prop · H103228d2 · 2014-05-12 00:00:00 — 4.Institut ska i möjligaste mån analysera sina exponeringar mot utgivare av säkerheter, tillhandahållare av obetalt kreditrisk skydd och underliggande tillgångar enligt artikel 390.7 när det gäller möjliga koncentrationer och om lämpligt vidta åtgärder och rapportera viktiga resultat till den behöriga myndigheten. Följande exponeringar ska undantas från tillämpningen av artikel 395.1: a)Tillgångsposter som utgörs av fordringar på nationella rege ringar, centralbanker eller offentliga organ vilka utan stäl lande av säkerhet skulle åsättas riskvikten enligt del tre avdelning II kapitel 2. b)Tillgångsposter som utgörs av fordringar på internationella organisationer eller multilaterala utvecklingsbanker vilka utan ställande av säkerhet skulle åsättas riskvikten enligt del tre avdelning II kapitel 2. c)Tillgångsposter som utgörs av fordringar för vilka nationella regeringar, centralbanker, internationella organisationer, mul tilaterala utvecklingsbanker eller offentliga organ har lämnat uttryckliga garantier, om fordringar utan säkerhet på den enhet som ställt garantin skulle åsättas riskvikten enligt del tre avdelning II kapitel 2. d)Andra exponeringar gentemot nationella regeringar, central banker, internationella organisationer, multilaterala utveck lingsbanker eller offentliga organ eller exponeringar garante rade av dessa, om fordringar utan säkerhet på den enhet som exponeringen gäller eller som ställt garantin skulle åsättas riskvikten enligt del tre avdelning II kapitel 2. e)Tillgångsposter som utgörs av fordringar på delstatliga rege ringar eller lokala myndigheter i medlemsstater där sådana krav skulle tilldelas riskvikten enligt del tre avdelning II kapitel 2 eller som utgör andra exponeringar mot eller ga rantier från sådana delstatliga regeringar eller lokala myndig heter, vilka ska åsättas riskvikten enligt del tre avdelning II kapitel 2. f) Exponeringar gentemot de motparter som anges i arti kel 113.6 eller artikel 113.7, om de skulle tilldelas riskvikten enligt del tre avdelning II kapitel 2. Exponeringar som inte uppfyller dessa kriterier, oavsett om de undantas från artikel 395.1 eller ej, ska behandlas som exponeringar gente mot tredje part. g)Tillgångsposter och andra exponeringar för vilka det finns säkerhet i form av kontanta medel insatta hos det långivande institutet eller hos ett institut som är moderföretag eller dotterföretag till det långivande institutet. h)Tillgångsposter och andra exponeringar för vilka det finns säkerhet i form av depositionsbevis, utgivna av det lån givande institutet eller av ett institut som är moderföretag eller dotterföretag till detta och förvarade hos något av dem. i)Exponeringar på grund av outnyttjade kreditfaciliteter som klassificeras som lågriskposter utanför balansräkningen i bi laga I, förutsatt att ett avtal har ingåtts med kunden eller gruppen av kunder med inbördes anknytning enligt vilket utnyttjas, om det har fastställts att leda till att gränsvärdet enligt arti kel 395.1 överskrids. j)Handelsexponeringar mot centrala motparter samt bidrag till obeståndsfonden för centrala motparter. k)Exponeringar mot insättningsgarantisystem enligt direktiv /19/EG till följd av finansieringen av sådana system, om de institut som är medlemmar i systemet har en rättslig eller avtalsmässig skyldighet att finansiera systemet. Kontanta medel som tas emot för en kreditlänkad obligation som givits ut av institutet samt insättningar eller mottagna lån från en motpart till institutet, vilka omfattas av ett avtal om nettning av poster i balansräkningen vilket godkänts enligt del tre avdelning II kapitel 4 ska anses hänförliga till led g. De behöriga myndigheterna får helt eller delvis undanta följande exponeringar: a)Säkerställda obligationer i enlighet med artikel 129.1, 129.3 och 129.6. b)Tillgångsposter som utgörs av fordringar på delstatliga rege ringar eller lokala myndigheter i medlemsstater där sådana krav