prop · H2031d99 · 2014-10-23 00:00:00 — När det gäller detta område är det regeringens bedömning att såväl Sidas insatser som stödet till multilaterala organisationer och stödet via EU har bidragit till stärkt demokrati och jämställdhet samt minskat olika former av utsatthet och förtryck. När det gäller möjligheten att hävda medborgerliga och politiska rättigheter har det svenska biståndet bidragit till flera goda resultat som redovisats i tidigare avsnitt. Exempelvis har UNDP med stöd från stärkt valprocesserna i 68 länder varav flertalet i närvaro av internationella valobservatörer. Även dessa har i många fall erhållit svenskt stöd. En stor del av biståndet inom området går till att stärka statliga demokratiska institutioner vilka är en förutsättning för att den enskilda individen ska kunna hävda sina rättigheter. Inte minst stöden genom UNDP och Office of the High Commissioner for Human Rights (OHCHR) har bidragit till att förbättra kapaciteten i olika demokratiska institutioner, statliga organ samt institutioner för mänskliga rättigheter. Korruption är ett betydande problem i många länder, vilket försvårar arbetet med att uppnå resultat inom biståndsverksamheten. Det fortsatta arbetet mot korruption inom det bilaterala och multilaterala biståndet är därför fortsatt prioriterat. Demokratiska institutioner och demokratins aktörer ska stärkas. Regeringen gör bedömningen att svenskt bistånd har bidragit till att många människor som lever i fattigdom och förtryck har fått ökad kunskap och medvetenhet om sina rättigheter samt kapacitet att individuellt och kollektivt agera och organisera sig för att utkräva sina rättigheter. Det svenska stödet har gett förändringsaktörer i utsatta miljöer verktyg och kunskap att kunna kommunicera säkert och använda sig av ny teknik för att bättre bedriva sitt arbete. Huvudsyftet med det svenska biståndet till , och har varit att främja ländernas närmande till EU. Stödet har bidragit till att stärka kapaciteten i den offentliga förvaltningen för att genomföra reformer för EU-närmande, bl.a. genom insatser som stärker demokratin och ökar respekten för mänskliga rättigheter. togs flera steg i EU-närmandeprocesserna för länderna på samt för . Även vissa länder inom Östliga partnerskapet har gjort framsteg. kvarstår många utmaningar i EU-närmandeprocessen. En prioriterad verksamhet i biståndet är ökad jämställdhet och stärkt egenmakt för kvinnor och flickor. En grundläggande förutsättning för ökad jämställdhet är förändrade attityder och värderingar samt en ökad medvetenhet om hur kvinnor och flickor diskrimineras. En viktig del i detta långsiktiga förändringsarbete är att stärka länders lagstiftning samt att öka kapaciteten hos statliga institutioner att implementera och upprätthålla dessa lagar. Svenska institutets långsiktiga arbete med dialog kring könsstereotypa attityder och fördomar har varit framgångsrikt. Det är regeringens bedömning att det svenska biståndet inom jämställdhets- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 området fått stort genomslag och bidragit till flera goda resultat. Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att bistånd har bidragit till viktiga resultat inom området genom att exempelvis bidra till att stärka möjligheter för människor att tillgodogöra sig sina medborgerliga och politiska rättigheter, till stärkta demokratiska processer och till ökad jämställdhet. Dock kvarstår utmaningar inom området demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet för det stora flertalet av samarbetsländer. Förbättrade möjligheter för fattiga människor att bidra till och dra nytta av ekonomisk tillväxt och erhålla god utbildning Trots en ekonomisk recession i världens rikare länder så har tillväxten varit hög i många låg- och medelinkomstländer och fattigdomen i världen har minskat drastiskt. De regioner med flest människor som lever i fattigdom är söder om och . Fyra av fem människor som lever i extrem fattigdom lever i dessa regioner. Andelen anställda som är sysselsatta i