prop · H10373 · 2014-02-04 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2013/14:73 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisas den svenska migrations- och asylpolitiken och statistiska uppgifter för perioden –. Det ingår även en redogörelse för samarbetet i Europeiska unionen och det internationella samarbetet i övrigt på området. Förkortningar och begreppsförklaringar ................................................... Asyl- och skyddsfrågor ..................................................................... Kommenterad statistik över antalet asylsökande................ Gemensamt europeiskt asylsystem................................... Mottagande av asylsökande.............................................. Ramprogrammet för solidaritet och förvaltning av Övriga frågor om skydd ................................................... 3.1Kommenterad statistik över beviljade uppehållstillstånd .32 Fri rörlighet för EES-medborgare .................................... EU:s åtgärder mot olaglig invandring .............................. 4 Migration och utveckling ................................................................ 4.1Globala forumet för migration och utveckling (GFMD) ..45 Migrationsfrågor i EU:s yttre förbindelser...................................... EU:s övergripande strategi för migration och rörlighet ... Samarbetsprocesser inom migrationsområdet .................. Övrigt internationellt samarbete...................................................... 6.3Intergovernmental Consultations on Migration, Asylum and Refugees (IGC).......................................................... (ICMPD) .......................................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... Common Agenda for Migration and Mobility Committee Against Torture, mot tortyr European Asylum Curriculum, utbildningsprogram för tjänstemän som arbetar inom asylprocessen Europeiska stödkontoret för asylfrågor European Return Platform for Unaccompanied Minors Europeiska unionens officiella tidning, t.o.m. den , Europeiska gemenskapens officiella tidning (EGT) Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters konvention angående flyktingars rättsliga Globala forumet för migration och utveckling Group of Experts on Action against Trafficking in Intergovernmental Consultations on Migration, Asylum databas för rätts- och landinformation Partnerskapet för migration, rörlighet och sysselsättning (Migration, Mobility, Employment) Nordiska samrådsgruppen på hög nivå för flyktingfrågor Politik för global utveckling Projektet rättssäkert och effektivt verkställighetsarbete Rådet för rättsliga och inrikes frågor Annat land än någon av EU:s medlemsstater, övriga EES- United Nations High Commissioner for Refugees, FN:s I denna skrivelse redogörs för den svenska migrations- och asylpolitiken –. Det lämnas en redovisning av den svenska politiken avseende asyl- och skyddsrelaterade frågor, arbetskraftsinvandring, samt övrig invandring och viseringsfrågor. Samarbetet i EU och det internationella samarbetet, särskilt med avseende på migration och utveckling samt migrationsfrågorna i EU:s yttre förbindelser redovisas också. Migrationspolitiken har beröringspunkter med flera andra politikområden, framför allt integrations-, utrikes-, säkerhets- och biståndspolitiken, vilket framgår av skrivelsen. Någon närmare redogörelse för integrationspolitiken eller andra politikområden med migrationspolitiska beröringspunkter lämnas dock inte i denna skrivelse. Resultatredovisning , 2011 och 2012 avseende Utgiftsområde 8 Migration redovisas i budgetpropositionerna , 2012 och 2013. Där framgår bland annat verksamhetens resultat med utgångspunkt från målet för utgiftsområdet. Mål anges också i förordningen (2007:996) med instruktion för , samt i regleringsbrev till och andra berörda myndigheter och domstolar. beviljades drygt 111 000 personer uppehålls- och arbetstillstånd i , vilket var den högsta årssiffran dittills. Regeringens mål är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen, underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. Utifrån denna målsättning träffade regeringen och de gröna en ramöverenskommelse om den samlade migrations- och asylpolitiken. Utvecklingen i omvärlden har präglats av stor politisk och ekonomisk turbulens. Den mycket svåra situationen i och den ekonomiska krisen i var två övergripande faktorer som påverkade migrationen till som skrivelsen omfattar. Antalet asylsökande ökade kraftigt och var det största sedan kriget i . är ett av primära destinationsländer för asylsökande, såväl i absoluta tal som i förhållande till folkmängd. är också det land