prop · H2031d99 · 2014-10-23 00:00:00 — -Indikatorerna ska vara relevanta för att följa utvecklingen inom respektive tematiskt område. -Indikatorerna ska hämtas ur multilaterala organisationers befintliga resultatramverk. -Indikatorerna ska hämtas främst från organisationer som erhåller kärnstöd om Resultatindikatorerna finns angivna i tabeller under respektive tematiskt område i avsnitt 2.4.2 Resultat (tabell 2.8-2.13). Statistiken för indikatorerna redovisas uppdelat på kön där så är möjligt. De resultat som biståndet förväntas bidra till kan uttryckas olika beroende på biståndets karaktär och sammanhang. Vissa resultat kan vara möjliga att följa upp omgående medan andra kan följas upp först . Resultaten av det multilaterala och bilaterala biståndet samt EU-biståndet redovisas utifrån sex tematiska områden. För varje område presenteras ett antal resultatindikatorer för det multilaterala biståndet samt deras utfall. Resultatindikatorerna syftar till att redovisa resultat som bidrar till att uppnå de svenska biståndspolitiska prioriteringarna genom det stöd ger till olika multilaterala organisationer. De representerar endast ett urval av organisationernas resultat. Därför redovisas även exempel på resultat från multilaterala organisationer. Resultatredovisningen inkluderar även exempel på resultat från det bilaterala biståndet, EU-biståndet, och det statliga bolaget . påverkansarbete som bl.a. bedrivs inom det multilaterala arbetet och inom EU redovisas likaså. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Fördelningen av det svenska biståndet fastställde biståndsram för av beräknad bruttonationalinkomst (BNI) vilket motsvarade . Utfallet av biståndet som redovisades till DAC uppgick till motsvarande av senast tillgängliga BNI-uppgift . Vidare överstiger den svenska biståndsvolymen mål om ett bistånd på av BNI. är därmed, räknat i procent, den näst största biståndsgivaren av . Merparten av biståndsramen, , utgörs av verksamhet under anslag 1:1 Kostnader från andra utgiftsområden utgörs till stor del av kostnader för mottagande av aslysökande (, av biståndsramen), EU:s gemensamma bistånd (, av biståndsramen) och kostnader för utrikesförvaltningens förvaltningskostnader (, av biståndsramen). Redovisning för kostnader och resultat för mottagande av aslysökande görs i budgetpropositionen under utgiftsområde 8. förvaltningskostnader redovisas under utgiftsområde 1. Vissa FN- organ får även bidrag från andra utgiftsområden och redovisas under dessa. Tabell 2.5 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom Sida 2011-2013 Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället Regionala och bilaterala strategier för Regionala och bilaterala strategier för Regionala och bilaterala strategier för och Särskilda insatser för mänskliga rättigheter och Globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar Globala insatser för socialt hållbar utveckling Globala insatser för ekonomiskt hållbar utveckling Globala insatser för mänsklig säkerhet Särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet Särskilt demokratistöd genom svenska partianknutna 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom UD m.fl. 2011-2013 Multilaterala utvecklingsbanker, fonder och skuldavskrivingar1 Multilaterala och internationella organisationer och fonder1 Globalt utvecklingssamarbete (ram) Europeiska utvecklingsfonden () FN:s ekonomiska och sociala verksamhet och , icke ODA-länder Myndigheten för samhällsskydd och beredskap SUMMA TOTALT ANSLAG 1:1 Biståndsverksamhet 1 De tre anslagsposterna är nya och ersätter anslagsposterna Internationella finansieringsinstitutioner, Europeiska utvecklingsfonden, basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet, Övrigt stöd till FN-relaterad verksamhet, Konflikthantering, Organisations- och temastöd och Ekonomiska program. När det gäller bistånd som tilldelas andra myndigheter än Sida direkt från biståndsbudgeten består detta till stor del av civila krishanteringsinsatser. Resultaten av denna verksamhet redovisas