prop · H103161 · 2014-03-12 00:00:00 — Innan meddelar föreskrifter om att uppgifter för betalningsbalansstatistiken ska lämnas till SCB är det därför lämpligt att kommer överens med SCB om att uppgifterna ska samlas in på det sättet. Såsom Lagrådet påpekat är det emellertid olämpligt att bemyndigandet för att meddela föreskrifter villkoras av en överenskommelse med SCB. Regeringens förslag: De föreslagna lagbestämmelserna ska träda i Regeringens bedömning: Det behövs inte några övergångsbestäm- Utredningens förslag: Till skillnad från regeringen föreslår utredningen att de föreslagna lagbestämmelserna ska träda i kraft den Utredningen har inte behandlat frågan om behovet av över- Remissinstanserna: Bland remissinstanserna är det endast Svensk Försäkring som uttalar sig i frågan om de föreslagna bestämmelsernas Svensk Försäkring anser att tiden för att föra över insamling och lagring av uppgifter till SCB för försäkringsföretagen bör samordnas med genomförandet av Solvens II-direktivet. rimligt om försäkringsföretagen ska behöva anpassa sig två gånger till nya system och nya blanketter m.m., i den mån detta skulle behövas. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Regeringens förslag avseende en reglering för en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna ger ett rättsligt ramverk för gemensam insamling och lagring av data för och övervakning Mot bakgrund av det samarbete som redan sker mellan och är det angeläget att en sådan reglering införs så snart som möjligt. Regleringen medför dock inte att för ikraftträdandet måste anlita SCB för sin insamling av Svensk Försäkring anser att tiden för att föra över insamling och lagring av uppgifter till SCB bör samordnas med genomförandet av Denna synpunkt och en rad andra aspekter på nyttan och kostnaden med att anlita SCB har . 2013/14:161 möjlighet att beakta vid bedömningen av vilka delar av den myndig- hetens datainsamlande som ska lämnas över till SCB och det ska ske. Regeringen anser inte att den föreslagna regleringen behöver förenas med några övergångsbestämmelser. Regeringens förslag har inte någon nettopåverkan på statens budget. Kostnaderna för och av finansiell information och för den gemensamma databasen finansieras genom ersättning från och genom avgifter från de företag som står under tillsyn. De finansiella företag som lämnar uppgifter inom ramen för och periodiska uppgiftsinsamling berörs också av förslagen. Regeringens förslag har ingen direkt inverkan på mängden av uppgifter som de finansiella företagen ska rapportera. Däremot ökar förslaget möjligheterna att ordna insamlingen av uppgifter och utbytet av uppgifter mellan de berörda myndigheterna på ett för företagen kostnadseffektivt sätt. Det finns dock vissa hinder för att uppnå de kostnadsminskningar som en fullständig samordning av och skulle kunna ge. Den unionsrättsliga reglering som innefattar direkt tillämpliga rapporteringskrav på de finansiella företagen minskar utrymmet för att i samordna och , vilket bl.a. Svensk Försäkring framhåller. nämner även att rapportering av stora exponeringar innehåller personuppgifter. Personuppgifter får enligt regeringens förslag inte behandlas i den gemensamma databasen. Dessa omständigheter utesluter emellertid inte att vissa kostnadsminskningar kan göras. Den slutliga bedömningen av nyttan och kostnaderna med att anlita SCB för insamlingen av olika uppgifter ankommer det dock på och att göra inför myndigheternas ställningstagande till om de ska utnyttja den möjlighet att anlita SCB som den föreslagna regleringen ger. 18.2Förslagets överensstämmelse med skyldigheter som EU-medlem Regeringens förslag lämnas inte för att fullgöra skyldigheter som medlem i EU. Förslagen har inte någon inverkan på möjligheter att fullgöra sina skyldigheter som EU-medlem. 