skulle tilldelas riskvikten enligt del tre avdelning II kapitel 2 eller som utgör andra exponeringar mot eller ga rantier från sådana delstatliga regeringar eller lokala myndig heter, vilka ska åsättas riskvikten enligt del tre avdel ning II kapitel 2. Europeiska unionens officiella tidning L 176/235 c)Exponeringar, även andelar eller andra typer av innehav, som ett institut har gentemot sitt moderföretag, andra dotterföre tag till moderföretaget eller sina egna dotterföretag, under förutsättning att dessa företag är föremål för samma grupp baserade tillsyn som institutet självt i enlighet med denna förordning, direktiv /87/EG eller med motsvarande standarder i ett tredjeland. Exponeringar som inte uppfyller dessa kriterier, oavsett om de är undantagna från arti kel 395.1 eller ej, ska behandlas som exponeringar gentemot tredje part. d)Tillgångsposter som utgörs av fordringar på och andra ex poneringar, även andelar eller andra typer av innehav, gente mot regionala eller centrala kreditinstitut till vilka kreditinsti tutet är knutet i ett nätverk enligt bestämmelser i lag, bolags ordning eller motsvarande och vilka enligt dessa bestämmel ser är ansvariga för likviditetsutjämning inom nätverket. e)Tillgångsposter som utgörs av kreditinstituts fordringar på och andra exponeringar gentemot kreditinstitut, varav ett är verksamt på icke-konkurrensutsatt grund och erbjuder eller garanterar lån enligt bestämmelser i lag eller sin bolags ordning för att främja specifika sektorer i ekonomin under någon form av statlig övervakning och med begränsningar för utnyttjandet av sådana lån, under förutsättning att re spektive exponeringar uppkommer genom sådana lån som förmedlas till låntagarna via kreditinstitut eller genom garan tierna för dessa lån. f)Tillgångsposter som utgörs av fordringar på och andra ex poneringar gentemot institut, förutsatt att dessa expone ringar inte utgör sådana instituts kapitalbas, inte varar än till påföljande bankdag och inte är angivna i en viktig handelsvaluta. g)Tillgångsposter som utgörs av fordringar på centralbanker i form av föreskrivna minimireserver som förvaras hos dessa centralbanker i deras nationella valutor. h)Om den behöriga myndigheten beslutar det, tillgångsposter som utgörs av fordringar på nationella regeringar i form av lagstadgade likviditetskrav som hålls i statspapper och anges och finansieras i deras nationella valutor, förutsatt att den kreditvärdering av dessa stater som utfärdats av ett utsett externt ratinginstitut, motsvarar "investment grade". i)av remburser med medel-lågrisk utanför balansräk ningen och outnyttjade kreditmöjligheter med medel-lågrisk utanför balansräkningen enligt bilaga I och, efter godkän nande av de behöriga myndigheterna, av andra garan tier än kreditgarantier som grundas på bestämmelser i lag eller föreskrifter och som av ömsesidiga garantifonder med ställning som kreditinstitut ställs ut till medlemmar. j)Rättsligt föreskrivna garantier som används när ett lån som finansieras genom utfärdande av hypoteksobligatio ner betalas till låntagaren före den slutliga registreringen av hypoteket i fastighetsregistret, förutsatt att garantin inte an vänds för att minska risken i beräkningen av de riskvägda exponeringsbeloppen. k)Tillgångar som utgörs av krav på och andra exponeringar mot erkända börser. De behöriga myndigheterna får använda undantaget enligt punkt 2 endast om följande villkor är uppfyllda: a)Den specifika karaktären hos exponeringen, motparten eller förhållandet mellan institutet och motparten eliminerar eller minskar den risk som är förenad med exponeringen. b)Återstående koncentrationsrisker kan hanteras genom andra lika effektiva metoder såsom de arrangemang, processer och mekanismer som anges i artikel 81 i direktiv /36/EU. De behöriga myndigheterna ska informera om huruvida de avser att använda något av de undantag som föreskrivs i punkt 2 i enlighet med leden a och b i den här punkten och ska samråda med om