främst under utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Även erhåller medel från biståndsbudgeten. Deras verksamhet redovisas både under utgiftsområde 5 och 7. och tidigare fanns ett särskilt anslag och tillhörande mål för reformsamarbetet med . Anslaget för reformarbetet avsåg insatser för EU-närmande i länderna i , samt . sammanfördes reformsamarbetet med anslag 1:1 Biståndsverksamhet. I årets resultatredovisning har regeringen valt att redovisa resultat från reformsamarbetet integrerat med övrig verksamhet. Tabell 2.7 nedan visar utfallet inom anslag 2:1 Reformsarbete i som uppgick till . Den största delen disponerades av Sida. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.7 Utfall anslag 2:1 Reformsamarbete i 2011-2013 (beslutar, Sida Multilateralt bistånd är det stöd som kanaliseras genom kärnstöd till multilaterala organisationer som FN, , regionala utvecklingsbanker och utvecklingsfonder. Kärnstöd avser obundna och oftast ickeöronmärkta stöd direkt till organisationens centrala budget, såsom basbudgetstöd, årligt basbidrag, bidrag som lämnas efter påfyllnadsförhandlingar, uttaxerat bidrag/ medlemsavgift samt ägarkapital. Hit räknas även det statliga garantikapital som utställs till de multilaterala utvecklingsbankerna. Det är sedan i organisationernas styrande organ, där har inflytande, som besluten fattas om hur medlen ska användas. Genom kärnstöd bidrar till genomförandet av samtliga resultat som finns presenterade i organisationernas resultatramverk. multilaterala bistånd (kärnstöd) uppgick till ca vilket utgör av totala bistånd. Detta är dock endast en del av det totala stödet som de multilaterala organisationerna får eftersom de även erhåller öronmärkt stöd via det bilaterala biståndet (s.k. multi-bi bidrag, som uppgick till ca ). De multilaterala organisationer som fick mest svenskt kärnstöd 2013 var Världsbanksgruppens Internationella utvecklingsfond (), följt av Afrikanska (AfDB) och Globala fonden mot aids, tuberkolos och malaria (GFATM). I diagram 2.1 nedan följer en mer utförlig redogörelse över de organisationer som mottagit svenskt kärnstöd. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Diagram 2.1 Utbetalt stöd från UD och Sida 20131 1 Tabellen visar utbetalt stöd till de 25 multilaterala organisationer eller fonder som fått mest stöd från . * WHO:s medlemsavgift finanserias av UO 9. ** FAO:s medlemsavgift finansieras av UO 23. Bilateralt bistånd är stöd till ett geografiskt eller ett tematiskt område. Den stora merparten av det bilaterala biståndet genomförs av Sida. En del av det bilaterala biståndet kanaliseras genom multilaterala organisationer (s.k. multi-bi bidrag) och organisationer i det civila samhället. Sidas biståndsverksamhet styrs av strategier med därtill kopplad finansiering. styrdes Sida av totalt 52 strategier, varav 43 var geografiska (fyra regionala) och nio tematiska. samarbetsländer och områden inom det bilaterala biståndet är , , , , , , , , /Sydsudan, , , , , , , , , , och , regionalt och , , , , , Bosnien- , , , , , , och samt regionalt i och . Utvecklingssamarbetet med , , , , , och avslutades . Genom medlemskapet i EU har och övriga medlemsstater förbundit sig att bidra finansiellt till unionens internationella utvecklingssamarbete. Beloppen bestäms av fasta beräkningsnycklar. Det totala svenska bidraget till EU:s bistånd 2013 var , av EU:s totala biståndsbudget. EU-institutionerna finansierar biståndsinsatser i 139 länder. Till vilka länder biståndet förmedlas framgår i EU:s årsrapport för biståndet. Möjligheterna att redovisa resultat av EU-biståndet bedöms kunna förbättras framöver med hjälp av det resultatramverk som håller på att utarbetas av kommissionen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Stärkt demokrati och jämställdhet, ökad respekt för mänskliga rättigheter och frihet från förtryck Det demokratiska samhället med respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer som grund måste ständigt hävdas. Övergrepp och andra brott mot de mänskliga