i till vilket flest asylsökande ensamkommande barn kommer. Regeringen har, under den för skrivelsen aktuella perioden, fattat ett antal beslut för att ytterligare stärka kvaliteten och rättssäkerheten i asylprocessen. Bland annat beslutades att en fjärde migrationsdomstol skulle inrättas . handläggning när det gäller förordnanden av offentliga biträden utvärderades och verket fick i uppdrag att skapa ett system för att göra migrationsrättslig praxis och andra avgöranden från internationella domstolar lätt åtkomlig i sin databas för rätts- och landinformation och att göra en allmän översyn av databasen. Vidare fick en särskild utredare i uppdrag att kartlägga och redovisa hur beslut och migrationsdomstolarnas domar är utformade. 2013 enades regeringen och de gröna om att se över vissa bestämmelser i utlänningslagen (2005:716) i syfte att ytterligare lyfta fram barnrättsperspektivet och principen om barnets bästa. Utgångspunkten för EU:s samarbete kring migration och asyl är genomförandet av Stockholmsprogrammet som antogs under det svenska ordförandeskapet 2009 och avser perioden –2014. I programmet poängteras vikten av att etablera ett gemensamt asylförfarande och ett likvärdigt skydd i alla medlemsstater. Skillnaderna mellan medlemsstaternas asylinströmning är märkbar och det överenskomna regelverket tillämpas på ett likartat sätt, vilket bidrar till en obalans när det gäller mottagandet av asylsökande. Regeringen eftersträvar ett fördjupat samarbete inom EU på asylområdet och ser etableringen av ett gemensamt europeiskt asylsystem som ett viktigt övergripande mål inom ramen för EU:s asylpolitik. Som ett led i harmoniseringen av asylpolitiken fortsatte, som skrivelsen omfattar, arbetet med att omförhandla de rättsakter som utgör grunden för det gemensamma asylsystemet och hade samtliga omarbetade rättsakter antagits. Arbetet på EU-nivå kommer att fokusera på genomförandet av det gemensamma asylsystemet och praktiskt samarbete mellan medlemsstaterna. Det europeiska stödkontoret för asylfrågor (EASO) blev formellt operativt . Det är regeringens förhoppning att EASO kommer att stärka det praktiska samarbetet på asylområdet inom EU, i syfte att förbättra tillämpningen av lagstiftningen och att tydliggöra innehållet i den. När det gäller det internationella samarbetet har fortsatt att ha ett starkt engagemang och vara en av de största bidragsgivarna till UNHCR. tar , i samarbete med UNHCR, ut flyktingar och andra skyddsbehövande i olika delar av världen för överföring och stadigvarande bosättning i . var, som skrivelsen omfattar, det fjärde största landet i världen och det största i när det gäller vidarebosättning och verkade för att fler EU-stater ska bli permanenta vidarebosättningsländer och att antalet vidarebosättningsplatser i ska öka. I Stockholmsprogrammet slås fast att väl hanterad migration kan vara positivt för alla berörda parter. Bland annat framhålls betydelsen av en flexibel invandringspolitik för att möta kommande arbetskraftsbehov i EU. har ett nationellt system för arbetskraftsinvandring som är enkelt och flexibelt både för arbetsgivare i och för den som vill komma hit för att arbeta. och utveckling () publicerade en omfattande rapport med en utvärdering av den svenska arbetskraftsinvandringsreformen . Rapporten bekräftade att reglerna fungerar väl, även om vissa justeringar kan behövas. pågår ett arbete med förslag till ytterligare åtgärder för att upptäcka och stoppa missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. Inom ramen för EU:s strategiska plan för laglig migration, har arbetet med det gemensamma regelverket för arbetskraftsinvandring fortsatt. Kommissionen har aviserat fem direktiv på området. Två av dessa har antagits under den för skrivelsen aktuella perioden, ett direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning och ett ramdirektiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd samt en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland. pågått mellan rådet och om kommissionens förslag till direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning samt direktiv om villkor för inresa och vistelse för företagsintern förflyttning av personal från tredjeland. leddes även förhandlingar om ett direktivförslag om villkoren för tredje- landsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, elevutbyte, avlönad och oavlönad yrkesutbildning, volontärarbete och au-pair-arbete. Anhöriginvandring utgör en stor del av migrationen till . trädde ändringar i utlänningslagen i kraft som syftar till att motverka vissa fall av familjeseparation där barn är inblandade. Svensk migrationspolitik ingår i ett större regionalt och globalt sam- En prioriterad fråga för regeringen är att underlätta cirkulär migration och stärka dess positiva utvecklingseffekter. genomför successivt flera förslag i syfte att undanröja hinder för ökad rörlighet och därigenom öka de positiva utvecklingseffekterna av cirkulär har också fortsatt att delta aktivt i processen kring den mellanstatliga plattformen för dialog om migration och utveckling, det Globala forumet för migration och utveckling (GFMD). 