otrygga anställningar har också minskat. Detta är särskilt viktigt för kvinnor som oftare än män har otrygga anställningar. Arbetslösheten är dock ett fortsatt problem i många länder, inte minst för ungdomar. Betydligt fler barn () skrivs in i grundskola . I söder om går dock fortfarande av barnen inte i skolan. De stora kvarstående utmaningarna gällande utbildning är att nå de fattigaste och mest utsatta barnen, förbättra kvalitén på utbildning, att fler barn slutför , inte minst flickor då de ofta slutar skolan tidigare än pojkar. Regeringen bedömer att svenskt bistånd har bidragit till förbättrade möjligheter för fattiga människor att bidra till och dra nytta av ekonomisk tillväxt och erhålla god utbildning. Inom detta område utgörs svenskt stöd i ett land av en kombination av stöd till den offentliga förvaltningen, till det civila samhället och till näringslivet. Regeringen bedömer att dessa aktörers olika kunskap, kompetens och kapacitet bidrar till att det svenska biståndet 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 används effektivt för att bekämpa fattigdom och förtryck. Även icke-traditionella finansieringskällor såsom remitteringar och diasporagruppers bidrag till att nå utvecklingsmålen bör tas tillvara. En väl utbyggd och fungerande infrastruktur är en förutsättning för näringslivsutveckling. Det ger ökade möjligheter för såväl stora aktörer som småbrukare att kunna bedriva handel och utvecklas. Detta skapar förutsättningar för en inkluderande hållbar tillväxt. stöd via multilaterala organisationer som tidigare redovisats bidrar till att utveckla denna infrastruktur. När det gäller mer inkluderande och effektiva marknader samt friare handel har biståndet gett goda resultat genom att exempelvis ge tillgång till finansiella tjänster och mikrokrediter till människor som lever i fattigdom, särskilt riktade mot kvinnliga företagare. Vidare har svenskt bistånd bidragit till mer inkluderande och mer effektiva marknader vilket i sin tur bidrar till ökad produktion och möjliggör ökad sysselsättning och ekonomiskt tillväxt. Svenskt bistånd har i flera länder verkat för att säkra rättigheter till mark vilket i många fall ger möjligheter till lån och investeringar för enskilda och företag. En hållbar produktivitetsökning inom lantbruket är en förutsättning för att uppnå en tryggad livsmedelsförsörjning och därmed även en hållbar ekonomisk utveckling. Inom de multilaterala organisationerna som prioriterar samt för EU-biståndet är tryggad livsmedelsförsörjning en viktig verksamhet, som uppvisar goda resultat. Inom området är social trygghet också en central fråga. Stödet till social trygghet har bidragit till att uppnå ekonomisk och social utveckling. Utbildning är en mänsklig rättighet, och tillgång till utbildning av god kvalitet är av central betydelse för såväl den enskilda individens som samhällets utveckling. Utbildning är en förutsättning för fattigdomsminskning och för att kvinnor och män ska kunna bidra till och dra nytta av ekonomisk tillväxt. Utbildning av god kvalitet är också en nyckel för att bygga demokratiska samhällen och främja jämlikhet och jämställdhet. När det gäller tillgång till utbildning av god kvalitet är det regeringens bedömning att det svenska biståndet har bidragit till flera positiva Svenskt kärnstöd till har bl.a. bidragit till att ett ökat antal barn i utsatta situationer, exempelvis i konflikter eller naturkatastrofer, fått tillgång till utbildning av god kvalitet. De omfattande stipendieprogram som bedriver har inneburit stärkt kapacitet och kompetens inom en rad områden hos studenter i samband med studier i . Det svenska biståndet har också bidragit till goda resultat gällande forskning av hög kvalitet och relevans för fattigdom. Sida har bl.a. i samarbete med andra givare utvecklat ett globalt instrument (for Development) för att öka förutsättningarna för näringslivet och forskarsamhället att bidra till lösningar på globala utvecklingsproblem genom innovationer. Staten bedriver genom investeringsverksamhet