prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — Det medför att aktiebolaget i inkomstdeklarationen ska lämna uppgift om annat stöd av mindre betydelse som har beviljats under beskattningsåret (– ) och de två föregående beskatt- ningsåren (–och –). För det andra ska den som begär skatte- reduktion och som är ett företag lämna de övriga uppgifter som behöver för att kunna bedöma rätten till skattereduktion (andra punkten). Det gäller t.ex. uppgift om andra före- tag som den som begär skattereduktion står i in- tressegemenskap med på ett sådant sätt att de bör ses som en enhet eller uppgift om inom vilka sektorer som den som begär skattereduktion bedriver verksamhet. För mikroproducenter som är företag och som inte har beviljats andra stöd av mindre betydelse, bör det vara tillräckligt att detta anges i inkomstdeklarationen. I första punkten anges att lagen träder i kraft . Av andra punkten framgår att bestämmelserna i 22 kap. 25 §, 23 kap. 2 och 3 §§ samt 31 kap. 33 och 33 a §§ tillämpas första gången på upp- gifter som avser . –väntas en återhämtning av den svenska konjunkturen leda till att de totala skatteintäkterna ökar med knappt 3 pro- cent, vilket är i linje med genomsnittet . nuvarande prognos med prognosen ekonomiska vårproposition samt en uppföljning av inkomsterna i statens budget . Sist i avsnittet redogörs för den lag- stiftning som ligger till grund för beräkningen av statens övriga inkomster. –I takt med att konjunkturläget förbättras väntas skatteintäkterna öka med i genom- snitt 2015–2018. Samtliga skattebaser – skatt på arbete, kapital och konsumtion – väntas bidra till ökningen. –I denna proposition föreslår och aviserar regeringen en rad förändringar på skatte- området som sammantaget höjer de totala skatteintäkterna med 2015 och ytterligare 2016. befinner sig i en gradvis konjunkturåter- hämtning. väntas den ekonomiska aktiviteten i omvärlden stiga, även om geopoli- tiska spänningar påverkar riskbilden, och efter- frågan på svenska varor och tjänster ökar. Till- försikten hos svenska företag och hushåll väntas också stiga, vilket ger ökade investeringar och en ökad hushållskonsumtion. Detta gör att skat- teintäkterna totalt väntas öka –I förhållande till ekonomiska vår- , vilket är i linje med genomsnittet för proposition har prognosen för de totala skatteintäkterna reviderats ned . Prognosen –2018 har re- viderats upp med mellan 15 och 41 miljar- der kronor . Att jämföra nuvarande prognos med prognosen i vårpropositionen kompliceras av att nationalräkenskaperna nu redovisas enligt regelverket ENS2010, vilket föranlett vissa förändringar i redovis- ningen av statens budget. –Regeringen föreslår att det införs en ny ersättning för höga sjuklönekostnader. I detta avsnitt redovisas prognosen för den of- fentliga sektorns skatteintäkter och för inkoms- terna i statens budget. En jämförelse görs av (se diagram 7.1) Diagram 7.1 Totala skatteintäkter 2000–2018 Årlig förändring i procent Årlig förändring, procent Källor: , och egna beräkningar. För prognosåren 2015–2018 finns goda förut- sättningar för en något högre BNP-tillväxt, då den internationella efterfrågan väntas ta fart och investeringsbehovet stiger hos svenska företag. Dessutom bidrar en förväntat god utveckling av de disponibla inkomsterna och ett i utgångsläget högt sparande hos hushållen till att hushållens konsumtion ökar. BNP-tillväxten väntas dessu- tom medföra att sysselsättningen stiger. Sam- mantaget innebär detta att skatteintäkterna be- räknas öka med i genomsnitt 2015–2018. Samtliga skattebaser (skatt på arbete, kapital och konsumtion) väntas bidra till den förhållandevis starka ökningen. Tabell 7.1 Bruttoeffekter av ändrade skatte- och avgiftsregler 2013–2018 Miljarder kronor i förhållande till föregående år Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källa: Egna beräkningar. I tabell 7.1 finns en sammanställning av de be- räknade effekterna av regeländringar på