör tillsammans med intervjuer och dokumentstudier från fallstudierna huvudsakligt underlag för detta kapitel. Framställningen kompletteras med uppgifter från forskning, tidigare genomförda undersökningar samt officiell statistik. För individer som tillhör målgruppen för lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska en etableringsplan upprättas från datum för beviljat uppehållstillstånd. Arbetsförmedlingen ska emellertid från inte upprätta någon etableringsplan som en nyanländ vistas i ett anläggningsboende hos , utan först sedan den nyanlände har tagits emot för bosättning i en kommun. Etableringsplanen ska upprättas senast efter det att den nyanlände tagits emot i kommunen. Om det finns särskilda skäl får en etableringsplan upprättas . Etableringsplanen ska dock upprättas senast efter att den nyanlände första gången folkbokfördes i en kommun. Detta gäller även om den nyanlände då fortfarande vistas i ett anläggningsboende hos Migrationsverket.117 Planen sträcker sig över högst och ska minst innehålla samhällsorientering, sfi och arbetsförberedande insatser. Kommunen har ansvar för att anordna sfi och samhällsorientering. Övriga aktiviteter i etableringsplanen kan antingen utföras i Arbetsförmedlingens regi eller av andra aktörer. Arbetsförmedlingen ska även erbjuda den nyanlände en etableringslots, vilket är en rättighet.118 116Samtliga individer som har avslutat sin etableringsperiod och spenderat av tiden med plan i någon av fallstudiekommunerna. 1173 och 3 a §§ förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 1186§, 7§ och 11§ lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa invandrare. ATT TILLVARATA OCH UTVECKLA NYANLÄNDAS KOMPETENS – RÄTT INSATS I RÄTT TID? Aktiviteterna i etableringsplanen ska anpassas efter individens behov och ska syfta till att underlätta och påskynda vägen mot ett arbete eller högre studier och därmed ge individen förutsättningar för egen försörjning.119 Arbetsförmedlingen genomför etableringssamtal och kartlägger den nyanländes kunskaper och tidigare erfarenheter. Utifrån en arbetsmarknadspolitisk bedömning ska man sedan tillsammans fatta beslut om en etableringsplan med lämpliga aktiviteter. I planen kan ingå en fördjupad kartläggning genom exempelvis Meritportföljen. Andra insatser kan handla om påbyggnad av kompetens i form av t.ex. utbildning och praktik. Den arbetsmarknadspolitiska bedömningen ska också ligga till grund för matchningen mot arbetsmarknaden. Vid utformningen av planen tas även hänsyn till den nyanländes familjesituation och hälsa.120 En grundläggande tanke med etableringsuppdraget är att etableringen kan påskyndas genom att olika insatser genomförs parallellt. Det kan exempelvis handla om att kombinera sfi-undervisning med deltagande i arbetsmarknadspolitiska program eller praktik. Nyanlända som inte ingår i etableringsuppdraget får inte etableringsersättning och är heller inte berättigade till arbetsträning med handledare, praktiskt basår eller etableringslots. De får heller inte ta del av den folkhögskoleutbildning som kan erbjudas inom ramen för etableringsuppdraget. I stället är de i mån av behov och tillgång hänvisade till Arbetsförmedlingens reguljära utbud av insatser samt eventuellt aktivitetsstöd eller vid behov försörjningsstöd från kommunen. När den nyanlände beviljats uppehållstillstånd och (i förekommande fall) blivit kommunplacerad tar hon eller han kontakt med det lokala förmedlingskontoret.121 Beroende på hur man valt att organisera etableringsuppdraget inom marknadsområdet kan den nyanlände behöva åka till en angränsande kommun för att skrivas in, och sedan tillbaka till mottagningskommunen igen för det första etableringssamtalet.122 Den sökande skrivs in och rätten till etableringsplan prövas. Ett viktigt inslag i det första steget handlar om att utreda om den sökande tillhör målgruppen eller inte. Vid inskrivning ska den nyanlände informeras om rätten till etableringsplan, rätten att söka etableringsersättning, rätten att välja etableringslots, sekretessbestämmelser samt vikten av folkbokföring ifall det inte redan har gjorts. Enligt Arbetsförmedlingens anvisningar är det också viktigt att 119Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 1202 kap 1–6 § förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare. 121Kontakt kan ske på olika sätt. kan Arbetsförmedlingen uppsöka personer som har fått uppehållstillstånd. 122Se avsnitt 5.1.1. den nyanlände tilldelas en korrekt sökandekategori vid inskrivningssamtalet. Om man inte kan hålla ett etableringssamtal i direkt anslutning till inskrivningen så bokar man tid för detta.123 4.2.1Planer beslutas inte inom stipulerad tid I många kommuner – särskilt där etablerat anläggningsboende och där erfarenheten av mottagande är liten – kan ledtiden mellan uppehållstillstånd och etableringsplan vara betydande. Enligt Arbetsförmedlingens återrapportering hade av de nyanlända med anläggningsboende (ABO) och av dem med eget boende (EBO) fått en etableringsplan upprättad inom de som förordningen ställer krav på.124 Etableringsplanen ska innehålla aktiviteter på heltid från Om det är svårt att hitta lämpliga aktiviteter kan detta skapa längre ledtider. Även praktiska frågor som berör t.ex. etableringsdeltagarnas hälsa och familjesituation kan påverka.125 4.2.2 Icke samordnade regelsystem ger ekonomiska problem Det första som händer den nyanlände är ofta att han eller hon behöver tackla ekonomiska svårigheter. Det uppstår ett glapp i utbetalningen av ersättning till individen mellan dagersättning som betalas ut i förskott och Arbetsförmedlingens etableringsersättning som betalas ut i efterskott.