prop · H103199 · 2014-03-25 00:00:00 — Utrikes födda är i betydligt högre utsträckning än inrikes födda överkvalificerade för de anställningar de har.7 Rätt jobb är dock minst lika viktigt som ett jobb när det gäller nyanländas arbetsmarknadsetablering, både för individen och för samhällsekonomin.8 Inom ramen för den här granskningen har vi dock valt att inte närmare undersöka hur instegsjobben och nystartsjobben verkar för att leda de nyanlända till ett jobb som motsvarar deras kompetens. Vi har emellertid med oss problematiken när vi analyserar riskerna med stöden. Nystartsjobb är en subventionerad anställning. Subventionen ges till arbetsgivare som anställer en person som av olika orsaker stått utanför den svenska arbetsmarknaden. Det är främst långtidsarbetslösa och sjukskrivna som är aktuella, men anställningsformen riktar sig också till nyanlända. I den här granskningen har vi endast granskat nystartsjobb för nyanlända. Många arbetsmarknadspolitiska insatser har olika slags utträngningseffekter. Vi granskar inte instegsjobbens och nystartsjobbens effekter på andra arbetslösa eller på ordinarie anställningar på arbetsmarknaden. Granskningen täcker perioden från stödens tillkomst, 2007, . 7Se RiR (2011). 8SOU 2008:58 tog upp risken med att ett kortsiktigt perspektiv kan leda till att nyanlända hamnar i en viss kategori jobb, där det för tillfället råder brist på arbetskraft (se s. 62). Även regeringen har framhållit vikten av ett långsiktigt perspektiv när det gäller etablering av nyanlända, även om arbeten med låga kvalifikationskrav kan vara en viktig fot in på arbetsmarknaden, se prop. 2009/10:60 s. 68. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION integrationspolitiska mål om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund ska i första hand uppnås med hjälp av generella insatser. Riktade insatser ska baseras på individuella behov och i första hand gälla dem som kommit till Sverige.9 Både instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända ingår i regeringens övergripande politik för att förstärka arbetslinjen, där arbete och egenförsörjning står i fokus för regeringens integrationspolitiska insatser. Enligt är två av syftena med riktade åtgärder för nyanlända att öka efterfrågan på utrikes födda på arbetsmarknaden och att stöden ska leda till en snabbare arbetsmarknadsetablering för nyanlända.10 I lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program framgår att programmen syftar till att stärka den enskildas möjligheter att få eller behålla ett arbete.11 har utifrån detta bedömt om stöden lett till ordinarie anställningar eller om de på annat sätt bidragit till att föra den anställda närmare arbetsmarknaden. framhåller vidare att det är viktigt att de åtgärder som riktas mot utrikes födda, som förstärkta förmedlingsinsatser och instegsjobb, kontinuerligt utvärderas.12 har fastställt att insatserna som erbjuds nyanlända ska vara effektiva och anpassade efter individens förutsättningar och behov.13 Vidare uppgav regeringen i budgetpropositionen att nystartsjobben kommit att spela en allt större roll för nyanländas etablering, antingen som komplement till instegsjobb eller som ett alternativ efter avslutat instegsjobb.14 I ljuset av att nystartsjobben för nyanlända ökat stadigt sedan starten, kommer vi att bedöma om det föreligger väsentliga risker för att nystartsjobben tränger undan instegsjobben. Enligt arbetsmarknadsutskott är språket nyckeln till en lyckad arbetsmarknadsetablering. Utskottet menar dessutom att språket är en förutsättning för att personer som kommer till ska kunna ta del av och bli delaktiga i samhällslivet i stort.15 I granskningen ingår därför att bedöma 9 Regeringens skrivelse 2008/09:24, bet. 2008/09: AU1, rskr. 2008/09:155. 2009/10:60, s. 25 och 68, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208. 111 § lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. 12Bilaga 4 till LU2011 s. 351. 2012/13:1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, bet. 2012/13:AU1, s. 10 och 25, rskr. 2012/13:122, rskr. 2012/13:123. 