skatte- området . Tabellen visar både tidigare genomförda och i denna proposit- ion föreslagna regeländringar. Beloppen är peri- odiserade bruttoeffekter, dvs. de anger storleken på den initiala skatteändringen. I avsnitt 6 finns en utförlig beskrivning av hur de offentligfinan- siella effekterna redovisas. De lagförslag som regeringen lämnar i denna proposition beräknas sammantaget medföra att skatteintäkterna brutto ökar med 2015 och med ytterligare 2016. När det gäller skatt på arbete rör det sig bl.a. om slopad nedsättning av socialav- gifter för unga, begränsning av uppräkningen av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt, sänkt avdragsrätt för privat pensionssparande och avtrappning av jobbskatteavdraget. Beträf- fande skatt på konsumtion föreslår regeringen bl.a. höjd skatt på alkohol och tobak, ändringar i fordonsbeskattningen för lätta fordon, höjd kärnkraftsskatt samt vissa höjningar av energi- och koldioxidskatten. I tabell 7.11 finns en mer detaljerad uppställ- ning av bruttoeffekterna av regel-ändringarna på skatteområdet 2010–2018. Regeringens förslag: Den beräkning av inkoms- terna på statens budget som samman- ställts i bilaga 1 avsnitt 2 godkänns. Den preliminära beräkningen av inkomsterna i statens budget –2018 enligt tabell 7.3 godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete. I förhållande till bedömningen eko- nomiska vårproposition har prognosen för de totala skatteintäkterna revide- rats ned med 3 respektive . Prognosen –2018 har däremot reviderats upp i förhållande till vårpropositionen med mel- lan 15 och (se tabell 7.2). I avsnitt 7.3.1 ges en utförlig beskrivning av orsakerna bakom revideringarna. Att jämföra nuvarande prognos med progno- sen i vårpropositionen kompliceras av att nation- alräkenskaperna (NR) nu redovisas enligt nytt regelverk (se fördjupningsrutan ENS 2010 – effekter på de offentliga finanserna). För att de totala skatteintäkterna som andel av BNP i lö- pande pris, den s.k. skattekvoten, även i fortsätt- ningen ska vara densamma i NR som i redovis- ningen på statens budget har vissa ändringar gjorts. Det handlar bl.a. om att nedsättningar flyttats och redovisas under inkomsttyp 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Denna förändring höjer intäkterna från skatt på arbete och de totala skatteintäk- terna med . Fördelningen av statens inkomster på olika inkomsttitlar har godkänts av och kan inte ändras i efterhand. I detta avsnitt redovisas emellertid uppgifter enligt det nya regelverket för att underlätta jämförbarheten mellan åren. Tabell 7.2 Totala skatteintäkter 2013–2018 jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: , och egna beräkningar. Tabell 7.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster på statens budget 2010–2018 -76,8 -80,4 -83,6 -86,2 -100,9 -101,7 -104,8 -108,8 -113,0 -13,7 -15,0 -15,9 -17,8 -19,2 -18,5 -19,0 -19,6 -20,3 -0,1 -0,1 -0,4 -1,2 -1,2 -1,0 -1,0 -1,0 -1,1 -19,0 -21,6 -22,5 -23,0 -25,7 -15,4 -4,1 -4,3 -4,4 -26,4 -28,9 -30,0 -31,0 -32,2 -33,8 -35,4 -37,2 -38,9 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -5,7 -6,3 -6,3 -6,6 -6,6 -6,6 -6,6 -6,6 -6,6 Avgående poster, EU-medel -5,7 -5,7 -5,3 -5,2 -5,6 -6,0 -6,4 -6,8 -7,2 Avgående poster till andra sektorer -720,4 -747,9 -777,8 -807,9 -836,9 -874,2 -920,2 -967,7 -537,0 -552,7 -576,2 -599,9 -621,6 -649,9 -685,3 -721,1 -754,4 -183,5 -195,2 -201,6 -208,0 -215,3 -224,3 -234,9 -246,5 -257,9 Tabell 7.