detta val. Beräkning av effekten av användningen av kreditriskreducerande metoder För beräkningen av exponeringars värde enligt arti kel 395.1 får ett institut tillämpa "fullständigt justerat expone ringsvärde", beräknat enligt del tre avdelning II kapitel 4, med beaktande av kreditriskreducering, volatilitetsjusteringar och eventuell löptidsobalans (E*). Ett institut som har tillstånd att använda egna estimat av LGD-värden och konverteringsfaktorer för en exponeringsklass enligt del tre avdelning II kapitel 3 får, under förutsättning att de behöriga myndigheterna ger sitt tillstånd, tillämpa effekterna av finansiella säkerheter vid beräkningen av exponeringsvärden enligt artikel 395.1. De behöriga myndigheterna ska endast bevilja det tillstånd som avses i föregående stycke, om institutet kan göra ett estimat av effekterna av finansiella säkerheter på deras exponeringar sepa rat från andra aspekter som är relevanta för LGD-värdet. L 176/236 Europeiska unionens officiella tidning De estimat som institutet tagit fram ska vara tillräckligt lämpliga för att reducera exponeringsvärdet i syfte att efterleva bestäm melserna i artikel 395. Om ett institut har tillstånd att använda egna estimat av effek terna av finansiella säkerheter, ska det göra detta på ett sätt som är förenligt med den metod som valts för att beräkna kapital baskraven i enlighet med denna förordning. Institut som har tillstånd att använda egna estimat av LGD- värden och konverteringsfaktorer för en exponeringsklass enligt del tre avdelning II kapitel 3 och som inte beräknar värdet på sina exponeringar enligt den metod som avses i första stycket i denna punkt får använda den fullständiga metoden för finansi ella säkerheter eller den metod som anges i artikel 403.1 b för beräkningen av exponeringarnas värde. Ett institut som använder den fullständiga metoden för finansiella säkerheter eller som har tillstånd att använda den metod som beskrivs i punkt 2 i denna artikel vid beräkning av exponeringsvärden för det ändamål som avses i artikel 395.1 ska genomföra återkommande stresstester av sina kreditriskkon centrationer, även i fråga om det realiserbara värdet av eventu ellt mottagen säkerhet. De periodiska stresstester som avses i första stycket ska gälla risker som kan orsakas av potentiella förändringar av förhål landena på marknaden vilka kan få negativa konsekvenser för institutets kapitaltäckning och risker vid brådskande realisering av säkerheter. De stresstester som utförs ska vara tillräckliga och lämpliga för bedömningen av dessa risker. Om det periodiska stresstestet visar på ett lägre realiserbart värde av en mottagen säkerhet än vad som skulle få beaktas vid användning av den fullständiga metoden för finansiella sä kerheter eller den metod som beskrivs i punkt 2, ska värdet av den säkerhet som får tas med i beräkningen av exponerings värden enligt artikel 395.1 minskas i motsvarande grad. De institut som avses i första stycket ska i sina strategier för att bemöta koncentrationsrisker inbegripa följande: a)Strategier och processer för att bemöta risker till följd av löptidsobalanser mellan exponeringar och det eventuella kre ditriskskyddet för dessa. b)Strategier och processer i fall då ett stresstest indikerar ett lägre realiserbart värde för säkerheter än som beaktas vid användning av den fullständiga metoden för finansiella sä kerheter eller den metod som beskrivs i punkt 2. c)Strategier och processer för koncentrationsrisker till följd av tillämpningen av tekniker för reducering av kreditrisker, sär skilt vid stora indirekta kreditexponeringar (exempelvis mot en enskild utgivare av värdepapper som tagits emot som säkerhet). Exponeringar till följd av lån säkerställda med panträtt Vid beräkningen av exponeringsbelopp i enlighet med artikel 395 får ett institut minska värdet på en exponering eller en del av en exponering som är fullständigt säkrad av fastighet i enlighet med artikel 125.1 med det intecknade beloppet av