ett aktivt ägande i bolag och fonder. Engagemanget berör frågor som styrelseformer, kostnadskontroll, samt andra operationella och strategiska frågor. Det innebär även att hållbarhets- och biståndsrelaterade frågor omfattas. Utvärderingar av internationell investeringsverksamhet visar att aktivt ägande har goda effekter i form av kunskapsöverföring och långsiktig ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. (2014:16) slår fast att har förbättrat sina uppföljningssystem av resultat och utvecklingseffekter. Regeringen noterar utvecklingen och ser positivt på arbetet med att stärka bolagets öppenhet och hållbarhetsredovisning. Ytterligare ett bidrag till att stärka fattiga människors och länders kapacitet att hantera de möjligheter och utmaningar som migration och rörlighet medför har skett genom det svenska ordförandeskapet i Globala forumet för migration och utveckling. Därtill har verkat för att inkludera migration i post-2015- agendan vilket skulle kunna bidra till ökad samstämmighet inom politikområdena. Det är viktigt att fortsätta utveckla arbetet med att stärka utvecklingseffekterna av migration genom biståndet. Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att verksamheten inom området har bidragit till flera goda resultat. Förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer som det görs stora framsteg på det ekonomiska och sociala området världen över fortsätter flertalet miljöindikatorer att peka åt fel håll. De negativa effekterna av klimatförändringar är redan kännbara världen över. Utarmningen av biologisk mångfald samt spridning av kemikalier i naturen fortsätter att hota de ekosystem som utgör basen för bl.a. livsmedelsförsörjningen. Stöd för miljö- och klimatrelaterade insatser förblir därför av central betydelse för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. En av regeringens prioriteringar, miljö och klimat, gör sig särskilt gällande inom detta område. Regeringen bedömer att såväl Sidas insatser som stödet till multilaterala organisationer har fått fortsatt genomslag och har bidragit till goda resultat när det gäller miljö och klimat. EU är, som tidigare nämnts, också en viktig aktör inom detta område och har bl.a. bidragit till stärkt lagstiftning i utvecklingsländer kring avverkning och export av skogsprodukter. Klimat är ett förhållandevis nytt område inom biståndet. Flertalet befintliga multilaterala klimatfonder och program har etablerats och framåt. Många projekt och program inom området har fleråriga genomförandecykler och uppvisar ofta sina slutresultat först på medellång eller lång sikt. Detta påverkar i sin tur analys och uppföljning av resultat inom området. Miljöförstöring- och klimatförändringar har störst påverkan på människor som lever i fattigdom och som själva har små möjligheter att hantera detta. Stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer är därför viktiga aspekter i arbetet att minska fattigdom. Institutionell kapacitet är en förutsättning för stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer men också för att uppnå minskad påverkan på miljö och klimat. Regeringen betonar därför vikten av stärkt institutionell kapacitet inom miljöförvaltande och miljörelaterade institutioner. Biståndet ska stärka städernas hållbara utveckling, riskhantering och fattigdomsminskning och därmed bidra till hållbara städer. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Svenskt kärnstöd till UN-Habitat har bidragit till en ökning av antalet länder som inkorporerat principer för hållbar urbanisering i lagstiftning, policyer och strategier. Förbättrad tillgång till hållbara energialternativ, hållbar förvaltning av ekosystem och hållbart nyttjande av ekosystemstjänster, inklusive insatser för att säkerställa en biologisk mångfald är också viktiga och prioriterade frågor inom detta område. Här gör regeringen bedömningen att både det bilaterala biståndet och kärnstödet till multilaterala organisationer har bidragit till positiva resultat. Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att bistånd inom miljö och klimatområdet har bidragit till stärkt miljö- och klimatmässig hållbarhet inom områden som prioriterar. konstaterar regeringen att klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Klimatförändringarna drabbar de fattigaste hårdast, av vilka en majoritet är kvinnor. Det krävs stora ansträngningar, både politiska och finansiella, för att åstadkomma utsläppsbegränsningar, anpassning till redan pågående klimatförändringar och katastrofriskreduceringar. Därför är åtaganden om utsläppsminskningar och det arbete som driver inom EU och internationellt för att minska utsläppen helt centralt, som genom bistånd och klimatfinansiering ger fattiga länder stöd till omställning och anpassning. Den globala hälsan förbättras i snabb takt. Mödradödligheten globalt har reducerats med och antalet barn som dör har gått ner från 12 miljoner 1990 till 7,6 miljoner 2010. Utvecklingen mellan länder är dock ojämn och det går som sämst i söder om samt i konflikt- och postkonfliktländer. Eftersom det svenska biståndet ska fokuseras där behoven är som störst riktas det svenska hälsostödet främst till dessa länder. Regeringen bedömer att Sidas stöd inom detta område har bidragit till goda resultat inom hälsotjänster, institutionell utveckling och påverkansarbete. Det svenska biståndet kan även fortsättningsvis bidra till förbättrad sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), med 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 fokus på minskad mödra- och barnadödlighet samt minskad utsatthet för hiv och aids. Särskilt goda resultat har uppnåtts inom områden som prioriterat och drivit , t.ex. SRHR-frågor där insatserna bl.a. gäller tillgång till preventivmedel, barnmorskor och säkra aborter. Stödet har varit framgångsrikt då det finns ett klart samband mellan kvinnors möjligheter att bestämma över sin egen kropp, exempelvis genom tillgång till preventivmedel, och minskad mödradödlighet. Det svenska hälsobiståndet har bidragit till att miljontals kvinnor och barn i fattiga länder fått tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård. Exempel på detta finns från både det bilaterala och det multilaterala biståndet. Inom detta område är även vatten och sanitet viktiga och prioriterade områden eftersom rent vatten och sanitet är en förutsättning för ett drägligt liv och en grundläggande hörnsten i fattigdomsbekämpning. Också inom detta område konstaterar regeringen att viktiga resultat uppnåtts så väl i det bilaterala biståndet som genom det multilaterala stödet och EU- biståndet. Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att bistånd för grundläggande hälsa bidrog till en positiv hälsoutveckling i många länder samt att detta var ett resultat av ökade finansiella bidrag och en proaktiv dialog såväl inom de multilaterala organisationerna som på landnivå. Värnad mänsklig säkerhet och frihet från våld Flertalet konflikt- och postkonfliktländer är fortsatt långt ifrån att uppnå millenniemålen. Sex av de sju länder som är längst ifrån att uppnå något av millenniemålen till 2015 är konflikt- eller postkonfliktländer. Befolkningen i dessa länder lever under ständigt hot om våld och tillhör de fattigaste med små eller inga möjligheter att få sina mest grundläggande rättigheter tillgodosedda. Vidare visar /DAC:s statistik att biståndet till dessa länder på en global nivå kontinuerligt sjunkit. är de ofta mer beroende av bistånd än andra utvecklingsländer då de har liten tillgång till andra finansieringskällor som exempelvis utländska direktinvesteringar eller inhemska skatteintäkter. Regeringen bedömer att Sidas och (FBA:s) verksamhet, samt stödet genom myndigheterna för civil krishantering, såväl som stödet till multilaterala organisationer och via EU, har bidragit till att minska länders och individers sårbarhet för konflikt och återfall i konflikt, ökat mänsklig säkerhet i konflikt- och postkonfliktsituationer samt minskat könsrelaterat våld. Inom detta område genomförs verksamheten med en