prop · H2031d4 · 2014-10-23 00:00:00 — Analysen av ledningsformens betydelse för myndighets- styrningen visar att regeringen i begränsad utsträckning använder ledningsformerna som ett strategiskt styrinstrument. Däremot har ledningsformen betydelse för myndighetens ledning internt. Statskontoret bedömer att det varken finns behov av någon genomgripande 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 förändring av dagens ledningsformer eller av mer styrande regler för hur ledningsformerna ska väljas och tillämpas i styrningen. Statskontoret konstaterar dock att regeringen bör tydliggöra och kommunicera hur de ledningsformer som redan finns bör tillämpas i styrningen. I Utvärdering på olika områden – En analys av sektorsspecifika utvärderingsmyndigheter (Statskontoret 2014:7) analyserar Statskontoret fristående sektorsspecifika utvärderings- myndigheter (dnr S2013/4538/SFÖ). En viktig del av uppdraget var att analysera och bedöma under vilka förutsättningar sektorsspecifika utvärderingsmyndigheter utgör en ändamålsenlig organisering av de statliga utvärderings- resurserna. Det är nio utvärderingsmyndigheter som ligger till grund för Statskontorets analys. Enligt Statskontorets rapport bör sektors- specifika utvärderingsmyndigheter inrättas med utgångspunkt i vilket mervärde de skapar i förhållande till andra statliga utvärderings- alternativ. Enligt rapporten består mervärdet främst i att regeringen får tillgång till en fristående och permanent sak- och metod- kompetens som fortlöpande tar fram analyser och utvärderingar inom ett område. 4.3.4Resultat avseende vissa myndigheter inom utgiftsområdet Statskontorets främsta uppgift är att bistå regeringen med utredningar, utvärderingar och uppföljningar av statlig och statligt finansierad verksamhet. Statskontorets rapporter rör även övergripande frågor om den offentliga förvaltningens funktionssätt. Statskontoret har utfört uppdrag åt samtliga departement i utom Landsbygdsdepartementet. Statskontoret genomförde 86 uppdrag , vilket ligger i nivå med det totala antalet uppdrag 2011 och 2012. För Statskontorets verksamhet redovisas två indikatorer: –Statskontorets enkät/uppföljning med uppdragsgivare avseende färdiga rapporter. –Statskontorets utvärdering av det långsiktiga resultatet av myndighetens rapporter. Statskontoret följer upp samtliga avrapporterade regeringsuppdrag med uppdragsgivaren. Genom ett samtal utifrån ett antal enkätfrågor mäts produktkvalitet, genomförande samt uppdrags- givarens förtroende för myndigheten. Samman- ställningen av resultaten visar att värdet för uppdragsgivarens totala bedömning av Statskontorets arbete har ökat något . I likhet med 2011 och 2012 får Statskontoret högsta möjliga omdöme när det gäller vilket förtroende uppdragsgivaren har för myndigheten. utvecklade Statskontoret en särskild metod för att bedöma det långsiktiga resultatet av myndighetens rapporter. Utgångs- punkten är samtliga rapporter som producerats . Uppföljningen visar att Statskontoret har producerat 222 rapporter och skrifter –2013. Av dessa har 137 omnämnts i riksdagstryck, varav 71 av rapporterna har lett till någon form av förändring i den riktning som Statskontoret har föreslagit. För av rapporterna gäller att den förra regeringen i princip har följt Statskontorets förslag. För övriga rapporter har den förra regeringen delvis följt förslagen eller uppmanat den utvärderade myndigheten att följa förslagen. I vissa fall har Statskontorets rapporter utgjort underlag för en utredning. Det bör framhållas att inte alla rapporter som Statskontoret producerar har till syfte att leda fram till förändring. Tidsfaktorn har också betydelse för om en rapport enbart nämns eller om den resulterat i en förändring av verk- samheten. Desto som gått sedan en rapport publicerades, ju lägre andel förändring i enlighet med Statskontorets förslag. Kammarkollegiet har i enlighet med sitt uppdrag tillhandahållit service avseende ekonomi, juridik, kapitalförvaltning, risk- hantering (försäkring), fordringsbevakning, redovisning och andra administrativa tjänster. Största delen av Kammarkollegiets verk- samhet finansieras med avgifter och medel ur Allmänna arvsfonden, sammantaget utgjorde Andelen avgiftsfinansierad verksamhet uppgick till och avsåg kapitalförvaltning, försäkringsverksamhet, fordringsbevakning, registrering av trossamfund och Statens inköps- central. resultat uppvisade ett varierat resultat. Ränte-, företagsobligations- och indexkonsortierna uppfyllde uppsatta mål sam- tidigt som de aktivt förvaltade aktiekonsortierna (Spiran och svenska aktiekonsortiet) inte nådde uppsatta mål. Det statliga interna försäkringssystemet ska tillgodose statliga myndigheter och stiftelsers behov av försäkringsskydd och stöd i risk- hanteringsarbetet. Dispens att försäkring får tecknas hos enskilt försäkringsbolag för skador som staten ska ersätta har sökts och beviljats i sex fall. Det begränsade antalet dispenser tyder på att försäkringssystemet fyllde sin funktion. Statliga myndigheter är skyldiga att kräva in och bevaka sina fordringar och Kammarkollegiet tillhandahåller tjänster för fordringsbevakningar. Kammarkollegiet mäter kundnöjdheten i en årlig enkät till uppdragsgivarna. Resultatet 2013 visade att av de svarande ansåg att tjänsterna var bra eller mycket bra, vilket innebar att myndighetens mål om nöjda kunder nåddes. Det var 109 av 370 tillfrågade som svarade på enkäten. Resultatet var en ökning jämfört med då var nöjda. Den genomsnittliga handläggningstiden för registrering av trossamfund var , vilket innebar att myndighetens mål om en genomsnittlig handläggningstid för avgöranden som understiger uppfylldes. Jämfört med 2012 var det en förbättring från . Statens inköpscentral vid Kammarkollegiet upphandlar och förvaltar ramavtal om varor och tjänster för andra statliga myndigheter. Avgifter som tas ut av ramavtalsleverantörerna finansierar verksamheten. Avgiften som tas ut i relation till omsättningen på avtalen sänktes 2013 från högst till högst . Resultatet av sänkningen kommer att minska överskottet från verksamheten . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 De anslags- och bidragsfinansierade verksam- heterna avser auktorisation av tolkar och översättare, kanslifunktioner4, miljörätt, rese- garantier, statliga in- och utbetalningar, stiftelserätt och upphandlingsstöd. stärktes rätten till tolk och översättare i rättsliga sammanhang och det finns krav på att myndigheterna i första hand ska anlita auktoriserade tolkar och översättare. Trenden för tolkar visade att fler ansökt om auktorisation, men att andelen som nådde auktorisation minskat. auktorise- rades 49 tolkar jämfört med 72 föregående år. Det motsatta gällde för översättare där andelen ökade till , jämfört . Upphandlingsstödet flyttades till , se vidare avsnitt 6 Offentlig upphandling. ESV:s uppgifter består huvudsakligen av att utveckla och förvalta (upprätthålla och stödja) den ekonomiska styrningen av statlig verksamhet, göra prognoser över den stats- finansiella utvecklingen samt utföra revision av hantering av EU-medel och främja en effektiv och korrekt hantering av dessa medel. I detta avsnitt redovisas ESV:s resultat för områdena ekonomisk styrning, EU-revision och verksamhetsstödet för den statliga budget- processen (). Resultaten för ESV:s verksamhet inom it-politiken samt elektronisk handel och upphandling redogörs för i utgiftsområde 22 och till viss del i avsnitt 6 avseende elektronisk upphandling. Myndig- hetens prognosverksamhet beskrivs närmare i avsnitt 8 och verksamheten inom den statliga lokalförsörjningen i avsnitt 9. ESV har bistått regeringen med underlag i syfte att öka effektiviteten samt förbättra den interna styrningen och kontrollen i stats- förvaltningen. Vidare har ESV utvecklat och förvaltat regelverk och metoder för en effektiv ekonomisk styrning och gett stöd till andra statliga myndigheter inom sitt område. 4 Kanslifunktionerna finansieras även med avgifter i vissa fall. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 även samordnat den statliga internrevisionen. Bedömningen av resultatet har gjorts utifrån kundundersökningar om ESV:s rådgivande och stödjande verksamhet, kundundersökningar om e-handel och administrativa system, uppfölj- ningsblanketter avseende specifika uppdrag och kursutvärderingar. ESV:s övergripande kundundersökning 2013 baserades på betydligt färre svar än föregående år, 210 svar jämfört med 389 svar 2012. Departement och myndigheter ger ESV ett samlat Nöjd-kund-betyg för helheten som uppgår till 67 på en skala mellan 0– 100. Mottagarnas bedömning av ESV:s bemötande ger betyget 8,1 för myndigheter och 8,3 för på en skala mellan 1– 10. Nio regeringsuppdrag har utförts där det genomsnittliga värdet för uppdragen uppgick till 8,3 på en skala från 1–10. För rådgivning till myndigheter är bedömningen bra och för rådgivning till utmärkt. Utvecklingen av den ekonomiska styrningen och myndigheternas interna styrning och kontroll beskrivs utförligare i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.4. där även vissa uppdrag till ESV redovisas. ESV har på regeringens uppdrag fungerat som nationellt revisionsorgan för de EU-medel som hanteras i där ansvaret för den ekonomiska förvaltningen och genomförandet av kontroller är delat mellan svenska myndigheter och Europeiska kommissionen. ESV har för varje program eller fond i enlighet med lämnat en årlig revisionsrapport och i anslutning till denna även ett revisionsutlåtande. En sammanfattning av de program och fonder som har granskats 2012/2013 och resultaten av dessa granskningar redovisas i avsnitt 6.3.2 i Årsredovisning för staten 2013 (skr. 2013/14:101). ESV har enligt regeringens bedömning utfört arbetet på ett bra sätt i enlighet med . ESV har även bistått regeringen med synpunkter på textförslag vid förhandlingar av regelverk för den nya programperioden inom EU, vilka förhandlats av regeringen i rådsarbetsgrupper i . Resultatet av ESV:s revisionsarbete värderas i första hand utifrån Europeiska kommissionens och Europeiska revisionsrättens bedömningar. Dessa görs emellertid inte och gjordes inte . En bedömning på nationell nivå gjordes dock utifrån en enkät från ESV till förvaltande myndigheter, berörda departement och stödmottagare, totalt 113 stycken, vilka ESV besökt i revisionsarbetet. Resultatet visar på en högre bedömning avseende kommunikation i samband med enskilda revisioner och förmåga att lämna synpunkter på nytt regelverk. Resultatet visar på en lägre bedömning avseende kommunikationen av innehållet i årliga revisionsrapporter jämfört samt för uppfattningen om enskilda granskningar bidrar till att förbättra förvaltningen. ESV ska inom sitt verksamhetsområde säkerställa att statsförvaltningen har tillgång till ändamålsenliga administrativa system, bl.a. ekonomi- och personalsystem. ESV ska upphandla och tillhandahålla statliga ramavtal som myndigheterna kan göra avrop från. ESV har tolkat sin uppgift på ett avgränsat sätt vilket medfört att myndigheterna inte kan räkna med att det kommer att finnas ett ramavtal att avropa från. Detta är en tolkning som leder till en mindre effektiv statsförvaltning vilket innebär att ESV inte har fullgjort sin uppgift. ESV har genomfört en it- säkerhetsgranskning för att identifiera eventuella brister i statens informationssystem för budgetering och uppföljning (). Vidare har ESV fortsatt arbetet med att ytterligare förbättra användbarheten i statsredovisnings- systemet i . I enlighet med Statskontorets förslag i rapporten databasen – för vem till vad (2013:18) har ESV på uppdrag av regeringen avvecklat Transaktionsdatabasen . Statens servicecenter har till uppgift att efter överenskommelse med myndigheter under regeringen tillhandahålla tjänster avseende administrativt stöd. erbjöd myndigheten tjänster inom tre områden: ekonomiadministration, lönerelaterade tjänster och e-handelstjänster. Statens servicecenter har som verksamhetsmål att verka för att av staten, mätt i antalet anställda, är anslutna till myndighetens tjänster