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster på statens budget 2010–2018 forts. -8,9 -12,0 -15,7 -3,2 -1,5 -0,4 -9,3 -0,1 -1,1 -16,1 -31,4 -15,6 -7,2 -9,1 -4,8 -5,4 varav kommuner och landsting -0,2 -12,3 -4,4 -1,8 -0,1 -16,3 -16,9 -17,2 -20,2 -12,3 -9,3 -7,2 -6,7 -8,1 -1,1 -0,4 -1,0 -1,0 -7,2 -14,6 -8,1 -22,1 -24,4 -25,1 -28,1 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till -67,0 -72,3 -76,6 -78,7 -81,3 -83,5 -85,7 -88,8 -91,5 Utgifter som ges som -5,7 -8,0 -8,0 -7,6 -8,2 -8,4 -9,3 -10,1 -11,3 Inkomster på statens budget Anm.: Samtliga år i denna tabell är redovisade enligt det statsbudgetsystem som kommer gälla och framåt. Källor: , och egna beräkningar. Skatt på arbete kan delas in i direkta och indi- rekta skatter. De direkta skatterna består i hu- vudsak av och statlig inkomstskatt. Dessutom finns ett antal skattereduktioner som minskar den direkta skatten. De indirekta skat- terna på arbete består huvudsakligen av arbetsgi- varavgifter och egenavgifter. Intäkterna från skatt på arbete beräknas uppgå till av de totala skatteintäkterna 2015. Intäkterna från skatt på arbete fastställs i den årliga beskattningen av hushållens inkomster, som är klar i november året efter inkomståret. Det innebär att intäkter från skatt på arbete ännu inte är fastställda och att endast en prognos för skatteintäkterna finns tillgänglig . Tabell 7.4 Skatt på arbete 2012–2018 Miljarder kronor om inte annat anges Utveckling (%) Källor: och egna beräkningar. Regeringen föreslår i denna proposition en be- gräsning av avdragsrätten för privat pensions- sparande från dagens nivå på till . Dessutom aviseras att avdragsrätten slopas helt . Sammantaget beräknas detta öka intäk- terna från skatt på arbete med ca 2015 och därefter med knappt 5 miljar- der kronor . Regeringen föreslår även sänkt skatt för pensioner genom att det förhöjda grundavdraget för personer som fyllt förstärks. Detta beräknas minska de kommunala och statliga skatteintäkterna med ca . Lönesummans tillväxt ökar 2014 Lönesumman, dvs. utbetalda löner, utgör av underlaget för skatt på arbete. Det innebär att förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen är av stor betydelse för utvecklingen av skatteintäkterna. Resterande del av skatteunderlaget för skatt på arbete består av skattepliktiga transfereringar till hushållen. växte lönesumman (se diagram 7.2), vilket var en minskning jämfört med . Lönesumman beräknas öka 2014. Därefter fortsätter lönesum- man att öka med i genomsnitt under återstoden av prognosperioden. Diagram 7.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma 2000–2018 Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt NR:s principer. Källor: och egna beräkningar. Lönesummans utveckling beror på både hur antalet arbetade timmar och timlönen utvecklas i ekonomin (se diagram 7.2). beräknas antalet arbetade timmar öka och timlönen . –2018 beräk- nas antalet arbetade timmar öka med i genom- snitt och timlönen . Relativt stabil utveckling av andelen transfereringar till hushållen Prognosen för de skattepliktiga transferering- arna till hushållen baseras dels på utvecklingen av antalet pensionärer, sjukskrivna och arbetslösa, dels på löne- och prisutvecklingen, eftersom en del av ersättningarna justeras för denna utveckl- ing. Diagram 7.3 Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete 2000–2018 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Andelen av skatteunderlaget som utgörs av transfereringar till hushållen beräknas minska något 2014 (se diagram 7.3). Detta beror dels på att pensionerna minskar i förhållande till löne- summan, dels på att läget på arbetsmarknaden förbättras. fortsätter andelen transfere- ringsinkomster att minska av samma anledningar som 2014. –2018 förväntas däremot samma andel öka något. Det beror på att pensionerna beräknas växa snabbare i förhållande till lönesumman. Denna utveckling motverkas av att de arbetsmarknadsrelaterade ersättningarna fortsätter att minska. Andelen ohälsorelaterade ersättningar beräknas öka något , men är därefter oförändrad under resterande delen av prognosperioden. Intäkterna från inkomstskatt beräk- nas uppgå till 2013 (se ta- bell 7.3), vilket motsvarar av BNP. Den kommunala inkomstskatten beräknas öka i takt med att det kommunala skatte- underlaget ökar, men beräknas ligga stabilt runt av BNP. beräknas det kommunala skatteun- derlaget öka (se tabell 7.5). Tabell 7.5 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag Anm.: Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget är utvecklingen justerad för regeländringar. Källor: och egna beräkningar. Den underliggande utvecklingen av skatteun- derlaget, dvs. utvecklingen justerad för regeländ- ringar, bedöms 2014 och 2015 uppgå till 3,7 re- spektive . –2018 ökar både det faktiska och det underliggande skatteun- derlaget med i genomsnitt . Intäkterna från den statliga inkomstskatten be- räknas uppgå till 2013. –2018 beräknas intäkterna öka med i ge- nomsnitt . Regeringen föreslår en höjning av den statliga inkomstskatten genom att uppräkningen av den nedre skiktgränsen 2015 sker med förändringen i konsumentprisindex istället för med föränd- ringen i konsumentprisindex plus två procen- tenheter. Regeländringen leder till att intäkterna från statlig inkomstskatt ökar med . Antalet personer som betalar statlig inkomst- skatt minskade något 2013 till följd av att timlö- nen i ekonomin ökade svagare än det jämförel- setal med vilket skiktgränserna för statlig in- komstskatt skrevs upp (se diagram 7.4). Ut- vecklingen av antalet personer som betalar statlig skatt bestäms av timlöneutvecklingen i förhållande till jämförelsetalet, ålderssamman- sättningen och inkomstfördelningen. År 2014-2017 bedöms antalet personer som betalar statlig skatt öka, för att därefter minska 2018. Antalet personer som betalar statlig inkomst- skatt beräknas öka med ca 71 000 personer till följd av regeringens förslag till ändring av uppräkningen av den nedre skiktgränsen. Diagram 7.4 Antal personer som betalar statlig inkomstskatt 2000–2018 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Skattereduktioner och allmän pensionsavgift Skattereduktionerna uppgår till sammanlagt 206–2013–2018 (se tabell 7.6). Regeringen föreslår att jobbskatteavdraget ska trappas av för personer som har inkomster som överstiger 13,48 prisbasbelopp . Regeländringen bedöms minska skatteredukt- ionerna med 2–2015-2018. Totalt bedöms jobbskatteavdraget öka från 2013 till 2018. Regeringen föreslår även att skattereduktion för läxhjälp (inom ramen för RUT-tjänster) ska slopas 2015, vilket bedöms minska skatteredukt- ionerna med . Rege- ringen aviserar vidare att taket för avdrag för RUT-tjänster ska halveras till för personer som inte har fyllt . Detta bedöms minska skattereduktionerna med . Den sammanlagda skattereduktionen för husavdraget (ROT- och RUT-tjänster) beräknas öka från ca 2013 till ca 2018. Ökningen beror på att efterfrågan på ROT- och RUT-tjänster, trots förslagen ovan, bedöms öka under hela prognosperioden. Därutöver aviserar regeringen ett förslag om att slopa skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet . Det beräknas minska skattereduktionerna med . Tabell 7.6 Skattereduktioner 2012–2018 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Beloppen för Fastighetsavgift, Sjöinkomst och Gåvor till ideell verksamhet uppgår till . Skattereduktion för Gåvor till ideell verksamhet infördes . Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från indirekta skatter på arbete be- döms ha uppgått till 2013. Arbetsgivar- och egenavgifter utgör den huvud- sakliga delen av intäkterna. Av störst betydelse för intäkterna från arbetsgivar- och egenavgif- terna är utvecklingen på arbetsmarknaden. In- täkterna från de indirekta skatterna förväntas öka varje enskilt år och uppgå till 2018 (se tabell 7.3). Regeringen föreslår att nedsättningen av soci- alavgifterna för personer som inte har fyllt slopas. halveras nedsättningen, för att därefter upphöra helt vid utgången av 2015. Nedsättningen beräknas 2014 uppgå till . Regeringen föreslår även att särskild löneskatt på införs för äldre . Förslaget beräknas öka skatteintäkterna med . Intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster ökar Hushållens kapitalinkomster fastställs i den år- liga beskattningen av hushållens inkomster, som är klar i november året efter inkomståret. Det innebär att kapitalinkomster