marknadsvärdet eller pantlånevärdet för den berörda fastigheten, men inte med av marknadsvärdet eller av pantlånevärdet i de medlemsstater som har infört strikta krite rier för beräkning av pantlånevärdet genom lagar eller andra föreskrifter, om samtliga följande villkor är uppfyllda: a)De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna har inte åsatt en högre riskvikt än för exponeringar eller delar av exponeringar som är säkrade genom bostadsfastigheter i en lighet med artikel 124.2. b)Exponeringen eller en del av exponeringen är fullständigt säkrad genom i)panträtt i bostadsfastigheter, eller ii)en bostadsfastighet i en transaktion med fastighetsleasing där leasegivaren bibehåller fullt ägande av bostadsfastig heten och leasetagaren ännu inte har utövat sin rätt att köpa. c)De krav som anges i artiklarna 208 och 229.1 är uppfyllda. Vid beräkningen av exponeringsvärden i enlighet med ar tikel 395 får ett institut minska värdet på en exponering eller en del av en exponering som är fullständigt säkrad av fastighet i enlighet med artikel 126.1 med det intecknade beloppet av marknadsvärdet eller pantlånevärdet för den berörda fastigheten, men inte med av marknadsvärdet eller av pantlånevärdet i de medlemsstater som har infört strikta krite rier för beräkning av pantlånevärdet genom lagar eller andra föreskrifter, om samtliga följande villkor är uppfyllda: a)De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna har inte åsatt en högre riskvikt än för exponeringar eller delar av exponeringar som är säkrade genom kommersiella fastighe ter i enlighet med artikel 124.2. b)Exponeringen är fullständigt säkrad genom i)panträtt i kontorsfastigheter eller andra kommersiella fas tigheter, eller ii)kontorsfastigheter eller andra kommersiella fastigheter och exponeringar som avser transaktioner med fastighets leasing. Europeiska unionens officiella tidning L 176/237 c)De krav som anges i artiklarna 126.2 a, 208 och 229.1 är uppfyllda. d)De kommersiella fastigheterna ska vara helt uppförda. Ett institut får behandla en exponering mot en motpart som härrör från en omvänd repa enligt vilken institutet av motparten har förvärvat av den säkrade skulden oberoende pan trätter i tredje parters fasta egendom som ett antal enskilda exponeringar mot var och en av dessa tredje parter, under för utsättning att samtliga följande villkor är uppfyllda: a)Motparten är ett institut. b)Exponeringen är fullständigt säkrad genom de panträtter i dessa tredje parters fasta egendom som institutet har förvär vat, och institutet kan göra dessa rätter gällande. c)Institutet har sett till att kraven i artiklarna 208 och 229.1 är uppfyllda. d)Institutet blir innehavare av de fordringar som motparten har gentemot tredje parterna i händelse av motpartens fallis semang, insolvens eller likvidation. e)Institutet rapporterar i enlighet med artikel 394 till de be höriga myndigheterna totalbeloppet för de exponeringar mot varje annat institut som behandlas i enlighet med denna punkt. I detta syfte ska institutet förutsätta att det har en exponering mot varje tredje part för beloppet på den fordran som motpar ten har mot den tredje parten i stället för motsvarande belopp för exponeringen mot motparten. Återstoden av exponeringen mot motparten, om en sådan återstod finns, ska även fortsätt ningsvis behandlas som en exponering mot motparten. b)behandla den del av exponeringen som har säkerhet i form av marknadsvärdet på erkända säkerheter som om den gjorts mot tredje part i stället för mot kunden, om exponeringen garanteras genom säkerhet och under förutsättning att den säkrade delen av exponeringen skulle åsättas en motsvarande eller lägre riskvikt jämfört med riskvikten för den ej säkrade exponeringen gentemot kunden enligt del tre avdelning II kapitel 2. Den metod som anges i första stycket led b får inte användas av ett institut om det föreligger en obalans mellan löptiden för exponeringen och löptiden för skyddet. Vid tillämpning av denna del får ett institut enbart använda både den fullständiga metoden för finansiella säkerheter och den metod som anges i första stycket led b, om det har tillstånd att använda både den fullständiga metoden för finansiella säker heter och den förenklade metoden för finansiella säkerheter vid tillämpning av artikel 92. 