2013/14:161 18.3 Regeringens lagförslag föreslås träda i kraft . Regeringens förslag ger rättsliga förutsättningar för att både och ska kunna anlita SCB för insamling av uppgifter från finansiella företag. För den samverkan som redan sker mellan och medför förändringen inte så stora praktiska konsekvenser. Detsamma gäller de företag som lämnar uppgifter inom ramen för periodiska uppgiftsinsamling. Företagen lämnar redan sina uppgifter till SCB. När det gäller periodiska uppgiftsinsamling är det rimligt att tänka sig att inspektionen tidigast från börjar anlita SCB för någon del av sin uppgiftsinsamling. Tiden fram till dess ger utrymme för ändringar i den inre organisationen hos SCB och information till de uppgiftslämnande företag som berörs. De uppgiftslämnande företag som berörs får också god tid på sig att anpassa sina tekniska system för rapportering till SCB i stället för till . Huvudansvaret för att informera de uppgiftslämnande företagen ligger på . Det måste framgå av myndighetens föreskrifter om periodisk rapportering i vilka fall uppgifterna ska lämnas till SCB. Därutöver kan det vara lämpligt att i information på myndighetens hemsida och i brev eller liknande skriftlig information till de företag som berörs uppmärksamma dem på att uppgifterna ska lämnas till SCB. håller med viss regelbundenhet särskilda informationsmöten (rapporteringsdagar) för de uppgiftslämnande företagen för att informera om ändringar i den periodiska rapporteringen. Dessa tillfällen är också viktiga för att sprida information. Regeringens förslag bedöms inte ha någon betydelse för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för de integrationspolitiska målen. 19.1Förslaget till lag om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna Paragrafen, som anger att det hos SCB ska finnas en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna, behandlas i avsnitt 9. Av bestämmelsen framgår att det är en obligatorisk uppgift för SCB att hålla en databas av det slag som anges i bestämmelsen. Det är dock och som genom föreskrifter avgör vilka uppgifter som ska behandlas i databasen. Uttrycket behandla är i den här bestämmelsen liksom i lagen i övrigt avsett att ha samma innebörd som i personuppgiftslagen, se avsnitt 6.5.2. Paragrafen, som i tre punkter anger för vilka ändamål uppgifter får behandlas i databasen, behandlas i avsnitt 10. Punkt 1 avser verksamhet för att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende (jfr 1 kap. 2 § tredje stycket riksbankslagen). I den verksamheten får anses ingå allt arbete hos för att övervaka stabiliteten i det finansiella systemet. Punkt 2 avser verksamhet för tillsyn över finansiella marknader och företag. I tillsyn ingår både arbetet för stabilitet i enskilda finansiella företag och arbetet för stabilitet i det finansiella systemet som helhet (jfr 1 § 1 och 3 förordningen med instruktion för ). Punkt 3 avser verksamhet för framställning av statistik hos såväl och som SCB. Uppgifter insamlade för renodlade statistikändamål får inte behandlas i databasen, se kommentaren till 3 §. Däremot får de uppgifter som databasen enligt 3–5 §§ får innehålla, dvs. uppgifter ursprungligen insamlade för övervaknings- och tillsynsändamål, även användas för framställning av statistik i den verksamhet för detta som bedrivs hos , och inte minst SCB. Det bör påpekas att det förhållandet att de aktuella myndigheterna får utnyttja uppgifterna endast för vissa ändamål inte påverkar allmänhetens rätt att med stöd av offentlighetsprincipen få ta del av allmänna handlingar (se t.ex. prop. 1997/98:44 s. 44). Paragrafen, som tillsammans med 4 och 5 §§ reglerar databasens innehåll, behandlas i avsnitt 11. I bestämmelsen anges ett antal författningsbestämmelser som innehåller regler om skyldighet att lämna uppgifter till och . Endast uppgifter insamlade med stöd av dessa bestämmelser får behandlas i databasen. Uppgiftsskyldigheten avser finansinstitut och andra företag som står under tillsyn samt svenska utgivare av värdepapper. Punkt 1 gäller uppgifter insamlade med stöd av 6 kap. 9 § första och andra