prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — I ett nationellt och sammanhållet skolsystem har kommunerna ansvaret för att garantera alla barn och unga rätt till god utbildning med hög kvalitet. Regeringspartierna och vill därför ge kommunerna avgörandet över nyetableringen av skolor med vinstsyfte. En utredning bör därför tillsättas och förslag till lagstiftning avses lämnas . xDet är obligatoriskt för landstingen att använda lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) i primärvården. Som en konsekvens av detta har det inom primärvården uppstått en systematisk sned- fördelning av skattemedel där lönsamma områden har prioriterats på bekostnad av andra. Detta är något som regerings- partierna och vill motverka. lämnas därför förslag till författningsändringar som medför att kommunerna inte längre kommer att vara skyldiga att tillhandahålla vårdvalssystem i enlighet med LOV inom primärvården. xDen grundläggande principen att vård ska fördelas efter behov ska säkerställas. Lagstiftningen ska ändras så att privata försäkringspatienter inte kan gå förbi i kön i den offentligfinansierade vården. En proposition med ett sådant förslag avses lämnas . xEn utgångspunkt är att den som får offentliga medel för att bedriva verksamhet inom skola, vård och omsorg beskattas för denna del av sin verksamhet i . Mot denna bakgrund är det lämpligt att förekomsten av skatte- planering i välfärdssektorn kartläggs och analyseras. Om kartläggningen och analysen visar att det finns anledning att vidta åtgärder för att stävja missbruk av skattereglerna, avser regeringen att återkomma med förslag som motverkar sådant missbruk. xLagstiftningen ändras så att möjligheterna att sälja eller privatisera universitets- eller regionsjukhus förhindras. Det ska inte vara möjligt att gå runt lagstiftningen genom att stycka upp verksamheten. Förslag till ändrad reglering lämnas . xEn av hörnstenarna i ett demokratiskt samhälle är offentlighetsprincipen som ger medborgarna insyn i all offentlig verksamhet. Den urholkning av offentlig- hetsprincipen som skett genom att allt mer offentligt finansierad verksamhet bedrivs i privat regi är inte acceptabel. Det ska därför utredas hur offentlighets- principen kan införas eller insynen på annat sätt kan öka i privata verksamheter som utför offentligt finansierade välfärdstjänster på områdena för vård, skola omsorg. Utredningen om meddelar- skydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet har i sitt betänkande Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentlig finansierad verksamhet (SOU 2013:79) föreslagit att de som är verksamma i offentligt finansierad skola, vård och omsorg ska omfattas av meddelarskydd. Regeringen kommer att ge en ny utredning i uppdrag att ta fram förslag om hur meddelarskydd kan införas även i annan verksamhet som till övervägande delen är offentligt finansierad, t.ex. kollektivtrafik och färd- tjänst. Det är angeläget att meddelarskydd börjar gälla där det kan ske. kommer regeringen därför att lämna en proposition baserad på de förslag som finns i SOU 2013:79. Dessa utgångspunkter kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta arbete. Om utgångspunkterna skulle visa sig vara otillräckliga för att uppnå de bakomliggande syftena kommer ytterligare åtgärder att över- vägas. 1.8.2En effektivare offentlig sektor Förvaltningspolitiken och myndighetsstyr- ningen behöver prioriteras upp. Styrmodeller inom staten, landstingen och kommunerna som skapar större frihet för medarbetarna i offentlig sektor måste utvecklas och professionerna i den offentliga sektorn stärkas. Därför kommer regeringen att utveckla den statliga styrningen i en riktning som innebär att professionernas kunskap, kompetens, erfarenhet och yrkesetik blir mer vägledande. Inriktningen är att kombinera olika styrformer i syfte att skapa bästa möjliga förutsättningar för statsförvalt- ningen att förverkliga regeringens politik, utföra sina uppgifter i övrigt samt upprätthålla grund- läggande värden som rättssäkerhet och medborgarperspektivet. Skolan, vården och omsorgen ska vara likvärdig i hela landet. Alla kommuner och landsting ska med det kommunala självstyret som grund ha möjlighet att säkra en välfärd av god kvalitet för sina invånare. ser vi hur den pågående urbaniseringen och de växande klyftorna mellan rika och fattiga kommuner medför nya utmaningar för att säkra en likvärdig välfärd över hela landet. Regeringen avser därför att inleda ett samlat arbete i nära dialog med landets kommuner för att hitta organisatoriska, ekonomiska och verksamhetsmässiga lösningar som tryggar en god välfärd i hela landet, och låta de landsting som vill få möjlighet att bli regioner. Vidare ska verksamhetsöversyner genomföras i syfte att effektivisera och minska kostnaderna i förvaltningen. Regeringen har valt att kompensera kommun- sektorn för ökade kostnader till följd av den slopade nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga i två steg. Det generella statsbidraget ökas därför med 2015 och beräknas ökas med . För att effektivisera statens administrativa stödverksamhet avser regeringen att förord- ningsreglera anslutningen till de lönerelaterade bastjänsterna hos Statens servicecenter. Regeringen bedömer att det långsiktigt är effektivare för staten som helhet om myndig- heterna är anslutna och delar på gemensamma IT-investeringar, resurser och kompetens på området. Ett arbete med fri programvara i offentlig sektor genomförs. I syfte att sänka kostnaderna för statlig administration ges () i uppdrag att utveckla nyckeltal för myndigheternas lokalförsörjning. Därtill inför regeringen krav på konsekvensbeskrivning till ESV för det obligatoriska yttrandet i de fall där en myndighet vill teckna hyresavtal med längre hyrestid än normalfallet. Myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras på annan plats. Utgångspunkten är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför . strategiska boende- planering bör säkerställa största möjliga kost- nadseffektivitet, och präglas av förutsägbarhet och långsiktighet. Regeringen avser därför att se över hur boendeplaneringen inom asylmottagandet kan förbättras och särskilt se över möjligheten för att anordna boende i egen regi, i syfte att säkerställa tillräcklig kapacitet. Förändringen av klimatet medför att vi i ökad utsträckning kan drabbas av extrema väder- händelser. Det kräver både klimatanpassning och stärkt krishanteringsförmåga. Samordningen av samhällets krisberedskap behöver stärkas. Regeringen har därför beslutat att samla styrningen av samhällets krisberedskap under . Dit förs också ansvaret för utveckling, samordning och uppföljning av krishanteringen i . 1.8.3Ökad tillgång till kultur Tillgången till kultur är inte jämnt fördelad i samhället . Höga avgifter, lokaler i storstädernas centrum och snäva kulturutbud begränsar många gruppers möjlighet att ta del av kulturen och låta sig utvecklas med dess kraft. När fri entré till statliga muséer infördes ökade besöksvolymerna . För att tillgängliggöra kunskap och kulturupplevelser för alla avser regeringen införa fri entré till statliga museer. Anslaget till museerna höjs därför med . Vidare genomförs en satsning på kultur- verksamhet i miljonprogramsområdena. Stor- städernas miljonprogramsområden präglas av hög arbetslöshet, bristande boendekvalitet och mindre tillgång till lokal samhällsservice. levandegöra miljonprogrammen avsätts 50 mil- joner kronor 2015 och beräknas 2016–2018 för att stimulera lokala kulturverksamheter. En nationell strategi för kultur- och musik- skolan tas fram. Regeringens ambition är att barn och ungdomar ska få bättre möjligheter att delta i idrott, friluftsverksamhet och kulturskola. Regeringen föreslår därför även att ett bidrag införs för att möjliggöra sänkta taxor i kultur- och . Regeringen föreslår att en nationell biblioteks- strategi tas fram för att främja samverkan och kvalitetsutveckling inom hela biblioteksväsendet. 1.8.4En nystart för biståndspolitiken I den nya globala utvecklingsdagordning som formuleras inom FN och andra organisationer tydliggörs behovet och kravet på en samstämmig politik för global utveckling. För att uppnå en rättvis och hållbar global utveckling anser regeringen därför att en nystart för politik för global utveckling krävs, som inkluderar alla politikområden. Regeringen avser att se över den biståndspolitiska plattformen som antogs 2014. Översynen ska ske genom en öppen och inkluderande process i samverkan med alla aktörer på biståndsområdet. och Kyotoprotokollet innebär dubbla åtaganden för och andra industriländer: att minska sina egna utsläpp samt att finansiera utsläppsminskningar och anpass- ning till ett förändrat klimat i fattiga länder. avsätts av BNI enligt den tidigare definitionen, därutöver avsätts additionellt till internationell klimat- finansiering. ska driva en feministisk utvecklingspolitik. Regeringen har för avsikt att särskilt driva frågor rörande kvinnors rättigheter, samt frågor rörande sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Vidare avser regeringen att avbryta den utfasning av det bilaterala biståndet till och som påbörjades respektive 2014. Det bilaterala biståndet med de två länderna ska återupptas. Biståndsramen motsvarar fortsatt av bruttonationalinkomst (BNI) så som BNI har beräknats. infördes en ny EU-förordning som medförde redovisningstekniska förändringar i beräknings- metoden för BNI. Enligt den nya beräknings- metoden motsvarar biståndsramen av beräknad BNI. Regeringens målsättning är att av BNI enligt den nya beräkningsmetoden längre fram under mandat- perioden ska avsättas för bistånd. 1.8.5En modern svensk säkerhetspolitik En modern svensk säkerhetspolitik byggs på ett ökat nordiskt samarbete, en aktiv Östersjö- politik, ett samarbete i EU och ett starkare . ska inte vara medlem i Nato. Försvarsberedningen konstaterar i sin rapport att de globala utmaningarna och hoten, inklusive situationen i vårt närområde, teknikutvecklingen och den allmänna säkerhets- politiska utvecklingen, understryker behovet att fullfölja den inriktning för försvaret som lades fast av 2009 (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Den ryska aggressionen mot och den illegala annekteringen av är en stor utmaning mot den europeiska säker-hetsordningen. och präglas emellertid av stabilitet, dialog och samarbete. Den av förda politiken är dock oberäknelig och destabiliserande. Det går inte att föreställa sig att en militär konflikt i vårt närområde enbart skulle påverka ett land. Ett enskilt väpnat angrepp direkt mot är emellertid fortsatt osannolikt. Regeringen vill stärka försvarsförmågan genom att Försvarsberedningens förslag genom- förs. Försvarsanslagen höjs stegvis i enlighet med Försvarsberedningens förslag. Försvarsmakten ska fortsätta att bygga tillgängliga och användbara förband som kan användas där behov uppstår. Arbetet med att förverkliga den nya inriktningen, att trygga personalförsörjningen och att effektivisera verksamheten har fortsatt hög prioritet. Genom den anslagsökning som riktas till förbandsverksamheten skapas förutsättningar för att underlätta personalförsörjningen och närvaron i och vid stärks. Förstärk- ningen av materielanslagen säkerställer nöd- vändig anskaffning och modernisering inom strategiskt viktiga områden. Vapenexportkontrollen gentemot icke- demokratier ska skärpas, även gällande följd- leveranser och konsulttjänster. En nedläggning av inleds . Krisberedskapen ska stärkas. 1.9Effekter av regeringens politik I detta avsnitt diskuteras regeringens bedömning av BNP- och sysselsättningseffekterna av de reformer som föreslås i denna proposition. Vidare redovisas de statiska fördelnings- effekterna som de reformer regeringen föreslår väntas ge upphov till. 1.9.1Effekter på arbetslöshet och sysselsättning Trots att reformerna i budgetpropositionen är finansierade fullt ut kommer reformerna påverka den makroekonomiska utvecklingen. De ökade satsningarna på skolan, välfärden, investeringar, inklusive klimatinvesteringar, samt införandet av traineejobb och extratjänster bidrar till att sysselsättningen ökar 2015. dämpas hushållens konsumtion endast marginellt av de reformer som föreslås eller aviseras i denna proposition. Välfärdssatsningarna och den högre syssel- sättningen i offentlig sektor ökar hushållens disponibla inkomster som skatte- höjningarna endast delvis slår igenom i lägre konsumtion på kort sikt. Sammantaget bedöms BNP-tillväxten och sysselsättningen bli något högre som arbetslösheten blir lägre 2015 till följd av de insatser som föreslås eller aviseras i denna proposition. Reformerna i denna proposition kommer även att påverka den makroekonomiska utvecklingen på . De som går från att ha varit arbetslösa till att få ett traineejobb eller en extratjänst får ett meningsfullt och samhälls- ekonomiskt viktigt arbete, med positiva effekter på BNP och sysselsättningen som följd. kommer de ungdomar som deltar i utbildningskontraktet efter avslutade studier få bättre förutsättningar att hitta ett arbete, vilket bidrar till att den varaktiga sysselsättningen ökar något. När fler läser på universitet och högskola, samt när möjligheter att fortbilda sig senare i livet förbättras, stärks humankapitalet, vilket i förlängningen har positiva effekter på produkt- iviteten och reallönerna. Vidare förbättras förut- sättningar att få ett arbete när humankapitalet stärks. Därtill väntas satsningar på en aktiv näringslivspolitik och utbyggd infrastruktur på lång sikt bidra till att konkurrenskraft förbättras och att matchningen på arbets- marknaden förbättras. Sammantaget bedöms satsningarna på 90-dagarsgarantin, extratjänst- erna, , en aktiv näringspolitik och ökade infrastrukturinvesteringar på lång sikt bidra till en lägre arbetslöshet och en varaktigt högre sysselsättning och BNP. Den höjda ersättningsnivån vid arbetslöshet möjliggör för den arbetssökande att upprätthålla en skälig levnadsstandard individen matchar sin kompetens mot lediga arbeten på arbetsmarknaden. Det bidrar till att arbets- tagarnas otrygghet minskar, vilket bl.a. kan ha positiva effekter för rörligheten på arbets- marknaden. Den höjda ersättningsnivån kan också innebära att individens löneanspråk höjs något för att acceptera ett jobberbjudande. De skatteförslag som lämnas och aviseras i denna proposition kommer att bidra till att sysselsättningen och BNP dämpas något. I vilken takt och i vilken utsträckning dessa långsiktiga effekter kommer att realiseras är osäkert och svårt att bedöma. Det finns flera förslag i denna proposition som påverkar hushållens disponibla inkomster . I diagram 1.3 redovisas reformernas sammantagna effekt i olika delar av inkomstfördelningen. Beräkningarna visar de direkta effekter som väntas uppkomma till följd av förändringar i skatte- och transfereringssystemen. Förslagen väntas företrädesvis gynna personer i den nedre delen av fördelningen och stärker de ekonomiska marginalerna för utsatta hushåll med svag ekonomi. Förslagen bidrar därmed till att minska inkomstskillnaderna i det svenska samhället, inte minst mellan könen. Diagram 1.3 Effekter av förslagen i denna proposition på disponibel hushållsinkomst i olika inkomstgrupper Förändring av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, procent -0,5 -1,0 Anm.: Disponibel inkomst per konsumtionsenhet är hushållets totala disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda. Genom att justera den disponibla inkomsten för försörj- ningsbörda skapas ett mått som är jämförbart mellan hushåll av olika storlek. Befolkningen delas in i inkomstgrupper efter stigande inkomst. I inkomstgrupp 1 finns tiondelen med lägst inkomst och i inkomstgrupp 10 finns tiondelen med högst inkomst. Källor: och egna beräkningar. Förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen gynnar huvudsakligen personer i den nedre delen av inkomstfördelningen. Det gäller även förstärkningen av det förhöjda grundavdraget för pensionärer och höjningen av sjuk- och aktivitetsersättningen. Den föreslagna höjningen av studiemedlen bidrar till att stärka den ekonomiska situationen för studenter som ofta har svag ekonomi. Höjt underhållsstöd, höjd grundnivå i föräldrapenningen och höjd norm för försörjningsstödet förbättrar ekonomin för barnfamiljer med låga inkomster i den nedre delen av inkomstfördelningen. Även de budgetförstärkande reformer som föreslås i denna proposition har en god fördel- ningspolitisk träffsäkerhet. Det avtrappade jobb- skatteavdraget vid höga arbetsinkomster, den begränsade uppräkningen av den nedre skikt- gränsen vid uttag av statlig inkomstskatt och begränsningen av avdraget för privat pensions- sparande påverkar i huvudsak personer i den övre delen av inkomstfördelningen. Utöver omfördelning via ekonomiska ersätt- ningar är även utbildningssatsningar en central komponent i att utjämna människors livsvillkor och välfärd. Regeringens reformarbete för att höja kvaliteten och öka likvärdigheten i den svenska skolan förväntas bidra till en jämnare fördelning av disponibla inkomster och välfärd. 1.9.3Effekter på inkomster för kvinnor effekt på inkomsterna för män än för kvinnor. Ur ett jämställdhetsperspektiv är det viktigt att studera hur stor disponibel inkomst kvinnor respektive män förfogar över, dvs. graden av egenförsörjning. Förslagen i denna proposition bidrar till att stärka den ekonomiska jämställd- heten mellan kvinnor och män. Kvinnors indivi- duella inkomster väntas öka med , medan mäns inkomster väntas minska med (se diagram 1.4). Diagram 1.4 Effekter av förslagen i denna proposition på individuell disponibel inkomst för vuxna kvinnor och män Förändring av individuell disponibel inkomst, procent -0,1 Orsaken är att förslagen innebär höjd skatt vid högre inkomster och att män i genomsnitt har högre inkomster, vilket medför att fler män därför berörs av förslagen. Begränsningen av avdraget för privat pensionssparande bedöms däremot vara neutralt ur ett jämställdhets- perspektiv, dvs. den bedöms inte påverka mäns och kvinnors relativa inkomster. -0,2 -0,3 -0,4 Anm.: Kvinnor och män . Individuell disponibel inkomst utgörs av de individuella inkomsterna samt de hushållsgemensamma inkomsterna fördelade på de vuxna i hushållet. Källor: och egna beräkningar. Den sänkta skatten för pensionärer innebär att inkomsten i genomsnitt ökar mer för kvinnor än för män. En anledning är att fler kvinnor än män är pensionärer. En annan anledning är att kvinnor i genomsnitt har lägre inkomster än män och att skattesänkningen företrädesvis gynnar låginkomsttagare. Höjt underhållsstöd förbättrar ekonomin mest för ensamstående kvinnor med barn. En höjd grundnivå i föräldrapenningen är också en reform som främst gynnar kvinnor, eftersom kvinnor tar ut fler dagar på grundnivå. Kvinnor studerar i större omfattning än män, vilket innebär att de höjda studiemedlen före- trädesvis gynnar kvinnors inkomster. Det höjda taket i arbetslöshetsförsäkringen ökar däremot mäns genomsnittliga disponibla inkomst något mer än kvinnors, eftersom fler män har inkom- ster över det nuvarande taket i arbetslöshets- försäkringen. Av de budgetförstärkande reformerna har det avtrappade jobbskatteavdraget och den begrän- sade uppräkningen av den nedre skiktgränsen vid uttag av statlig inkomstskatt en större negativ 2 Förslag till riksdagsbeslut vad gäller den ekonomiska politiken och förslag till statens budget 1.godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 1), 2.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till följd av tekniska justeringar och finanspolitiskt motiverade höjningar till och (avsnitt 5.4.1), 3.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till (avsnitt 5.4.2), 4.godkänner beräkningen av budgetens inkomster (avsnitt 7.1 och bilaga 1 avsnitt 2), 5.godkänner den preliminära beräkningen av inkomster på statens budget –2018 som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 7.1 och tabell 7.3), 6.beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden (avsnitt 8.1.1 och tabell 8.2), 7.godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar (avsnitt 8.1.1 och tabell 8.2), 8.godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (avsnitt 8.1.1 och tabell 8.2), 9.godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden –2018 som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 8.1.2 och tabell 8.3), 10.bemyndigar regeringen att ta (2011:203) (avsnitt 11.godkänner beräkningen av Riksgälds- kontorets nettoutlåning (avsnitt 9.2.1och tabell 9.10), 12.godkänner beräkningen av den kassa- mässiga korrigeringen (avsnitt 9.2.1och tabell 9.10), 13.bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 37 (avsnitt 11.1.1), 14.bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst 14 (avsnitt 11.1.2), 15.bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta om överskridande av vissa anslag (avsnitt 11.4), vad gäller skattefrågor och annan lagstiftning som ligger till grund för beräkningen av statens inkomster 16.antar förslaget till lag om beskattning av viss privatinförsel av cigaretter (avsnitt 3.1 och 6.39), 17.antar förslaget till lag om kreditering på skattekonto av ersättning för sjuklönekostnader (avsnitt 3.2 och 7.4), 18.antar förslaget till lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69) (avsnitt 3.3 och 6.39), 19.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel (avsnitt 3.4 och avsnitt 6.23), 20.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1990:313) om Europaråds- och OECD- konventionen om ömsesidig handräckning i skatteärenden (avsnitt 3.5 och 6.40), 21.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster (avsnitt 3.6 och 6.10), 22.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön (avsnitt 3.7 och 7.4), 23.antar förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) (avsnitt 3.8, 6.44 och 6.45), 24.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. (avsnitt 3.9, 6.37 och 6.38), 25.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt (avsnitt 3.10, 6.37och 6.39), 26.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt (avsnitt 3.11 och 6.38), 27.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 3.12och 6.21), 28.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift (avsnitt 3.13, 6.9 och 6.11), 29.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus (avsnitt 3.14och 6.24), 30.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (avsnitt 3.15 och 6.39), 31.antar förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) (avsnitt 3.16 och 6.5), 32.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter (avsnitt 3.17, 6.37 och 6.38), 33.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1999:673) om skatt på avfall (avsnitt 3.18 och 6.25), 34.antar förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) (avsnitt 3.19, 6.1–6.6 och 6.12), 35.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer (avsnitt 3.20 och 6.26), 36.antar förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) (avsnitt 3.21, 6.9och 6.11), 37.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling (avsnitt 3.22 och 6.39), 38.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet (avsnitt 3.23 och 7.4),