2.När ett institut tillämpar punkt 1 a a) ska det belopp av exponeringen som ska betraktas som säkrad beräknas enligt bestämmelserna om behandlingen av valutaobalanser för obetalt kreditskydd i del tre avdelning II kapitel 4, om garantin är uttryckt i en annan valuta än den som gäller för exponeringen, b)ska en obalans mellan löptiderna för exponeringen respek tive skyddet behandlas enligt bestämmelserna om behandling av löptidsobalanser i del tre avdelning II kapitel 4, c)kan partiell täckning få beaktas genom den behandling som anges i del tre avdelning II kapitel 4. När en exponering gentemot en kund garanterats av en tredje part eller genom säkerhet i form av värdepapper utgivna av en tredje part, får ett institut a)behandla den garanterade delen av exponeringen som om den gällde mot garantigivaren i stället för mot kunden, under förutsättning att den ej säkrade exponeringen mot garantigi varen skulle ha tilldelats en motsvarande eller lägre riskvikt jämfört med riskvikten för den ej säkrade exponeringen mot kunden enligt del tre avdelning II kapitel 2, EXPONERINGAR MOT ÖVERFÖRD KREDITRISK ALLMÄNNA BESTÄMMELSER FÖR DENNA DEL Avdelningarna II och III ska tillämpas på nya värdepapperise ringar utgivna eller därefter. Efter ska avdelningarna II och III tillämpas på befintliga värdepapperiseringar, om nya underliggande expone ringar har tillkommit eller ersatts efter . L 176/238 Europeiska unionens officiella tidning KRAV FÖR INVESTERANDE INSTITUT Ett institut som inte agerar som originator, medverkande institut eller ursprunglig långivare ska endast vara exponerat mot kreditrisken i en värdepapperiseringsposition i eller utanför sitt handelslager, om originatorn, det medverkande institutet eller den ursprungliga långivaren uttryckligen har meddelat in stitutet att vederbörande fortlöpande kommer att bibehålla ett väsentligt ekonomiskt intresse netto, vilket under inga omstän digheter får understiga . Endast något av följande kvalificeras som bibehållande av ett väsentligt ekonomiskt intresse netto på : a)Bibehållande av av det nominella värdet av varje tranch som sålts eller överförts till investerarna. b)Vid värdepapperisering av rullande exponeringar, bibehål lande av originatorns andel på av det nominella värdet av de värdepapperiserade exponeringarna. c)Bibehållande av slumpvis utvalda exponeringar som motsva rar av det nominella värdet av de värdepapperi serade exponeringarna, vilka annars skulle ha värdepapperi serats i den aktuella transaktionen, förutsatt att antalet po tentiella värdepapperiserade exponeringar ursprungligen inte understiger 100. d)Bibehållande av den tranch som är i första-förlustläge och vid behov andra trancher med samma eller högre riskprofil än de som överförts eller sålts till investerare, vilka inte har kortare löptid än de som överförts eller sålts till investerare, så att bibehållandet totalt motsvarar av det nomi nella värdet av de värdepapperiserade exponeringarna. e)Bibehållande av den exponering som är i första-förlustläge och som motsvarar av varje värdepapperiserad exponering i värdepapperiseringen. eller ett av dess dotterföretag i egenskap av originator eller medverkande kreditinstitut värdepapperiserar exponeringar från flera kreditinstitut, värdepappersföretag eller andra finansiella institut som omfattas av gruppbaserad tillsyn, kan kravet i punkt 1 uppfyllas på grundval av den konsoliderade situationen för det närstående moderinstitutet inom EU, det finansiella hol dingföretaget inom EU eller det blandade finansiella holding företaget inom EU. Det första stycket ska endast vara tillämpligt om de kreditinsti tut, värdepappersföretag