vid utgången av 2015. ska myndighetens ekonomi vara i balans. Statens servicecenter har krav på full kostnadstäckning och finansieras med avgifter från de myndigheter som använder myndig- hetens tjänster. Fram till dess att full kostnads- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 täckning uppnås disponerar myndigheten en ränktekontokredit. För Statens servicecenters verksamhet redovisas tre indikatorer: –antal myndigheter anslutna till Statens servicecenter samt deras procentuella andel av statsförvaltningens anställda, –effektivitetsnyckeltal för fakturahantering och löneadministration samt upplevde att kvaliteten i tjänsterna var godtagbar. Vid stickprovskontroller inom samtliga tjänsteområden hittades få avvikelser som var hänförliga till handläggningsfel inom Statens servicecenter. En annan viktig indikator på kvalitet är det betyg som anslutna myndigheter får i ESV:s årliga ekonomiadministrativa värdering, den s.k. EA-värderingen. Värderingen anger hur väl myndigheter följer de ekonomi- –kundundersökningar avseende kvalitet i administrativa bestämmelserna för verksam- tjänster levererade av Statens servicecenter. Vid utgången av 2013 var totalt 119 myndigheter anslutna till något av myndighetens tjänsteområden, vilket motsvarar av statsförvaltningens anställda. Det är en ökning med 19 myndigheter . Statens servicecenter utförde löne- administration åt 93 myndigheter, ekonomi- administration åt 52 myndigheter och e- handelstjänster åt 92 myndigheter. Sammantaget har antalet anslutna myndigheter fortsatt att öka och var totalt 142 myndigheter anslutna, vilket motsvarar av statsförvaltningens anställda. Detta innebär en ökning med 42 myndigheter . Nyckeltal för löneadministrationen visar att produktiviteten var 791 löner per årsarbetare. Detta är en ökning mot föregående år med 271 löner, vilket motsvarar en ökning med . Nyckeltal för leverantörsfaktura- hanteringen visar att produktiviteten var 25 994 leverantörsfakturor per årsarbetare. Detta är en ökning med 5 442 fakturor per årsarbetare, vilket motsvarar en ökning med i jämförelse med föregående år. Kundundersökningar avseende kvalitet i verksamheten Kvaliteten mättes bl.a. genom att fråga kundmyndigheterna hur de uppfattat kvaliteten på tjänsterna i en enklare form av kundundersökning, av myndig- heterna svarade. Resultatet visade bl.a. att upplevde att kontakterna med Statens servicecenter fungerade bra eller mycket bra och upplevde att kontakterna fungerade godtagbart. Kvaliten i tjänsterna bedömdes av vara bra eller mycket bra och Alla anslutna myndigheter har fått det högsta betyget AA i de delar som Statens servicecenter ansvarar för. Enligt internationella mätningar av effektiviteten i den offentliga sektorn når goda resultat. Enligt indikator tillhör den offentliga sektorn i en av de mest effektiva. Den statliga förvaltningspolitikens resultat är i stor utsträckning beroende av utvecklingen inom bl.a. områden såsom statliga arbetsgivarfrågor, offentlig upphandling, statlig fastighets- förvaltning och lokalförsörjning. Resultatet för dessa områden återfinns i respektive avsnitt. måluppfyllelse mäts främst i relation till hur väl myndigheternas verksamhet bidrar till att uppfylla de mål som gäller för respektive utgiftsområde. Verksam- heten hos de myndigheter som behandlas i detta avsnitt redovisas i relation till det förvaltnings- politiska målet. De uppgifter som Statens servicecenter redovisat i bl.a. årsredovisningen och delårsrapporten för visar att utvecklingen är positiv gällande anslutning av myndigheter och produktivitetsutveckling. Även om utvecklingen sammantaget är positiv är det viktigt att Statens servicecenter fortsätter sitt utvecklingsarbete i syfte att ytterligare öka produktiviteten i verksamheten och säkra en god kvalitet i tjänsterna och därigenom uppnå ett högt förtroende bland anslutna myndigheter. Statskontoret bedriver utredningsarbete inom hela regeringens verksamhetsområde. Genom sina analyser av olika verksamheter utifrån ett brett och sektorsövergripande perspektiv utgör Statskontorets rapporter ett värdefullt bidrag som beslutsunderlag för regeringen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Kammarkollegiet har en viktig roll i arbetet med att upprätthålla och utveckla en effektiv och rättssäker statsförvaltning. Det är viktigt att myndigheten håller en fortsatt hög takt i sitt pågående arbete med att utveckla verksamheten. ESV har genomfört många uppdrag och aktiviteter med god kvalitet som regeringen är nöjd med. Det finns dock vissa områden i myndighetens verksamhet som inte hållit acceptabel kvalitet utan behöver utvecklas och kvalitetssäkras, t.ex. vad avser utredningar på uppdrag av regeringen. Även myndighetens arbete avseende effektivisering av stats- förvaltningen behöver förstärkas. har ESV haft ansvar för revision av EU-medel i program där tar emot medel inom ramen för delad förvaltning. Regeringen bedömer att det har varit framgångsrikt att samla samtliga nationella revisionsorgan i en myndighet. Regeringen bedömer att ESV på ett bra sätt fullgjort sina uppgifter att utveckla och förvalta vilket möjliggör en god uppföljning av statens ekonomi. Förvaltningspolitiken utgör en central del av regeringens politik. Genom att regeringen ständigt utvecklar sin styrning läggs en god grund för de statliga myndigheterna att tjäna medborgarnas och företagens intressen. För att uppnå hög kvalitet i statliga och kommunala myndigheters verksamhet är det viktigt att yrkesprofessionernas kompetens tas tillvara. Styrning av offentlig förvaltning Styrning inom staten, landstingen och kommunerna har kännetecknats av en användning av olika ekonomiska metoder och modeller som har inspirerats av idéer som ibland sammanfattas med begreppet . De åtgärder som var tänkta att effektivisera offentlig verksamhet har dock i många fall fått motsatt resultat: den administrativa bördan har ökat och yrkesprofessionernas roll har försvagats. Styrmodeller inom staten, lands- tingen och kommunerna som skapar större frihet för medarbetarna i offentlig sektor måste utvecklas och professionerna i den offentliga sektorn stärkas. Därför kommer regeringen att utveckla den statliga styrningen i en riktning som innebär att professionernas kunskap, kompetens, erfarenhet och yrkesetik blir mer vägledande än vad de är . Inriktningen är att kombinera olika styrformer i syfte att skapa bästa möjliga förutsättningar för stats- förvaltningen att förverkliga regeringens politik, utföra sina uppgifter i övrigt och upprätthålla grundläggande värden som rättssäkerhet och medborgarperspektivet. Styrningen bör vidare vara tydlig, inriktad mot verksamhetens resultat och verksamhets- anpassad. Styrningen bör också inriktas på att bli mer strategisk. Enligt det kommunala självstyrets principer bestämmer landsting och kommuner själva över hur de ska styra sina verksamheter, men de påverkas också av statens styrning av offentlig verksamhet. Regeringen avser att undersöka förutsättningarna för att utveckla styrningen av offentliga verksamheter. Utgångspunkter för en ny inriktning av styrningen bör tas fram i samverkan med den vetenskapliga forskningen. Regeringen avser även att genomföra ett utvecklingsarbete för att tydliggöra hur myndig- heters ledningsformer bör tillämpas i styrningen av myndigheterna, med särskilt fokus på styrelsemyndigheter. Inom ramen för en prioriterad myndighets- styrning avser regeringen att analysera om det är ändamålsenligt att ha separata utvärderings- myndigheter vid sidan av den analysverksamhet som ansvariga myndigheter inom olika områden själva bedriver. Regeringen avser därför att låta utreda regeringens utvärderingsresurser och deras organisering. Regeringens fristående utvärderingsresurser är fördelade på många olika myndigheter. Gemensamt för dessa myndigheter är att de har utvärderingsuppgifter snarare än direkta genom- förande uppgifter. Vid sidan av generella utvärderings- och uppföljningsresurser, som Statskontoret och ESV, har regeringen även nio fristående sektorsspecifika utvärderings- myndigheter till sitt förfogande, med uppdrag att följa upp, analysera och utvärdera effekter av offentliga åtgärder och insatser inom skilda samhällssektorer. Flera av dessa har inrättats . Regeringen aviserar i denna proposition att Myndigheten för kulturanalys avvecklas . Det är angeläget för regeringen att få en samlad bild av för- och nackdelar med de rådande utvärderingssystemen i statsförvalt- ningen. Statskontorets kartläggning Utvärdering på olika områden – En analys av sektorsspecifika utvärderingsmyndigheter (Statskontoret 2014:7) kan utgöra ett underlag för ett sådant arbete. Effektivisering av offentlig förvaltning Den svenska offentliga förvaltningen är framgångsrik och på många sätt en förebild för andra länder. Det finns dock utrymme för förbättringar genom modernisering och effektivisering. Syftet med ett aktivt effektiviseringsarbete är att ge bättre service åt medborgarna till en lägre kostnad. Reformering av statens administration genom Statens servicecenter m.m. För att påskynda arbetet med att effektivisera statens administrativa stödverksamhet och möjliggöra ett ökat fokus på myndigheternas kärnverksamhet krävs en starkare styrning av anslutningen av myndigheter till Statens servicecenter. Regeringen avser därför att förordningsreglera anslutningen till Statens servicecenters lönerelaterade bastjänster. Regeringen bedömer att det långsiktigt är effektivare för staten som helhet om myndigheterna är anslutna och delar på gemensamma it-investeringar, resurser och kompetens på området. Inte minst bedöms det finnas en betydande besparingspotential om byte och införande av nya systemstöd görs av Statens servicecenter i stället för hos varje enskild myndighet. För att säkerställa en effektiv anslutningsprocess kommer myndigheterna att anslutas stegvis –2019. Regeringen avser inte att förordningsreglera anslutningen till Statens servicecenters ekonomiadministrativa tjänster och e-handelstjänster. Inriktningen är dock att huvuddelen av myndigheterna bör vara anslutna även till dessa tjänsteområden . Parallellt med att öka styrningen av anslutningen, avser regeringen att stärka styrningen av Statens servicecenter. Regeringen planerar att fastställa den högsta nivån för myndighetens samlade avgiftsuttag och förlänga 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 tiden för när myndigheten ska uppnå en ackumulerad ekonomisk balans. Regeringen avser även att genom utvecklade nyckeltal följa upp kvalitet och service i utförda tjänster. Regeringen bedömer att Statens servicecenter kan bidra ytterligare till att effektivisera statsförvaltningen. Statens servicecenter har uppdraget att tillsammans med utveckla en myndighetsgemensam tjänst för e- arkiv i syfte att göra det såväl enklare som billigare för myndigheterna att skaffa ett e-arkiv. Regeringen avser att analysera om det finns behov av att koncentrera även andra myndighetsgemensamma tjänster, inom vilka det finns tydliga skalfördelar och samordnings- vinster. Ett arbete med fri programvara i offentlig sektor genomförs. Verksamhetsöversyner ska genomföras i syfte att effektivisera och minska kostnaderna i förvaltningen. Inom lokalförsörjningsområdet är flera insatser tänkta att utarbetas. I syfte att sänka kostnaderna för statlig administration ges ESV i uppdrag att utveckla nyckeltal för myndig- heternas lokalförsörjning. Därtill inför regeringen krav på konsekvensbeskrivning till ESV för det obligatoriska yttrandet i de fall där en myndighet vill teckna hyresavtal med längre hyrestid än normalfallet. Myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras på annan plats. Utgångspunkten är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför . Inriktningen för regeringens fortsatta arbete inom området redovisas i avsnitt 9 . Regeringen förstärker styrningen och samordningen av den övergripande it- användningen i statsförvaltningen genom en satsning –2018. Digi- taliseringen av den svenska offentliga förvalt- ningen ska stimuleras.