2012/13:1 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, s. 30. 2012/13:1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, bet. 2012/13:AU1, s. 29, rskr. 2012/13:122, rskr. 2012/13:123. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? huruvida stöden ger förutsättningar för nyanlända att tillägna sig det svenska språket genom att läsa sfi. Med nyanlända avses i den här rapporten personer som haft sitt uppehållstillstånd eller uppehållskort . Rapporten refererar till ett antal olika grupper av nyanlända. För det första finns den grupp individer som uppfyller de formella kraven för att kunna få ett instegsjobb eller nystartsjobb. Denna grupp benämns berättigade i rapporten. För att vara berättigad till instegsjobb och nystartsjobb behöver den nyanlända vara inskriven vid Arbetsförmedlingen. De berättigade kan delas in i två huvudsakliga delgrupper. I den första återfinns flyktingar och andra skyddsbehövande, samt deras anhöriga, vilka i denna rapport fortsättningsvis benämns flyktingar. Övriga nyanlända är främst övriga anhöriginvandrare, vilka fortsättningsvis benämns som anhöriginvandrare.16 Inom gruppen berättigade talar vi också om målgrupper för instegsjobb och för nystartsjobb. Dessa består av de delgrupper bland de berättigade som de två stöden riktar sig till. För instegsjobben är det nyanlända som Nystartsjobben riktar sig till nyanlända som bedöms stå närmare arbetsmarknaden. trädde den nya etableringsreformen i kraft för att påskynda vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Reformen innebar bland annat att Arbetsförmedlingen övertog det samordnande ansvaret för etableringsinsatserna från kommunerna. I berörda myndigheters etableringsuppdrag ingår bland annat att upprätta etableringsplaner, tillhandahålla sfi och ta ansvar för bostadsförsörjning.17 Se avsnitt 2.1 för mer om målgruppen och om Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag. I rapporten används begreppen reguljära jobb och osubventionerade jobb synonymt. Med arbetsmarknadspolitiska program och anställningsstöd avses insatser som Arbetsförmedlingen tilldelar arbetssökande. Här ingår instegsjobben. Nystartsjobb är till skillnad från instegsjobben en rättighet för arbetsgivaren och utgör därför formellt sett inte en arbetsmarknadspolitisk 16Se 5 c § förordning (1997:1275) om anställningsstöd och 3 b § förordningen (2006:1481) om stöd för nystartsjobb. 17Förutom Arbetsförmedlingen har även kommunerna uppdrag avseende etablering av nyanlända. Det gäller bland annat bostadsförsörjning och sfi. Reformen innebar även att länsstyrelserna, och fick förändrade eller nya ansvarsområden. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU, rskr. 2009/10:208. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION insats eller ett anställningsstöd.18 Trots detta benämner vi, för enkelhetens skull, både instegsjobb och nystartsjobb i rapporten som stöd. Personer som har haft arbete med dessa stöd benämns stödjobbare, instegjobbare och nystartsjobbare. Med ackvirering menas att Arbetsförmedlingen kontaktar arbetsgivare utifrån en enskild arbetssökandes behov av lämpliga arbetsuppgifter, till skillnad från rekrytering som innebär att arbetsgivaren har uttryckt ett behov av arbetskraft.19 Enligt är ackvirering ett särskilt lämpligt verktyg för sökande med bristande kontaktnät, vilket är fallet för många av de berättigade till instegsjobb och nystartsjobb.20 I granskningen använder vi vidare begreppet arbetsmarknadsanknytning. Här avses en individs ställning på arbetsmarknaden; ju längre individen står ifrån den reguljära arbetsmarknaden desto sämre arbetsmarknadsanknytning har hon eller han. Arbetsmarknadsetablering avser i den här rapporten nyanländas inträde på den svenska arbetsmarknaden. I granskningen följs vidare arbetsmarknadsutfallet, även benämnt som arbetsmarknadsresultatet, upp för nyanlända arbetssökande i olika analyser. Med utfall avses till exempel osubventionerade