eller finansiella institut som gav upp hov till de värdepapperiserade exponeringarna själva har åtagit sig att följa de krav som anges i artikel 408 och att till originatorn eller det medverkande kreditinstitutet och till mo derinstitutet inom EU, det finansiella holdingföretaget inom EU eller det blandade finansiella holdingföretaget inom EU över lämna de uppgifter som behövs för att uppfylla kraven i arti kel 398. Punkt 1 ska inte gälla när de värdepapperiserade expone ringarna är exponeringar mot eller helt, ovillkorligt och oåter kalleligt garanterade av följande enheter: a)Nationella regeringar eller centralbanker. b)Delstatliga regeringar, lokala myndigheter eller offentliga or gan i medlemsstaterna. c)Institut som har tilldelats riskvikten eller mindre enligt del tre avdelning II kapitel 2. d)Multilaterala utvecklingsbanker. Punkt 1 ska inte tillämpas på transaktioner som grundar sig på ett klart, transparent och allmänt tillgängligt index, där de underliggande referensenheterna är identiska med de enheter som ingår i ett index av enheter med stor omsättning eller är andra överlåtbara värdepapper än värdepapperiseringspositioner, Ekonomiskt intresse netto mäts vid ursprungstidpunkten och ska upprätthållas fortlöpande. Det ekonomiska intresset netto, inbegripet bibehållna positioner, intressen eller exponeringar ska inte omfattas av någon kreditriskreducering eller några korta positioner eller någon annan risksäkring och får inte säljas. Det ekonomiska intresset netto ska bestämmas av det teoretiska värdet för poster utanför balansräkningen. Bibehållandekraven ska inte tillämpas mer än en gång för en given värdepapperisering. När ett moderinstitut inom EU, ett finansiellt holdingföre tag inom EU, ett blandat finansiellt holdingföretag inom EU Institut ska innan de blir exponerade för värdepapperise ringsrisker och vid behov därefter för de behöriga myndighe terna för var och en av sina individuella värdepapperiserings positioner kunna redovisa att de har en heltäckande och grund lig förståelse för och har tillämpat formella policyriktlinjer och formella förfaranden som lämpar sig för positioner i och utan för handelslagret, i proportion till riskprofilen för deras investe ringar i värdepapperiseringspositioner, för att analysera och re gistrera följande: a)Den information som meddelats enligt artikel 405.1 av ori ginatorer, medverkande institut eller ursprungliga långivare för att närmare ange det ekonomiska intresse netto i vär depapperiseringen som de fortlöpande bibehåller. Europeiska unionens officiella tidning L 176/239 b)Den enskilda värdepapperiseringspositionens riskegenskaper. c)Riskegenskaperna hos värdepapperspositionens underlig gande exponeringar. d)Originatorernas eller de medverkande kreditinstitutens anse ende och förluster vid tidigare värdepapperiseringar i vär depapperiseringspositionens relevanta underliggande expone ringsklasser. e)De uttalande384n som gjorts och den information som gi vits av originatorer eller medverkande institut eller av deras ombud eller rådgivare om deras noggranna genomgång av de värdepapperiserade exponeringarna och i tillämpliga fall av kvaliteten på säkerheterna för de värdepapperiserade ex poneringarna. f)I tillämpliga fall, de metoder och begrepp på vilka vär deringen av säkerheter för de värdepapperiserade expone ringarna baseras och de policyriktlinjer som originatorn eller det medverkande kreditinstitutet har antagit för att garantera värderingsmannens oberoende. g)Alla strukturella drag hos värdepapperiseringen som kan ha en väsentlig inverkan på resultatet för institutets värdepap periseringsposition, t.ex. avtalsmässiga prioritetsordningar för kontantflöden och därmed sammanhängande triggers, kredit förstärkningar, likviditetsförstärkningar, triggers för mark nadsvärde och transaktionsspecifik definition av fallissemang. Institut ska regelbundet utföra egna stresstester som lämpar sig för deras värdepapperiseringspositioner.