styckena riksbankslagen. Den paragrafen innehåller bestämmelser om skyldigheten för olika aktörer att lämna uppgifter till . I första och andra styckena regleras skyldigheten att lämna uppgifter som behöver för att följa utvecklingen på valuta- och kreditmarknaderna samt för att övervaka betalningssystemets stabilitet. Bestämmelser om vilka specifika uppgifter som olika företag ska lämna anges i föreskrifter som beslutar. I 6 kap. 9 § tredje stycket riksbankslagen regleras skyldigheten att lämna uppgifter som behövs för betalningsbalansstatistik och statistik över utlandsställningen. Till skillnad från i första och andra styckena i samma paragraf gäller uppgiftsskyldigheten i tredje stycket uppgifter avsedda för renodlade statistikändamål. Uppgifter insamlade med stöd av första och andra styckena får behandlas i databasen, däremot inte uppgifter insamlade med stöd av tredje stycket. Punkterna 2–11 gäller uppgifter som kan samla in med stöd av bestämmelser i olika lagar om finansiella företag och marknader. De lagrum som räknas upp i de nu berörda punkterna är sådana till vilka det är knutet dels ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela närmare föreskrifter om uppgiftsskyldigheten, dels en påföljd i form av förseningsavgift om uppgiftsskyldigheten inte fullgörs i rätt tid. Bestämmelser om vilka specifika uppgifter som olika företag ska lämna anges i föreskrifter som beslutar. Punkt 12 gäller uppgifter som ska samla in med stöd av bestämmelser i kapitaltäckningsförordning. Bestämmelser om vilka specifika uppgifter som ska samlas in anges i s.k. tekniska standarder för genomförande som Europeiska kommissionen beslutar på förslag av . Uppgifterna ska lämnas till varje medlemsstats behöriga myndighet. I är det som är behörig myndighet. Paragrafen anger att endast uppgifter som har samlats in med stöd av föreskrifter om periodisk rapportering får behandlas i databasen. Paragrafen behandlas i avsnitt 11. Databasen är avsedd för behandling av uppgifter, som lämpar sig för behandling med statistiska metoder. De lagrum som nämns i 3 § ger emellertid och rätt att begära in upplysningar av mycket olika karaktär. I 4 § anges därför att endast uppgifter som har samlats in med stöd av föreskrifter om periodisk rapportering får behandlas i databasen. Med föreskrifter avses här föreskrifter som finns i lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter. Att föreskrifterna avser periodisk rapportering innebär att det av dem framgår med vilken periodicitet särskilt angivna uppgifter ska lämnas. Som exempel på föreskrifter om periodisk rapportering kan nämnas föreskrifter (RBFS 2010:1) om instituts rapportering av finansmarknadsstatistik och 4 kap. 1–3 §§ före- Prop. 2013/14:161 skrifter (FFFS 2007:1) om kapitaltäckning och stora exponeringar. Begränsningen till periodiskt insamlade uppgifter innebär att upplysningar som och framför allt begär in i ett särskilt fall för att få närmare kunskap om förhållandena i ett enskilt företag inte får behandlas i databasen, även om och i ett sådant fall skulle stödja sin begäran om upplysningar på en bestämmelse som nämns i 3 §. Begränsningen till periodiskt insamlade uppgifter gäller uppgifter som har samlats in med stöd av de bestämmelser i riksbankslagen och de olika lagarna om finansiella marknader och företag som nämns i 3 § 1– 11. När det gäller de bestämmelser i kapitaltäckningsförordningen som nämns i 3 § 12 finns det inte något behov av en sådan begränsning. De bestämmelserna är nämligen redan i sig utformade så att den för företagen bindande uppgiftsskyldighet som de kan ge upphov till endast kan avse periodisk rapportering. I paragrafen anges att personuppgifter inte får behandlas i databasen. Paragrafen behandlas i avsnitt 11. Med personuppgifter avses detsamma som i personuppgiftslagen. I 3 § den lagen definieras personuppgifter som all slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. De allra flesta företag som är uppgiftsskyldiga enligt de bestämmelser som anges i 3 § är juridiska personer. Bland de uppgifter som företagen lämnar enligt de föreskrifter om periodisk rapportering som gäller kan det i vissa fall förekomma uppgifter om fysiska personer. Dessa uppgifter får inte behandlas i databasen. Det kan även förekomma att fysiska personer som driver verksamhet i enskild firma är uppgiftsskyldiga exempelvis enligt lagen om försäkringsförmedling eller lagen om betaltjänster. Uppgifter om sådana företag anses som personuppgifter, se avsnitt 6.5.2, och får därför inte heller behandlas i databasen. Paragrafen, som anger att ska ha direktåtkomst till uppgifterna i databasen, behandlas i avsnitt 13. Det finns inte någon legaldefinition av direktåtkomst. Den grundläggande innebörden anses dock vara att någon har direkt tillgång till någon annans register eller databaser och på egen hand kan söka efter information, dock utan att kunna påverka innehållet. Direktåtkomsten kan även ge användaren möjlighet att hämta information till sitt eget system och bearbeta den där (se t.ex. prop. 2011/12:157 s. 5 f.). Direktåtkomsten innebär att får tillgång till de uppgifter som SCB samlar in med stöd av föreskrifter som beslutat. Databasen får även innehålla uppgifter som har samlats in med stöd av föreskrifter beslutade av . Direktåtkomsten innebär att får tillgång även till dessa uppgifter, vilket är ett av syftena med den föreslagna regleringen. 2013/14:161 Att har direktåtkomst både i verksamheten för att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende och i verksamheten för framställning av statistik innebär att uppgifterna i databasen, som samlas in för övervaknings- och tillsynsändamål, på ett enkelt sätt blir åtkomliga även i statistikverksamhet. Det omvända förhållandet – att uppgifter insamlade för renodlade statistikändamål blir åtkomliga i övervaknings- och tillsynsverksamhet – uppkommer inte, eftersom databasen inte får innehålla några uppgifter insamlade för renodlade statistikändamål. Paragrafen anger att ska ha direktåtkomst till uppgifterna i databasen på samma sätt som enligt 6 §, se kommentaren till den paragrafen. Paragrafen anger att ska svara för den del av SCB:s kostnader som föranleds av att uppgifter som omfattas av 3 § 1, dvs. uppgifter enligt 6 kap. 9 § första och andra styckena riksbankslagen, lämnas till SCB i stället för till . Paragrafen behandlas i avsnitt 15. Enligt den överenskommelse som reglerar och samverkan avseende insamling och bearbetning av uppgifter för övervakning av den finansiella stabiliteteten (Avtal om finansmarknadsstatistik) ska ersätta SCB för SCB:s arbete med ett överenskommet belopp, se avsnitt 6.3.1. Den nya ordningen avses inte innebära någon förändring i detta avseende. ska således även i fortsättningen stå för de kostnader hos SCB som insamling och behandling av uppgifter åt ger upphov till. Även den nya ordningen förutsätter att myndigheterna kommer överens om vilket belopp som ska betalas. Det är som genom föreskrifter enligt 6 kap. 9 § fjärde stycket riksbankslagen avgör i vilken mån uppgiftslämnarna ska lämna uppgifterna direkt till SCB. Enligt 1 kap. 1 § riksbankslagen får endast ta del i sådan verksamhet som enligt lag ankommer på . Den här paragrafen ger ett sådant lagstöd för att tar del i SCB:s anslagsfinansierade kostnader för insamling och behandling av uppgifter åt . Bestämmelsen behandlas i avsnitt 17. Lagändringen föreslås träda i kraft . 19.