heltidsanställningar, stödanställningar och (fortsatt) arbetslöshet. När vi analyserar arbetsmarknadsutfall rör det sig vidare om deskriptiv statistik, till exempel andelen stödjobbare som har fått arbete. Sådan deskriptiv statistik säger dock inget om huruvida stödjobbarna har fått arbete på grund av stödet. Den sysselsättningseffekt som är ett resultat av att individen har haft ett stöd benämns i rapporten som programeffekt. I kapitel 3 kommer vi att konstatera svårigheter med att isolera stödens rena programeffekter. De personliga egenskaper som bidrar till att vissa får ett instegsjobb eller nystartsjobb ger dem förmodligen också bättre förutsättningar än andra att lyckas på den ordinarie arbetsmarknaden. Denna så kallade selektionseffekt går inte att separera från programeffekten. Granskningens empiriska delar består, förutom sedvanliga dokumentstudier och intervjuer, av tre huvudsakliga komponenter. Dessa bidrar gemensamt till att besvara revisionsfrågorna. 18Nystartsjobb räknas inte till anställningsstöden p.g.a. att det inte är Arbetsförmedlingen som anvisar och fattar beslut om insatsen. Finansieringen av subventionen ligger utanför Arbetsförmedlingens budget, se Arbetsförmedlingen (2013d). 19Arbetsförmedlingen (2013e). 20Arbetsförmedlingen (2010). ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? För det första har vi satt samman ett statistiskt material med individdata för de nyanlända som var berättigade till instegsjobb (och nystartsjobb för nyanlända) perioden –2012. Datamaterialet består av uppgifter från SCB och Arbetsförmedlingen och innefattar bakgrundsvariabler såsom kön, födelseland etc. samt individernas arbetslöshetshistorik och uppgifter om de instegsjobb och nystartsjobb som pågick –2012. För att besvara revisionsfråga 1 har vi, utifrån vårt datamaterial, analyserat de arbetssökandes övergång till arbete med probitanalys och överlevnadsanalys. För övriga revisionsfrågor har det statistiska materialet främst analyserats med korstabeller. I rapporten kallas det statistiska underlaget för datamaterialet och en summerande beskrivning av ingående variabler och metoder med mera återfinns i bilaga A (elektronisk bilaga). För det andra har vi gjort en enkätundersökning över telefon till arbetsgivare som haft instegsjobbare eller nystartsjobbare anställda och där anställningen avslutades – . Frågorna rör arbetsgivarnas erfarenhet av anställningarna och åsikter om stöden. Svarsfrekvensen ligger på , vilket är enligt förväntan, eftersom det kan antas vara en svår målgrupp att nå. I bortfallsanalysen upptäcktes dock inga betydande skillnader i svars- och bortfallsgruppen avseende ett antal bakgrundvariabler, vilket indikerar att förekomsten av systematiska fel orsakade av bortfall är begränsad. I rapporten hänvisar vi till enkäterna som instegsenkäten respektive nystartsenkäten. svarssammanställningar och en analys av statistikens tillförlitlighet framgår av bilaga B (elektronisk bilaga). För det tredje har vi riktat en webbenkät till 999 slumpmässigt valda arbetsförmedlare som handlagt minst ett instegs- eller nystartsjobb för nyanlända. I urvalet finns två undergrupper: dels de förmedlare som arbetar inom etableringsuppdraget och dels övriga arbetsförmedlare. Enkäten ställer frågor kring erfarenheterna av att arbeta med de två stöden. Här har vi fått en högre svarsfrekvens, . Vid en analys av förekomsten av systematiska skillnader i svars- och bortfallsgruppen hade kvinnor svarat på enkäten i lägre grad än män. Dessutom var gruppen arbetsförmedlare som inte beslutat om instegsjobb förhållandevis stor bland dem som inte svarat på enkäten. Det kan bero på att dessa arbetsförmedlare inte borde ingått i urvalet (s.k. övertäckning). Denna enkät benämns förmedlarenkäten i rapporten. Enkätfrågor, svarssammanställningar och en analys av statistikens tillförlitlighet framgår av bilaga C (elektronisk bilaga). För att svara på frågan om varför det bildas så få instegsjobb skulle man idealt vilja fråga ett representativt