rättigheterna, ökad misstro mot politiska partier och valda företrädare, ett hårdnande klimat för civilsamhällets organisationer, kränkningar av kvinnor och flickor i fredstid såväl som i konfliktsituationer och bristande rättssäkerhet har på många håll försvårat arbetet för demokratisk utveckling. Jämställdhet är också en förutsättning för långsiktig demokratisk utveckling och för en rättvis och hållbar global utveckling. I tabell 2.8 nedan redovisas ett urval resultatindikatorer för arbetet i de multilaterala organisationerna samt exempel på resultat som har bidragit till genom det bilaterala biståndet och EU-biståndet. Tabell 2.8 Stärkt demokrati och jämställdhet, ökad respekt för mänskliga rättigheter och frihet från förtryck: Resultatindikatorer för det multilaterala biståndet samt exempel på resultat från EU-biståndet och det bilaterala biståndet som har bidragit till Antal länder som på begäran mottagit stöd för att stärka vallagar, valprocesser och institutioner i syfte att öka inkluderande deltagande och professionalisera förvaltningen. Antal länder där offentlig förvaltning på alla nivåer på begäran mottagit stöd för att öka förmågan att tillhandahålla jämlika samhällstjänster samt minska konflikter. Antal länder som mottagit stöd och implementerat internationella överenskommelser och nationella lagar som främjar jämställdhet Antal av UN Womens programländer som har infört procedurer (t.ex. ) för att främja marginaliserade kvinnors möjlighet Antal länder som mottagit stöd för stärkt inhemsk kapacitet v.g. Antal länder som mottagit stöd för stärkt inhemsk kapacitet för Exempel på resultat från det bilaterala biståndet I bidrog svenskt stöd till ett högre valdeltagande 2013 jämfört med föregående år. röstberättigade registrerades till skillnad då totalt 12 miljoner röstberättigade fanns registrerade. de registrerade uppnåddes även en jämnställd könsfördelning. Svenskt stöd till bidrog till att presidentvalet organiserades och genomfördes på ett demokratiskt, rättvist och trovärdigt sätt bl.a. genom stöd till den grundläggande logistiken, röstlängder, röstkort samt medborgarupplysning Valdeltagandet blev rekordhögt, av väljarna röstade i andra omgången av valet. Stöd till Legal Assistance Center (LAC) i bidrog till att centret kunde ge råd och rättshjälp till målsäganden inom flertalet sektorer. Bl.a. företrädde LAC tjänstemännens att tillhöra ett Stöd till Palmecentret bidrog exempelvis till centrets arbete för ökad demokrati internt inom partier i och , och . I lokalval på valdes personer från ledarskapsutbildningen till positioner i partiet, bl.a. unga kvinnor i det internationella utskottet i Youth. (ANC) policykonferens en 50/50 jämställdhetskvot för alla befattningar i partiet. Stöd till samarbetet mellan svenska Lantmäteriet och i har bidragit till tydligare äganderätt till mark och fastigheter. är en femtedel av allt land registrerat vilket även stärker kvinnornas ägande och stöttar marginaliserade grupper i rättighetsperspektiv kring markfrågor. Det innebär att marken kan belånas, t.ex. för investeringar för att etablera en egen företagsverksamhet. Insatsen bidrar också till att det blir färre konflikter kring markägande. Svenskt stöd till inom ramen för samarbetsstrategin för utvecklingssamarbete med och har bidragit till att främja en deltagande och inkluderande dialog mellan civila samhället och den Detta har lett till förbättrade skrivningar i konstitutionen om mänskliga rättigheter, inklusive kvinnors rättigheter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Svenskt stöd via Sida har stött decentraliseringsprocessen i . genom civilsamhället för att stärka kambodjanska medborgarnas förståelse för och kunskap om sina rättigheter. En undersökning visar att kambodjanska medborgarnas uppfattning om de lokala förvaltningarna svarar upp mot deras förväntningar men att de är mindre nöjda med transparensen i förvaltningens verksamhet. Svenskt stöd till bidrog till stärkt lokal demokrati i 34 619 byråd vilket motsvarar av byarna på Stöd till det palestinska justitieministeriet, och justitiekanslern har bidragit till stärkt kapacitet vilket i sin tur ökat tillgången till rättslig prövning. Stöd till lokala MR-ombudsmän har bidragit till att möjliggöra 334 besök för att verifiera MR-situationen i utsatta samhällen där statens närvaro är svag. Genom dessa besök har även illegala väpnade gruppers aktioner mot Stöd till den internationella kommissionen mot straffrihet i och det arbete som görs av åklagarämbete har bidragit till att straffriheten för mord har minskat från 2012. Stöd till civilsamhällesorganisationer och en satsning på gräsrotsorganisationer i har bidragit till att tusentals män och kvinnor arbetar för att utkräva ansvar från politiska ledare och tjänstemän för hur de offentliga medlen används på lokal nivå. Regionalt i har svenskt stöd bidragit till stärkta möjligheter för representanter från civilsamhället att delta, påverka och få tillgång till information inför beslut på regional nivå kring mänskliga rättigheter. Stöd till civilsamhället i har bidragit till att 122 grupper och organisationer gjort sina röster hörda genom att kräva olika typer av rättigheter. Svenskt stöd till flera regioner har bidragit till att flera tusen MR-aktivister har fått stöd till säkra kommunikationsmedel på Internet, rättsligt stöd och utrustning. Flera hundra har genomgått utbildningar i digital Genom organisationsstödet till civila samhället i har bidragit till att en Pride-parad genomfördes i trots motstånd från myndigheter och påtagliga hot från motståndare. Stöd till 5 kvinnoorganisationer har bidragit till att öka organisationernas kompetens och kapacitet vilket har stärkt deras position i dialogen med myndigheter om kvinnors utsatthet. Stöd till FN i har bidragit till att skyddade boenden för våldsutsatta kvinnor nu bekostas genom Stöd till så kallade kvinnovänliga städer har bidragit till att 12 städer i nu har jämställdhetsplaner, som integrerats i kommunernas institutionella planer med för syften öronmärkta budgetar. Svenskt stöd har bidragit till att organiseringen av media har stärkts genom ett nyöppnat resurscenter för media i Stöd bidrog också till genomförandet av den andra nationella konferensen kring mediautvecklingen där det visades tecken på ökat ansvarstagande från myndigheterna och informationsministeriet att verka för en fri och Stöd till bidrog till 100 mediahus och att mer än 500 journalister har blivit utbildade i undersökande journalistik, sociala medier och i att rapportera om klimatförändringar. Stöd till har bidragit till stöd och rådgivning till journalister och media-aktörer som utsätts för trakasserier och hot i sin yrkesutövning med särskilt fokus på sexuella trakasserier av kvinnliga journalister. I Kosovo har stöd bidragit till att fem radiostationer sänder program på serbiska och andra slaviska minoritetsspråk, vilket innebär att , d.v.s. 80 000 lyssnare, i den slaviska minoritetsgruppen får nyheter på Svenskt stöd har bidragit till att kapaciteten att förebygga våld mot kvinnor i hemmet har ökat. dessutom två krisboenden öppnats för kvinnor som utsatts för våld i hemmet. Boendena öppnades i samarbete med Exempel på resultat av EU-biståndet EU har utvecklat gemensamma strategier för mänskliga rättigheter i 160 länder, för gemensamma EU-prioriteringar i MR-frågor. I har EU:s bistånd bidragit till återanpassning av tidigare barnsoldater och till att skydda unga flickor från rekrytering till det militära genom att lära dem läsa och skriva och erbjuda dem yrkesutbildning. I har EU:s bistånd bidragit till ökad jämställdhet inom den privata sektorn, där hälften av företagen inom projektet drivs av kvinnor. I har EU:s bistånd bidragit till kvinnors aktiva deltagande i lokala val och i beslutsfattande processer. I har EU:s bistånd bidragit till könsneutral litteratur i skolan. 1Observera att UNDP endast kan ge stöd på respektive programlands formella begäran. Detta gäller samtliga UNDP-insatser. 2 Bördeandelen gäller för svenska bidraget till institutionens fönster för gåvomedel och utlåning på förmånliga villkor (). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Resultat av det multilaterala biståndet Svenskt multilateralt stöd som direkt bidrar till resultat inom området går till United Nations Development Programme (UNDP), , Office of the High Commissioner for Human Rights (OHCHR), UN Women, United Nations High Commission for Refugees (UNHCR), (), () och (International ). UNDP bidrog till resultat inom området bl.a. genom att stärka valprocesser i 68 länder. Därtill bidrog UNDP till att utveckla policyer för offentlig information som syftar till att öka transparens och ansvarsutkrävande i tio länder samt att stärka antikorruptionsåtgärder på nationell, regional och lokal nivå i sju länder. var pådrivande till att jämställdhet, demokratisk samhällsstyrning och rättstatens principer integrerades i UNDP:s nya strategiska plan för . Genom multilaterala bistånd till organisationer såsom UN Women, UNDP, , , UNHCR och UNFPA drivs arbetet internationellt med att möjliggöra kvinnors och flickors åtnjutande av mänskliga rättigheter, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. var 2013 den största givaren till UN Women vars verksamhet syftar till att leda, koordinera och främja ansvarsutkrävande för hela FN-systemets arbete för jämställdhet. Under sin första tid som operativt organ har UN Women bl.a. främjat kvinnors deltagande i val på olika nivåer och på så sätt bidragit till mer jämställda valprocesser i ett flertal länder, juridiska reformer, nationella handlingsplaner för jämställdhet och förbättrad vård och omhändertagande av kvinnor och flickor som utsatts för våld. bidrar till genomförande genom sitt stöd till och driver där särskilt frågorna om skydd av barn. Inom ramen för nya strategiska plan ska numera rättighets- och jämställdhetsperspektiven integreras i alla verksamhetsområden. är värdland till International och var 2013 största givare av kärnstöd till organisationen, vars huvuduppgift är att stärka demokratiska processer och institutioner. 2013 lanserade International ett nytt instrument för riskhantering i samband med val Ett pilotprojekt hade genomförts i , där instrumentet bidrog till minskade konflikter vid valet . Resultat av det bilaterala biståndet Inom det tematiska området bedriver , genom Sida, biståndsverksamhet i samtliga samarbetsländer och områden. I många av dessa länder är dessutom demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet det största området volymmässigt. Sidas verksamhet inom sektorn demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet uppgick till 2013. Insatser har bl.a. bidragit till att genomföra val , stärka statliga institutioner, utbilda journalister, utarbeta lagar samt ge juridisk rådgivning och rättshjälp. En betydande del av stödet inom området har gått till civilsamhället, både svenska och lokala organisationer. Drygt 1 800 civilsamhällsorganisationer i olika länder har fått svenskt stöd vilket framför allt har lett till att människor som lever i fattigdom och förtryck har fått ökad kunskap och medvetenhet om sina rättigheter för att kunna utkräva dessa. Verksamhet inom området har också resulterat i förbättrad dialog och deltagande av och mellan olika grupper samt i stärkta statliga institutioner på nationell och lokal nivå. Korruption är ett allvarligt samhällsproblem i många länder där bedriver biståndsverksamhet. Korruption sätter rättstatens principer ur spel och är ett hinder för utveckling. Ofta är det fattiga människor som drabbas hårdast. Viktiga åtgärder för att motverka korruption är utvecklingen av fungerande och trovärdiga institutioner som främjar insyn, öppenhet och möjligheter till ansvarsutkrävande för medborgare. För att individer ska kunna nyttja möjligheten till ansvarsutkrävande behövs även att de är medvetna om dessa möjligheter samt har kunskap om hur de ska gå tillväga. I har medvetenheten om anti-korruptionsfrågor ökat på gräsrotsnivå på grund av svenskt stöd genom Sida. Allt fler människor är engagerade i anti-korruptionsaktiviteter eller deltar som aktivister i grupper så som Concerned Citizens’ Committees stödda av i . I arbetet mot korruption är det även angeläget att stärka aktörer som kan ha en nyckelroll i detta arbete, så som olika kontrollmyndigheter. I och har svenskt stöd genom Sida gått till Palestinian Anti-Corruption Commission med följd att kommissionen nu kan ta emot och behandla fyra gånger så många klagomål som föregående år. I har arbetat med att stärka både riksrevision (NAOT, National Audit Office of ) och det civila samhället för att öka både möjligheter till och kunskap om medborgares ansvarsutkrävande. Stödet till NAOT har resulterat i ökad kapacitet och kvalitet i revisionen av offentlig verksamhet och uppgraderades NAOT till ”nivå 3 (en fullt acceptabel nivå)” på AFROSAI:s () kvalitetsskala. Stödet till civilsamhället har i sin tur bidragit till att kvaliteten på deras analyser och rapporter förbättrats och att de numera debatteras i både media och parlament. Eftersom biståndets stora resursflöden i sig kan utgöra en risk för korruption är det viktigt att alla aktörer inom biståndet har ett ansvar att förebygga och förhindra korruption. I har svenskt stöd fokuserat på att förbättra effektiviteten i det förebyggande arbetet mot korruption. Detta har lett till att fler korruptionsfall har upptäckts. Även bedriver omfattande biståndsverksamhet i samarbetsländerna inom området. Verksamheten har bl.a. bidragit till stärkt medvetenhet om kvinnors rättigheter. EU:s stöd till god samhällsstyrning och stärkande av det civila samhället uppgick till ca , vilket motsvarar av det totala EU-biståndet. EU har strategier för mänskliga rättigheter i över 160 länder med gemensamma prioriteringar för EU:s agerande. Vidare värnar EU de mänskliga rättigheterna, bl.a. genom stöd till organisationer som FN, och . EU skickar också valobservatörsmissioner till ett stort antal länder vilket bidrar till bättre och mer tillförlitliga valprocesser. Förutom landspecifika strategier stödjer EU också projekt om demokrati och mänskliga 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 rättigheter genom det finansiella instrumentet for Democracy and Human Rights. Genom detta instrument ger EU stöd till civilsamhällesorganisationer som arbetar med bl.a. MR-försvarare och återintegrering av tidigare barnsoldater. var drivande i att demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning fick ökat fokus i EU:s uppdaterade biståndspolicy, Agenda for Change (AfC). Detta fick tydligt genomslag i programmeringen av EU:s bistånd för . har också varit pådrivande för framtagandet av en verktygslåda för hur man kan arbeta med att integrera ett rättighetsperspektiv i EU-biståndet. driver att jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter och egenmakt får ökat genomslag i EU-biståndet i enlighet med AfC. verkar också för att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) fortsatt prioriteras inom EU-biståndet. Viss förbättring kan skönjas på grund av detta påverkansarbete, t.ex. ökad användning av könsuppdelade indikatorer i ett större antal sektorer. Vidare ansträngningar krävs dock för att uppnå ett tydligare genomslag i biståndet på det här området. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Förbättrade möjligheter för fattiga människor att bidra till och dra nytta av ekonomisk tillväxt och erhålla god utbildning En ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar tillväxt är nödvändigt för att skapa förutsättningar för förbättrade levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom. En hållbar och inkluderande tillväxt stärker möjligheterna att finansiera bl.a. social trygghet och utbildning för alla, som möjligheterna till självförsörjning blir bättre. När fattiga kvinnor och män bidrar till ekonomin ökar deras möjligheter att också dra nytta av den ekonomiska tillväxten. Rätten till utbildning är en mänsklig rättighet. Tillgång till utbildning av god kvalitet är av central betydelse för såväl den enskilda som för samhällets utveckling.