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank 6 kap. 10 § Paragrafen är ny och innehåller ett bemyndigande för att meddela vissa föreskrifter i fråga om skyldigheten att lämna uppgifter till enligt 6 kap. 9 § första och andra styckena. Paragrafen behandlas i avsnitt 8. I 6 kap. 9 § finns bestämmelser om skyldigheten att lämna uppgifter till . I första och andra styckena den paragrafen regleras skyldigheten att lämna uppgifter som behöver för att följa utvecklingen på valuta- och kreditmarknaderna samt för att övervaka betalningssystemets stabilitet. I tredje stycket regleras skyldigheten att lämna uppgifter som behövs för betalningsbalansstatistik och statistik över utlandsställningen. I fjärde stycket bemyndigas att besluta föreskrifter om uppgiftsskyldigheten. I 6 kap. 10 § första meningen bemyndigas att föreskriva att skyldigheten att lämna uppgifter enligt 6 kap. 9 § första och andra styckena i vissa fall ska fullgöras genom att uppgifterna lämnas till SCB i stället för till . Det nya bemyndigandet ger möjlighet att överlämna arbetet med insamlingen av dessa uppgifter till SCB. får sedan tillgång till uppgifterna genom sin direktåtkomst till den databas som regleras i den nya lagen om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna, se 6 § den lagen. I andra meningen anges att innan den meddelar föreskrifter om vilka uppgifter som ska lämnas till SCB ska samråda med och . Ett syfte med den ordningen för insamling och utbyte av uppgifter mellan myndigheterna är att uppgiftsinsamlingen i så hög grad som möjligt ska samordnas. Detta förutsätter att och samråder med varandra om vilka uppgifter respektive myndighet ska begära att företagen lämnar. Ett samråd måste även ske med SCB, eftersom uppgifterna även används för framställning av statistik, både den officiella statistik som SCB ansvarar för och den finansmarknadsstatistik som SCB framställer på uppdrag av . 6 kap. 11 § Paragrafen, som är ny, innehåller ett bemyndigande för att föreskriva att uppgifter för betalningsbalansstatistik och statistik över utlandsställningen ska lämnas till SCB i stället för till . Paragrafen behandlas i avsnitt 16. I 6 kap. 9 § finns bestämmelser om skyldigheten att lämna uppgifter till . I tredje stycket regleras skyldigheten att lämna uppgifter som behövs för betalningsbalansstatistik och statistik över utlandsställningen. I fjärde stycket bemyndigas att besluta föreskrifter om uppgiftsskyldigheten. I 6 kap. 11 § bemyndigas att föreskriva att skyldigheten att lämna uppgifter enligt 6 kap. 9 § tredje stycket i vissa fall ska fullgöras genom att uppgifterna lämnas till SCB i stället för till . 2013/14:161 Bestämmelsen har utformats i överensstämmelse med Lagrådets synpunkt. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 17. Lagändringen föreslås träda i kraft . 19.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om värdepappersfonder 10 kap. 2 a § Paragrafen, som är ny, innehåller en upplysning om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om att vissa uppgifter för tillsyn som ska lämnas till i stället ska lämnas till . Paragrafen behandlas i avsnitt 8. 10 kap. 11 § Paragrafen innehåller en bestämmelse om avgiftsskyldighet och behandlas i avsnitt 15. Ändringen innebär att avgifterna även kan användas för att finansiera SCB:s verksamhet enligt den nya lagen om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 17. Lagändringen föreslås träda i kraft . 19.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse 13 kap. 3 a § Paragrafen motsvarar den föreslagna 10 kap. 2 a § lagen (2004:46) om värdepappersfonder, se kommentaren i avsnitt 19.3 13 kap. 16 § Ändringen motsvarar den som föreslås i 10 kap. 11 § lagen (2004:46) om värdepappersfonder, se kommentaren i avsnitt 19.3. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 17. Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:405) Prop. 7 kap. 4 a § Paragrafen motsvarar den föreslagna 10 kap. 2 a § lagen (2004:46) om värdepappersfonder, se kommentaren i avsnitt 19.3 7 kap. 7 § Ändringen motsvarar den som föreslås i 10 kap. 11 § lagen (2004:46) om värdepappersfonder, se kommentaren i avsnitt 19.3. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 17. Lagändringen föreslås träda i kraft . 19.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat 5 kap. 11 a § Paragrafen motsvarar den föreslagna 10 kap. 2 a § lagen (2004:46) om värdepappersfonder, se kommentaren i avsnitt 19.3 6 kap. 10 § Ändringen motsvarar den som föreslås i 10 kap. 11 § lagen (2004:46) om värdepappersfonder, se kommentaren i avsnitt 19.3. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 17. Lagändringen föreslås träda i kraft . 19.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar 10 kap. 16 a § Paragrafen motsvarar den föreslagna 10 kap. 2 a § lagen (2004:46) om värdepappersfonder, se kommentaren i avsnitt 19.3 10 kap. 20 § Ändringen motsvarar den som föreslås i 10 kap. 11 § lagen (2004:46) om värdepappersfonder, se kommentaren i avsnitt 19.3. 2013/14:161 Ikraftträdandebestämmelsen Bestämmelsen behandlas i avsnitt 17. Lagändringen föreslås träda i kraft . 19.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden 23 kap. 2 a § Paragrafen motsvarar den föreslagna 10 kap. 2 a § lagen (2004:46) om värdepappersfonder, se kommentaren i avsnitt 19.3 23 kap. 12 § Ändringen motsvarar den som föreslås i 10 kap. 11 § lagen (2004:46) om värdepappersfonder, se kommentaren i avsnitt 19.3. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 17. Lagändringen föreslås träda i kraft . 19.9Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 30 kap. 4 a § Paragrafen är ny och reglerar sekretesskyddet för de uppgifter som ingår i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. Paragrafen behandlas i avsnitt 12. Sekretessbestämmelsen innebär att uppgifterna i databasen omfattas av ett skydd motsvarande det som gäller enligt 30 kap. 4 § när de förekommer i eller verksamhet för övervakning respektive tillsyn. Till skillnad från i den bestämmelsen beskrivs de sekretessreglerade uppgifterna genom hänvisning till en krets av uppgiftsskyldiga. I denna krets ingår först och främst de som är skyldiga att lämna uppgifter till och . Utöver dem ingår även juridiska personer som kan ha begärt in uppgifter om från andra behöriga myndigheter inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn med stöd av EU:s tillsynsförordning. Eftersom databasen inte får innehålla några personuppgifter anger bestämmelsen, till skillnad från 30 kap. 4 §, inte något skydd för tredjemansuppgifter om personliga förhållanden. Bestämmelsen är tillämplig på hela verksamheten med databasen. Det innebär att uppgifter som SCB har samlat in åt och , men ännu inte fört in i databasen omfattas av sekretessskyddet. 30 kap. 8 a § Paragrafen är ny och innehåller en sekretessbrytande bestämmelse. Paragrafen behandlas i avsnitt 13. Bestämmelsen innebär att uppgifter trots sekretessen enligt 30 kap. 4 a § får lämnas till och verksamheter för övervakning och tillsyn. Uppgifter får också lämnas till dessa båda myndigheters och SCB:s statistikverksamheter. I 6 och 7 §§ den föreslagna lagen om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna föreskrivs att och ska ha direktåtkomst till databasen. Bestämmelsen i den här paragrafen innebär att uppgifter kan lämnas ut till dessa myndigheter även på andra sätt än genom direktåtkomst. 30 kap. 30 § Paragrafen anger begränsningar i meddelarfriheten och behandlas i avsnitt 12. I första stycket har 4 a § första stycket 2 lagts till i raden av lagrum som avser uppgifter vilka inte omfattas av meddelarfriheten. Ändringen innebär att de tredjemansuppgifter som kan förekomma i SCB:s verksamhet med databasen undantas från meddelarfriheten på samma sätt som gäller när motsvarande uppgifter förekommer i eller verksamhet för övervakning respektive tillsyn. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 17. Lagändringen föreslås träda i kraft . 19.10Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster 8 kap. 2 a § Paragrafen motsvarar den föreslagna 10 kap. 2 a § lagen (2004:46) om värdepappersfonder, se kommentaren i avsnitt 19.3 8 kap. 7 § Ändringen motsvarar den som föreslås i 10 kap. 11 § lagen (2004:46) om värdepappersfonder, se kommentaren i avsnitt 19.3. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 17. Lagändringen föreslås träda i kraft .