urval av alla arbetsgivare. Detta har dock inte varit möjligt inom ramen för denna granskning, varför vi närmar oss denna fråga på ett mer explorativt sätt. För att undersöka skälen GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION till att instegsjobben inte når upp till den volym som regeringen angett i sina prognoser har vi intervjuat ett snöbollsurval21 av arbetsgivare inom den Vi har också intervjuat representanter för organisationer som företräder både privata och offentliga arbetsgivare utvalda på samma sätt. Dessutom har vi intervjuat företrädare för kommuner som anställt nyanlända med instegsjobb eller nystartsjobb. Intervjuerna belyser exempelvis de grunder på vilka vissa arbetsgivare väljer bort att anställa med instegsjobb. I kapitel 2 ges en kortare bakgrund till området. Kapitel 3 presenterar resultatet av granskningen av arbetsmarknadsutfallet för stödens deltagare (revisionsfråga 1). Kapitel 4 handlar om huruvida nystartsjobben tränger undan instegsjobb, vilket är centralt för hela systemets effektivitet (revisionsfråga 2). I kapitel 5 diskuteras förutsättningar för etablering på arbetsmarknaden och risker med olika slags instegsjobb och nystartsjobb. Kapitel 6 redovisar så vad granskningen kommit fram till i fråga om varför det inte skapas fler instegsjobb (revisionsfråga 3). Rapporten avslutas med ett kapitel med slutsatser och rekommendationer till regeringen och till Arbetsförmedlingen. 21Ett snöbollsurval innebär att urvalet skapas successivt genom att en eller flera utvalda intervjupersoner förmedlar kontakt eller ger uppslag till ytterligare intervjuobjekt, se och (2007). ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Detta kapitel ger en kort beskrivning av instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända samt den integrationspolitiska kontext som stöden är en del av. 2.1Etablerings- och integrationspolitik för nyanlända 2007 presenterade regeringen en ny inriktning för integrationspolitiken. Egen försörjning för utlandsfödda beskrivs som en nyckelfråga för att säkra välfärden.22 Denna inriktning på integrationspolitiken kan ses som en del i den arbetsmarknadspolitik som regeringen har fört med utgångspunkten att stärka arbetslinjen, öka sysselsättningen och minska utanförskapet.23 Ett viktigt inslag i regeringens politik är att låta olika insatser i individens etablering och integration ske parallellt snarare än som tidigare sekventiellt. kan bedrivas i olika studietakt, men kommunerna ska enligt skollagen (2010:800) erbjuda sfi-studier per vecka.24 Det finns därmed ett utrymme för individerna att kombinera sfi-studier med praktik eller arbete. I detta syfte skapades instegsjobb för nyanlända. Enligt regeringen ska instegjobben stärka arbetsgivarnas drivkrafter att anställa utrikes födda och mottagarkommunernas drivkrafter att tidigt erbjuda effektiv undervisning i svenska för invandrare. För individen skapas drivkrafter att parallellt med sfi-studierna söka sig ut på arbetsmarknaden.25 Syftet med nystartsjobben för nyanlända var också det i första hand att förbättra förutsättningarna för en snabbare etablering, men nystartsjobbens delmålgrupp (inom den övergripande gruppen arbetssökande nyanlända) är individer som av olika skäl – till exempel bättre språkkunskaper eller tidigare arbetslivserfarenhet – står närmare arbetsmarknaden än instegsjobbarna. Nystartsjobben (som alltså även omfattar långtidsarbetslösa och andra som varit frånvarande från arbetsmarknaden länge) tillkom vidare för att merparten 22Dagens Nyheter (2007). 23Alliansen (2010). 2422 kap. 6§ Skollagen (2010:800). Kommunen är skyldig att erbjuda sfi under minst i genomsnitt . 2006/07:100 s. 158 samt (2007). ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? tidigare anställningsstöd, enligt regeringen, inte lyckats att varaktigt bryta utanförskap och att regelverken var komplicerade och svåra att tillämpa på ett likformigt och rättssäkert sätt i alla delar av landet.26 införde regeringen den så kallade etableringsreformen. Den innebar bland annat att Arbetsförmedlingen fick ett övergripande och samordnande ansvar främst för flyktingar och andra skyddsbehövande, samt deras anhöriga.27 Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag går bland annat ut på att myndigheten tillsammans med den nyanlända utarbetar en individuell etableringsplan med olika insatser för en snabb och effektiv etablering. För övriga nyanlända, den betydligt större gruppen anhöriginvandrare, har Arbetsförmedlingen också ett särskilt ansvar att erbjuda insatser som främjar en snabb och effektiv arbetsmarknadsanknytning.28 Instegsjobb och nystartsjobb är exempel på insatser som båda grupperna kan ta del av. Inom etableringsuppdraget är det främst Arbetsförmedlingen som ordnar insatser medan anhöriginvandrarna i stor utsträckning själva får söka jobb och i det sammanhanget diskutera eventuella anställningsstöd med arbetsgivare och arbetsförmedlare.29 Utrikes födda kvinnor i har haft en låg sysselsättningsgrad, både jämfört med inrikes födda och jämfört med utrikes födda män30 och bör därför utgöra en viktig potentiell arbetskraftsreserv. Trots att deras behov av insatser och stöd för arbetsmarknadsetablering kan vara större än utrikes födda mäns, visar utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare () att nyanlända kvinnor i lägre utsträckning än män får ta del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som bedöms leda till störst effekter för deltagarna.31 2006/07:1 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, s. 78. 27Den anhöriga ska ha ansökt om uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun, se 3 § lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. har emellertid beslutat om en tillfällig utvidgning av målgruppen, se prop. 2012/13:26, bet. 2012/13:AU1, rskr. 2012/13:122, rskr. 2012/13:123. Regeringen har även lämnat förslag på en permanent utvidgning av målgruppen som innebär att den anhöriga ska ha ansökt om uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun. Vidare föreslås att en nyanländ inte ska omfattas av etableringslagen om han eller hon ansöker om uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person som var svensk medborgare för den nyanländas ansökan om uppehållstillstånd. Lagändringen föreslås träda i kraft , se prop. 2012/13:188. 286 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 29Intervju, Arbetsförmedlingen, . 30Se till exempel prop. 2011/12:1, Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, s. 14–18. 31SOU 2012:69 s. 17–18 samt 183–187. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 2.2Berättigade till de båda stöden Arbetslösa nyanlända invandrare som har haft uppehållstillstånd (eller uppehållskort) upp till är berättigade till instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända. Dessa nyanlända kan delas in i två grupper. Den första gruppen benämns i den här rapporten kort som flyktingar (flyktingar och andra skyddsbehövande, samt deras anhöriga). Den andra gruppen är övriga anhöriginvandrare från tredje land. Invandrare och anhöriginvandrare från andra EES-länder tillhör till exempel inte gruppen berättigade. Gruppens storlek och sammansättning har varierat sedan stöden infördes, bland annat på grund av att antalet flyktinginvandrare har varierat . fick 16 000 personer uppehållstillstånd av flyktingskäl, medan cirka 30 000 personer beviljades uppehållstillstånd som (övrig) anhörig. Det är dock endast cirka en av fyra arbetslösa anhöriginvandrare som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen i . Det kan jämföras med flyktingarna där i princip alla som inte har ett arbete eller är föräldralediga deltar i etableringsinsatser.32 var cirka 63 000 nyanlända inskrivna hos Arbetsförmedlingen.33 Genomsnittsåldern låg och det rådde en jämn könsfördelning män respektive kvinnor. Vidare omfattades en dryg fjärdedel, , av Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag.34 Gruppens totala andel flyktingar är emellertid större eftersom det finns nyanlända flyktingar som fick uppehållstillstånd innan etableringsreformen infördes.35 Kvinnor är något överrepresenterade bland anhöriginvandrarna där flertalet har sitt ursprung i och . Bland flyktinginvandrarna var något fler män och majoriteten av dessa kommer från och länder i Nordafrika.36 32Intervju, Arbetsförmedlingen, samt SOU 2012:9 s. 17. Nyanlända som studerar på gymnasieskola och högskola eller har en prestationsförmåga står utanför etableringsuppdraget. 