ännu inte är fastställda, och att endast en prognos för skatteintäkterna finns tillgänglig . Un- derlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomsterna och kapitalutgifterna. största delen kommer från realiserade kapital- vinster. bedöms de taxerade kapitalvinsterna uppgå till (se diagram 7.5), vilket motsvarar av BNP. Det är betydligt högre än 2012, då de uppgick till ca . De högre vinsterna kan förklaras både av uppgången på börsen och av prisuppgången på bostäder . Kapital- vinsterna antas fortsätta uppgå till den genom- snittliga historiska nivån på av BNP under hela prognosperioden. Diagram 7.5 Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetspriser 1988–2018 Index 2000 = 100 Taxerade kapitalvinster (vänster axel) Aktieprisindex (höger axel) Fastighetsprisindex (höger axel) Källor: , , Affärsvärlden och egna beräkningar. Hushållens ränteinkomster minskade kraftigt . De lägre inkomsterna kan förklaras av att de korta räntorna i genomsnitt låg på en lägre nivå 2013 än 2012 och att hushållen minskat sitt sparande i räntebärande tillgångar. Det lägre ränteläget gav även lägre ränteutgifter. Samman- taget bedöms förändringen bidra negativt till utvecklingen av skatteintäkterna 2013. År 2014-2017 bedöms räntenettot bidra positivt till utvecklingen av skatteintäkterna. I takt med gradvis stigande räntor bedöms dock räntenettot i stället bidra negativt till förändringen av skat- teintäkterna 2018. Sammanlagt uppgår intäkterna från hushållens skatt på kapital till 2014. Intäkterna uppgår till 41–2015–2018. Intäkterna från skatt på företagsvinster ökar Intäkterna från skatt på företagsvinster uppgick till ca . Det är 13 miljar- der kronor, eller , lägre än 2011. växte produktionen inom näringslivet i en måttlig takt, som resursutnyttjandet var lågt. Lönsamhetsutvecklingen för företagen bedöms därför ha varit svag . I kom- bination med att bolagsskattesatsen sänktes beräknas detta ha lett till att intäk- terna från skatt på företagsvinster minskade till 2013. Diagram 7.6 Skatt på företagsvinster –2018 Källor: , och egna beräkningar. Oförändrad syn på intäkter från fastighetsbeskattning Intäkterna från fastighetsskatten och den kom- munala fastighetsavgiften beräknas uppgå till 2014, vilket är en marginell ökning jämfört med . Tabell 7.7 Fastighetsskatt och fastighetsavgift 2012–2018 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. bedöms tillväxttakten för näringslivets produktion öka och företagens resursutnytt- jande och driftöverskott stiga. Denna utveckling tilltar –2018. Detta medför att intäk- terna från skatt på företagsvinster ökar 2014-2018. Intäktsökningen bedöms bli som starkast 2016. förväntas intäkterna från skatt på företagsvinster uppgå till . Som andel av BNP ökar intäkterna fram . Detta är en utveckling i linje med tidigare konjunkturuppgångar (se diagram 7.6). Avkastningsskatten ger avsevärt högre intäkter under slutet av prognosperioden Intäkterna från avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, beräknas öka 2014, efter att ha minskat till . Intäkterna från avkast- ningsskatten påverkas i hög grad av hur stats- låneräntan utvecklas. Det kraftiga intäktsbort- fallet 2013 förklaras framför allt av nedgången i nivån på statslåneräntan . De årliga intäkterna från avkastningsskatten bedöms öka från 2014 till 2018 (se tabell 7.3). –2018 beräknas intäkterna från fastig- hetsskatten och den kommunala fastighetsav- giften öka stegvis för att 2018 uppgå till nästan . Det är framför allt intäk- terna från den kommunala fastighetsavgiften på småhus som bidrar till ökningen. Intäktsök- ningen från statlig fastighetsskatt är mer blyg- sam. Som andel av BNP minskar intäkterna från fastighetsbeskattningen något 2014–2018 (se tabell 7.7). 7.1.2Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter. be- räknas intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror uppgå till (se tabell 7.8). Det utgör av offentliga sektorns totala skatteintäkter och av BNP i löpande priser. Tabell 7.8 Skatt på konsumtion och insatsvaror 2012–2018 Miljarder kronor och årlig procentuell förändring Utvecklingstakt (%) -0,5 Utvecklingstakt (%) -0,5 Utvecklingstakt (%) -0,5 -0,3 -1,2 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: , och egna beräkningar. Intäkterna från mervärdesskatten ökar Intäkterna från mervärdesskatt kommer till stor del från hushållens konsumtion. Eftersom mer- värdesskatten är differentierad mellan olika varu- och tjänstegrupper påverkas intäkterna också av konsumtionens sammansättning (se diagram 7.7). Skattebasen för mervärdesskatten består också av investeringar och förbrukning i verksamheter som saknar skatteplikt, och som därmed inte kan dra av ingående mervärdesskatt. Av de totala mervärdesskatteintäkterna kommer ca 80 pro- cent från den privata sektorn. Diagram 7.7 Hushållens konsumtion och underliggande intäkter från mervärdesskatt 2000–2018 Årlig procentuell förändring, löpande priser Källor: , , och egna beräkningar. har hushållens konsumtion utvecklats förhållandevis starkt. Konsumtionen väntas fortsätta växa i god takt även och bidra till att in- täkterna från mervärdesskatten stiger. Däremot väntas den utdragna konjunkturåterhämtningen i både och omvärlden medföra att företa- gen till viss del senarelägger sina maskininveste- ringar. Sammantaget väntas intäkterna från mer- värdesskatten öka 2014, vilket är i linje med genomsnittet . –2018 väntas hushållens konsumtion i löpande priser växa allt starkare till följd av en stigande disponibel inkomst, ett i utgångsläget högt sparande och en allt starkare arbetsmark- nad. Dessutom väntas efterfrågan från omvärl- den stiga och medföra att svenska företag behö- ver investera. De regeländringar som regeringen föreslår i denna proposition ökar intäkterna från mervärdesskatt med . Sammantaget gör detta att intäkterna från mer- värdesskatten väntas öka med . Kraftig ökning av intäkterna från punktskatter Punktskatterna skiljer sig från mervärdesskatten genom att de oftast är baserade på konsumerad kvantitet i stället för på marknadspriset. I likhet med vad som gäller för övriga skatter är det på kort sikt konjunkturen som, bortsett från regel- ändringar, mest påverkar utvecklingen av punkt- skatteintäkterna. Intäkterna från punktskatter bedöms minska något 2014 och det är främst intäkterna från energi- och koldioxidskatt som väntas minska. Det beror både på att den milda vintern med- förde lägre elförbrukning och på att den ut- dragna konjunkturåterhämtningen inneburit en lägre användning av olika energislag inom indu- strin och transportsektorn. –2018 väntas en förhållandevis kraftig ökning av intäkterna från punktskatterna. Det beror både på en väntad ökning av användningen av olika energislag och på tidigare beslut om höjda energi- och koldioxidskattesatser. I denna proposition föreslår regeringen dessutom ett flertal förändringar på punktskatteområdet som sammantaget höjer intäkterna från punktskatt- erna med runt . Det rör sig bl.a. om ändringar i fordonsbeskattningen för lätta fordon, minskad skattebefrielse för vissa biodrivmedel, höjd kärnkraftsskatt, höjd ener- giskatt på diesel, höjd koldioxidskatt för upp- värmningsbränslen inom vissa sektorer, infö- rande av skatt på handelsgödsel samt höjd skatt på alkohol och tobak. Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP. Skattekvoten påver- kas normalt främst av regelförändringar i skatte- systemet. Tabell 7.9 Skattekvot 2012–2018 Källor: , och egna beräkningar. Förändringarna av skattekvoten är förhållandevis små . Störst förändring sker , då skattekvoten minskar och , då den i stället ökar. Minskningen beror framför allt på införandet av det femte steget av jobbskatteavdraget, medan ökningen framför allt förklaras av den slopade nedsättningen av socialavgifter för unga som föreslås i denna proposition. bedöms den totala skattekvoten öka från av BNP (se tabell 7.9).