2013 till innehar ordförandeskapet och står som värd för ett stort . regeringen roll som ledande aktör i det globala samarbetet kring migration och utveckling. Ordförandeskapet sammanfaller med två andra viktiga globala processer, den andra högnivådialogen för migration och utveckling i samt framtagandet av en ny global utvecklingsagenda . Kommenterad statistik över antalet asylsökande Antalet personer som söker asyl i har ökat . ansökte nästan 32 000 personer om asyl här och 2011 var antalet drygt 29 600. ansökte närmare 44 000 personer om asyl i , vilket var det högsta antalet sedan kriget i forna drygt 16 000 asylansökningar och steg antalet till mer än 27 000 ansökningar. Orsaken till den markanta ökningen av asyl- sökande under den andra halvan av året var den kraftigt försämrade Sedan krisen inleddes har situationen utvecklats till att alltmer kännetecknas av urskillningslöst våld och svåra humanitära förhållanden i stora delar av landet. krafterna för människor att lämna regionen har därför successivt ökat. Utvecklingen har framför allt lett till ett högt migrationstryck i närområde, men även ett ökat migrationstryck mot bland annat . har trenden med ett ökat antal asylsökande Till och med hade närmare 19 000 personer Skr. 2013/14:73 sökt asyl i , varav 4 750 från . En annan ihållande trend är att personer från , och fortsätter att söka asyl i . Antalet nya asylsökande åren 20002012 Handläggningstiderna inom asylprocessen varierar beroende på individ gör alltid en individuell prövning i varje enskilt ärende och utredningsinsatserna anpassas alltefter behov. Handläggningstiderna har successivt minskat , bland annat till följd av förbättringar av effektiviteten inom Migrations- Den minskade handläggningstiden kan delvis också förklaras av Många asylsökande har kommit från länder där situationen är sådan att uppehållstillstånd normalt beviljas och hand- läggningstiden i dessa ärenden är oftast relativt kort. avgjorde fler asylärenden än föregående Totalt avgjordes cirka 36 500 asylärenden. avgjordes cirka 30 400 asyl- ärenden, varav avgjordes . antalet asylsökande föranledde att fastställa en handlingsplan för prioritering av handläggning och hantering av asyl- De ansökningar om asyl som prioriterades var till exempel ärenden rörande ensamkommande barn och barnfamiljer. rades ärendeslag som ofta resulterar i en hög andel beslut enligt 8 kap. 6 § utlänningslagen (avvisning med omedelbar verkställighet) och ärenden med initialbedömningen att sökanden troligen kommer att be- viljas uppehållstillstånd samt ärenden där sakprövning ska ske i ett annat land enligt Dublinförordningen.1 avgjordes totalt cirka 23 500 asylärenden. Tabellen nedan visar genomsnittliga handläggningstider för handläggningen av asylärenden från an- sökan till lagakraftvunnet beslut. Genomsnittliga handläggningstider i asylprocessen () Grunder för beviljade uppehållstillstånd 11 764 personer beviljades uppehållstillstånd som flyktingar, skyddsbehövande, inom ramen för vidarebosättning eller till följd av synnerligen ömmande omständigheter. var motsvarande antal 12 259 personer. ökade antalet till 16 893. uppgick antalet till närmare 10 500 till följd av såväl ett ökat antal avgjorda asylärenden som en högre andel beviljade ansökningar i förhållande till . Uppgången i antalet avgjorda asylärenden och beviljade ansökningar kan till stor del kopplas till säkerhetssituationen i och den stora andelen asylsökande därifrån. Av de ansökningar som avgjordes 2012 hänvisades cirka 6 300 till sakprövning i annat land enligt Dublinförordningen. Under accepterade att överta sakprövningen i cirka 2 100 ärenden enligt samma förordning. 1 Rådets förordning (EG) nr 343/2003 av om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat, EUT L 50, 25.2.2003, s. 1 (Celex 32003R0343). Uppehållstillstånd för asylsökande m.fl. beviljade 2010–2012 Alternativt skyddsbehövande (risk för tortyr m.m., Övrig skyddsbehövande (väpnad konflikt, andra Organiserad överföring av flyktingar (kvot) har en betydande del av antalet asylsökande kommit från konfliktområden såsom , , och , men även från och länderna på västra . Asylsökande från västra ökade kraftigt efter att länderna blivit viseringsfria (, och ) och (och Bosnien och ). kom till exempel den största gruppen av asylsökande från . Totalt ansökte över 6 300 serbiska medborgare 2010, vilket var en ökning med närmare 1 jämfört med året innan. Den enskilt näst största gruppen asylsökande var somaliska medborgare. Till skillnad från de serbiska asylsökande beviljades majoriteten av somalierna uppehållstillstånd i första instans. antalet asylsökande från med och antalet asylsökande från med . I stället var asylsökande från den enskilt största gruppen. konstaterade i sin årsredovisning 2011 att och är våldsdrabbade länder, vilket enligt verkets prognoser kommer att fortsätta generera ett stort antal sökande till framöver. ökade samtliga av de 15 största asylsökande nationaliteterna jämfört med föregående år, med undantag för , , , och . Den största ökningen stod asylsökande från för. Antalet asylsökande från steg med över 1 jämfört med och uppgick till över 7 800. Två andra grupper som ökade kraftigt var asylsökande från och från Bosnien och som ökade jämfört med . När det gäller , har konstaterat att politiskt förtryck, fattigdom och en sträng obligatorisk militär- och civiltjänst är de faktorer som främst driver människor på flykt. fortsatte trenden med ett stort antal asylsökande från . Utöver syrier fortsatte även andra grupper från länder som , och att ansöka om asyl i . I tabellen nedan redovisas några av de största grupperna av asylsökande i och antalet beviljade uppehållstillstånd –2012. Asylsökande som reser in under den får i många fall inte sina ansökningar prövade därpå. De beslut som fattas under ett visst år kan därför inte direkt jämföras med antalet asylsökande . Asylsökande och beviljade uppehållstillstånd efter medborgarskap perioden –2012. Beslut angående konventionsflyktingar, alternativt skyddsbehövande, övrig skyddsbehövande, kvotflyktingar samt synnerligen ömmande omständigheter Asylsökande i EU:s medlemsstater Det totala antalet asylsökande i EU:s medlemsstater ökade jämfört med . Antalet asylsökande minskade dock i tio av EU:s medlemsstater. och , följt av , var de länder där flest personer ansökte om asyl 2012. andel av det totala antalet asylansökningar inom EU ökade till efter att ha legat stabilt på , bortsett då andelen låg på . folkmängd hade 2012 det näst högsta antalet asylsökande inom EU. Asylansökningar till EU:s medlemsstater samt och , perioden –2012 1 000 inv. -28,8 -7,9 -5,5 -27,1 -54,0 -44,1 -1,4 -23,6 -16,1 -24,3 Antalet barn som söker asyl i utan vårdnadshavare (s.k. ensamkommande barn) har ökat . kom 400 respektive 800 ensamkommande barn. ökade antalet ensamkommande barn , från 2 700 till av barnen är i åldern . Merparten av Skr. 2013/14:73 barnen kommer från och den näst största gruppen kommer av barnen är flickor. ansökte cirka 1 400 ensamkommande barn om asyl i , vilket är i nivå med antalet . är det land i till vilket flest asylsökande ensamkommande barn söker sig. Det totala antalet ensamkommande barn som kommer till har legat på en relativt stabil nivå kring cirka 10 000 . Antal asylsökande ensamkommande barn 2010–2012 – varav 06 år – varav 712 år – varav 1319 år Reformer, utredningar och uppdrag Migrationsministern beslutade att en kartläggning skulle göras av hur undantagsbestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter (5 kap. 6 § utlänningslagen) har tillämpats (Ju 2010/3432/P), särskilt när barn är berörda såväl i familj Enligt kartläggningen, som överlämnades till regeringen (Ds 2011:14), har bestämmelsen tillämpats på det sätt lagstiftaren avsett. beslutade regeringen att ge i uppdrag att lämna förslag till inrättande och geografisk placering av en fjärde migrationsdomstol för att förkorta handläggningstiderna och stärka rätts- säkerheten för asylsökande. beslutade regeringen att den nya domstolen ska vara placerad vid Förvaltningsrätten i och vara i Regeringen fattade flera beslut för att stärka kvali- teten och rättssäkerheten i asylprocessen. Statskontoret fick i uppdrag att utvärdera handläggning av frågor som avser förord- nanden av offentligt biträde i migrationsärenden. visade sitt uppdrag genom rapporten ny modell för förordnanden av offentliga biträden (2012:30). rapporten lämnade Statskontoret förslag på hur förordnandeprocessen Rapporten överlämnades till Migrations- verket för synpunkter. Frågor rörande förordnanden av offentligt biträde är nu under beredning i . uppdrag att skapa ett system för att göra migrationsrättslig praxis och andra avgöranden från internationella domstolar lätt åtkomlig i sin databas för rätts- och landinformation, Lifos, samt att göra en allmän översyn av Lifos. Systemet är nu färdigställt. Totalt rör det sig om 250 internationella avgöranden från främst och domstolen, men även från andra instanser såsom mot tortyr samt ungefär lika många domar från Migrationsöverdomstolen. När det gäller översynen av Lifos, är visualiseringsverktyget fortfarande under utarbetande och arbetar även med en metod att försöka identifiera relevanta frågeställningar tidigt i processen i syfte att underlätta handläggningen av ärenden. En särskild utredare fick i uppdrag att kartlägga hur beslut i migrationsärenden är utformade (dir. 2012:17). överlämnade (Ju 2012:02) sitt betänkande, Begripliga beslut på migrationsområdet (SOU 2013:37). För att besluten ska bli mer begripliga och enklare för en sökande att förstå, föreslog utredningen olika insatser från sida. Utredningen såg också över utformningen av migrationsdomstolarnas domar och beslut men lämnade i den delen inga förslag. Betänkandet skickades ut på remiss med svar till regeringen . I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att utveckla och redovisa metoder och verktyg för systematisk uppföljning av rättslig kvalitet i både avslags- och bifallsbeslut samt att redovisa hur myndigheterna arbetar för att säkerställa en likformig tillämpning av utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. I uppdraget ingick också att visa vilka metoder och verktyg myndigheten använder för att säkerställa rättslig kvalitet samt hur myndigheten arbetar för att säkerställa likformig tillämpning av lagstiftningen i asylärenden där sexuell läggning och könsidentitet åberopas. återrapporterade uppdraget i skrivelsen Återrapportering rörande uppdrag Rättslig kvalitet. Bland annat har en metod för systematisk kvalitetsuppföljning utvecklats. En rad åtgärder vidtas inom myndighetens olika delar för att säkerställa en enhetlig och hög kvalitet i handläggning och beslutsfattande. Det rör sig om både kvalitetssäkring i handläggningen och om uppföljning av enhetlighet. När det gäller arbetet med att säkerställa likformigheten i asylprövningen av ärenden där sexuell läggning och könsidentitet åberopas, har bland annat en särskild handläggningsordning inrättats där specialister som har genomgått ett anpassat kompetensutvecklingsprogram deltar i ärendehandläggningen. Vidare har en utbildning i normkritik med asylrättslig fördjupning införts som en obligatorisk kurs. Handläggning av barns asylansökningar Asylsökande barn, oavsett om de kommer tillsammans med sin familj eller utan vårdnadshavare, har rätt till en individuell prövning av sina asylskäl. Utlänningslagen innehåller flera bestämmelser som särskilt tar sikte på barnets rättigheter och som har sin grund i FN:s konvention om barnets rättigheter (). I portalbestämmelsen om barnets bästa (1 kap. 10 § utlänningslagen), anges att i fall som rör ett barn, ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. I ärenden som rör barn ska barnet höras om Skr. 2013/14:73 det inte är olämpligt (1 kap. 11 § utlänningslagen). melsen om uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter (5 kap. 6 § utlänningslagen) anges att barn kan beviljas uppehållstillstånd även om deras skäl inte har samma allvar och tyngd som krävs för att bevilja uppehållstillstånd till vuxna enligt samma bestämmelse. enades regeringen och de gröna om att se över vissa bestämmelser i utlänningslagen i syfte att ytterligare lyfta fram barnrättsperspektivet och principen om barnets bästa. Flera insatser har gjorts när det gäller att förstärka barnrättsperspektivet. Regeringen har i regleringsbrevet, , gett i uppdrag att särskilt redovisa hur myndigheten säkerställer att barns egna asylskäl utreds, bedöms och redovisas i besluten. Enligt regeringens instruktion för ska barnkonsekvensanalyser göras inför alla beslut som rör barn. genomför kontinuerligt utbildningar för den personal som handlägger ärenden som rör barn för att den ska ha förutsättningar att utreda och bedöma barns asylskäl. För att öka kunskapen om asylprocessen bland överförmyndare och gode män som företräder ensamkommande barn i asylprocessen, gav regeringen i uppdrag att, i samråd med Kommuner och Landsting samt berörda myndigheter och ideella organisationer, utarbeta ett informationsmaterial som ska kunna användas som stöd vid utbildningsinsatser. redovisade uppdraget till regeringen . antogs ett antal rättsakter inom EU på asylområdet (asylprocedurdirektivet2, skyddsgrundsdirektivet3, mottagandedirektivet4, Dublinförordningen5 och Eurodacförordningen6). Mellan 2008–2012 föreslog kommissionen ändringar i dessa rättsakter, som en del av arbetet med att upprätta ett gemensamt europeiskt asylsystem. Syftet med den ändrade lagstiftningen är bland annat att fastställa ett