konfliktkänslig ansats som bygger på en konfliktanalys. Verksamheten präglas av högt risktagande då dessa länder ofta är instabila och har svaga institutionella strukturer. Hantering av dessa risker är därför en förutsättning för att uppnå resultat i konflikt- och postkonfliktmiljöer. Erfarenhet från biståndet i konflikt- och postkonfliktländer har visat på vikten av att arbeta med känsliga frågor som försoning, säkerhetssektorreform och institutionsbyggande, kombinerat med en nära politisk dialog med samarbetslandet. Verksamhet som bidrar till minskat könsrelaterat våld är prioriterat. Exempelvis arbetar med att skydda flickor och pojkar mot skadliga sedvänjor, våld och exploatering. UNFPA arbetar med lokalsamhällen för att de ska ta avstånd från könsstympning. påverkansarbete gällande könsrelaterat våld har även bidragit till att frågorna har uppmärksammats mer. Exempelvis har antagit tre resolutioner runt dessa frågor och årliga rapporter från FN:s generalsekreterare har tagits fram. Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att bistånd inom området mänsklig säkerhet och frihet från våld har bidragit till flera positiva resultat för en stor mängd människor som lever i utsatthet. Det återstår dock stora utmaningar i konflikt- och postkonfliktländer och det finns mycket kvar att göra vilket kräver fortsatt engagemang från det internationella samfundet. Räddade liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig värdighet De humanitära behoven har kontinuerligt ökat till följd av att allt fler människor drabbas av naturkatastrofer och komplexa humanitära kriser. internflyktingar beräknades uppgå till 45,2 miljoner vilket är den högsta siffran . Denna trend har befästs , främst på grund av den pågående konflikten i . Det har dessutom i flera fall blivit svårare att nå fram med det humanitära biståndet till den behövande befolkningen på grund av ett försämrat säkerhetsläge och i vissa fall ökat våld även mot humanitär personal. humanitära bistånd kanaliseras via UD i form av kärnstöd framför allt till FN:s humanitära organisationer, samt via Sida som finansierar olika partnerorganisationers verksamheter i specifika länder och regioner. Det svenska humanitära biståndet har bidragit till att rädda liv och lindra nöd i många humanitära kriser i världen genom att förse nödlidande människor med matbistånd, försörjningsstöd samt näringstillskott till undernärda barn. Inom området är flyktingar och internflyktingar ett viktigt och prioriterat område. Det humanitära biståndet ska möjliggöra för humanitära aktörer att bistå flyktingar och internflyktingar med effektivt stöd oavsett om mäniskor tagit sin tillflykt till flyktingläger, värdfamiljer eller områden. Svenskt bistånd via Sida möjliggjorde att drygt 530 000 flyktingar och 348 000 internflyktingar som drabbats av kris fick skydd och stöd. Regeringen gör bedömningen att det svenska påverkansarbetet inom det humanitära arbetet har bidragit till positiva resultat, inte minst i form av att integrera jämställdhet på ett bättre sätt inom det humanitära biståndet. har fått genomslag för arbetet för förbättrade humanitära behovsbedömningar, d.v.s. att drabbade människors olika humanitära behov bättre ska bedömas och kunna ligga till grund för planering och finansieringsbeslut inom det humanitära biståndet. Vidare har bidragit till mer effektiv samordning vid humanitära kriser genom sitt engagemang i humanitära reformfrågor, främst inom ramen för Transformative Agenda som syftar till att förbättra ledarskap, samordning och ansvarsutkrävande vid stora humanitära kriser. har också fått genomslag för att integrera humanitärt arbete och bistånd i strategiska plan för . Detta ligger i linje med regeringens ambition att bidra till en ökad samverkan mellan humanitärt bistånd och långsiktiga former av bistånd för att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 lindra nöd och skapa förutsättningar för att överbrygga från humanitära insatser till långsiktig utveckling. Inom EU verkar också för en ökad samordning av EU:s humanitära bistånd och utvecklingsbistånd. Ett resultat av detta är ett ökat fokus på motståndskraft inom samhällen utsatta för naturkatastrofer och väpnad konflikt. Ett annat viktigt område inom det humanitära biståndet är förebyggande av katastrofer och kapacitetsutveckling för att minimera framtida sårbarhet hos människor och samhällen. Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att humanitära bistånd bidragit till att rädda liv och lindra nöd i världen. Humanitära behov förväntas öka även . Detta kräver fortsatt omfattande humanitära resurser och insatser. Analys och slutsatser från påverkansarbete Svenskt påverkansarbete inom ramen för post-2015 har bidragit till och fått gott genomslag för svenska prioriteringar i utarbetandet av EU:s rådsslutsatser om post-2015 liksom i generalsekreterarens högnivåpanel om post- 2015. verkade också för svenska prioriteringar, utifrån den svenska positionen för post-2015, inom ramen för FN:s öppna arbetsgrupp för framtagande av hållbara utvecklingsmål. Slutsatser och erfarenheter från arbetsgruppen kommer att vara centrala i det slutgiltiga utformandet av hållbara utvecklingsmål (SDG:s). Fortsatt påverkansarbete med andra aktörer, inte minst genom EU, kommer att vara viktigt för den kommande processen. Påverkansarbete när det gäller multilaterala organisationers reform- och effektiviseringsarbete Det är regeringens bedömning att resultatorienteringen i de multilaterala organisationerna har förbättrats, mycket tack vare aktivt och fokuserat svenskt påverkansarbete. har i flertalet organisationer med framgång kunnat driva vikten av förbättrad resultatrapportering, förstärkt resultatfokusering och betoning på kostnadseffektivitet, inte minst i de regelbundna påfyllnader som görs i de multilaterala utvecklingsbankerna. Flertalet multilaterala organisationer har utvecklat sin resultatstyrning 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 med tydligare och mer fokuserade strategiska planer och resultatramverk på organisationsnivå. Trots att framsteg har gjorts finns det utrymme för förbättringar. En särskilt stor utmaning för multilaterala organisationer och andra givare är att redovisa effekter på medellång och lång sikt samt att inkludera könsuppdelad statistik i resultatrapporteringen. Rutiner för uppföljning och utvärdering har överlag stärkts, men i många fall behöver kopplingen mellan resultat och resursfördelning stärkas. Ökad kostnadseffektivitet, samt mer fokus på antikorruption, behövs inom flertalet multilaterala organisationer. Svenskt påverkansarbete när det gäller EU-biståndet verkar för att EU-gemensamma grundläggande politiska värderingar i så stor utsträckning som möjligt genomsyrar genomförandet av EU:s utvecklingssamarbete och att EU stärker rollen som global utvecklingspolitisk aktör. EU:s uppdaterade biståndspolicy, Agenda for Change (AfC), har fått ett tydligt genomslag i genomförandet av EU-biståndet. EU:s bistånd omfattar färre sektorer per samarbetsland och fokuseras tydligare inom två tematiska pelare: mänskliga rättigheter och demokratisk samhällsstyrning samt hållbar tillväxt för mänsklig utveckling. En tydligare differentiering av samarbetsländer har lett till ökat fokus på de fattigaste länderna. Samstämmigheten mellan förbättras kontinuerligt och ett rättighetsperspektiv är på väg att införas i EU-biståndet. AfC har också lett till en ökad resultatorientering och mer transparens. Analys och slutsatser från strategiska utvärderingar Strategiska utvärderingar inom det multilaterala biståndet Regeringen lägger stor vikt vid oberoende utvärdering och lärande inom det multilaterala systemet. De flesta multilaterala organisationer har oberoende utvärderingsfunktioner på plats. Dessa måste dock tillsättas med adekvata resurser vilket aktivt driver. Utvärderingar av multilaterala organisationers verksamhet visar generellt att programmen varit effektiva och levererat goda utvecklingsresultat. Det finns dock fortfarande betydande förbättringspotential.