33Källa: Datamaterialet, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. Enligt årsredovisning 2012 var 60 749 nyanlända inskrivna (se Arbetsförmedlingen (2013a). Skillnaderna i antalet nyanlända beror på att har definierat gruppen annorlunda än Arbetsförmedlingen: satte villkoret att individen skulle ha angivits som nyanländ i Arbetsförmedlingens datasystem. Uppgiften i Arbetsförmedlingens årsredovisning bygger på myndighetens månadssammanställningar. En person som skrivs in i slutet av en månad hinner inte med säkerhet få flaggan nyanländ i systemet innan månadssammanställningen. Det beror på en eftersläpning i systemen, se e-post, Arbetsförmedlingen, . 34Källa: Datamaterialet, se bilaga A, Beskrivning av data och variabler. 35För berättigade individer som kom till före införandet av etableringsreformen () har inte tillgång till uppgifter om skäl för uppehållstillstånd. För de som kom efter har uppgift om vilka som omfattas av etableringsuppdraget, vilket per definition innebär att dessa individer är flyktingar och andra skyddsbehövande, samt deras anhöriga. Av de individer som utgjorde målgruppen som kom efter är andelen flyktingar . 36Här avses de i målgruppen 2012 som fick sitt uppehållstillstånd efter , det vill säga införandet av etableringsuppdraget. ETT STEG IN OCH EN NY START – HUR FUNGERAR SUBVENTIONERADE ANSTÄLLNINGAR FÖR NYANLÄNDA? I detta avsnitt beskrivs de huvudsakliga reglerna för instegsjobb. Därefter följer en kort beskrivning av den grupp nyanlända som haft minst ett instegsjobb. Slutligen beskrivs de instegsjobb som skapats sedan stödet infördes. 2.3.1Stödets utformning och regelverk Instegsjobb infördes och regleras i förordningen (1997:1275) om anställningsstöd. För att kvalificera sig till instegsjobb ska den nyanlända ha fyllt , vara anmäld hos Arbetsförmedlingen och ha beviljats uppehållstillstånd eller uppehållskort. Den arbetsgivare, privat eller offentlig, som anställer någon som uppfyller kriterierna lämnas stöd av lönekostnaden, dock högst per dag. För ett instegsjobb kan arbetsgivaren också få ett handledningsbidrag på per dag under stödets . Anställningen ska gå att kombinera med att den anställda studerar sfi och för en anvisning till stödet krävs att personen studerar eller har fått utfästelse att studera sfi. Stödet lämnas till arbetsgivare som kan intyga att anställningens lön och andra anställningsförmåner lämnas enligt kollektivavtal, eller är likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal i branschen.37 Det ställs också krav på försäkringsskydd för arbetstagaren. Dessa villkor prövas i de enskilda fallen av Arbetsförmedlingen som sedan beslutar att bevilja eller avslå stödet.38 Både subventionsgraden och högsta dagsbelopp har utökats . Syftet har varit att med ekonomiska drivkrafter öka arbetsgivarnas vilja att anställa instegjobbare.39 Arbetsförmedlingen fattar beslut om stödet i taget. Efter en anvisningsperiod får en ny anvisning göras om förutsättningarna för att bevilja instegsjobb är uppfyllda. Stödet beviljas högst 24 månader för anställningar på halvtid eller mindre. För anställningar som omfattar mer än halvtid beviljades instegsjobb ; finns möjlighet till högst 12 månader.40 375c, 5e, 8, 18 a och 20 a §§ förordningen (1997:1275) om anställningsstöd. 38Arbetsförmedlingen (2013f), e-post, Arbetsförmedlingen, och intervju, Arbetsförmedlingen, . 39Intervju, , . 4017 b § förordning (1997:1275) om anställningsstöd samt Arbetsförmedlingen (2013f). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION