prop · H103253 · 2014-09-04 00:00:00 — Av samtliga mål som förvaltningsrätterna avgör ska ta högst att avgöra.177 anser att målet är tydligt utformat men att det är för trubbigt ur effektivitetssynpunkt. De förvaltningsrätter som uppnår regeringens verksamhetsmål 2013 har handläggningstider för enskilda måltyper, till exempel socialförsäkringsmål, som ligger klart över målet . Vidare kan förvaltningsrätter vara produktiva när det gäller att arbeta av äldre mål men framstå som mindre effektiva eftersom den samlade handläggningstiden därmed ökar. Det finns också en risk att verksamhetsmålet förlorar i betydelse eller styrningseffekt eftersom det är utformat på en alltför övergripande nivå för förvaltningsrätterna. De förvaltningsrätter som intervjuats i granskningen uppfattar regeringens verksamhetsmål som styrande i olika grad. Några ser det mer som en vision eller riktmärke än ett mål som det aktivt ska styras mot. konstaterar att regeringens redovisning av förvaltningsrätternas resultat i budgetpropositionen är kortfattad och på en övergripande nivå. Enskilda förvaltningsrätters resultat uppmärksammas inte och tas heller inte upp i regeringens myndighetsdialoger med . Regeringens agerande kan förstås utifrån förvaltningsrätternas självständiga roll. är förvaltningsrätterna också handläggande myndigheter som finansieras av skattemedel. Skattebetalare och enskilda som överklagar myndighetsbeslut till förvaltningsrätten har rätt att förvänta sig att förvaltningsrätterna handlägger sina mål på ett effektivt sätt och att få information om förvaltningsrätternas resultat. Regeringen har tagit vissa initiativ för att effektivisera förvaltningsrättsprocessen. togs kravet på egenhändigt undertecknande av överklagande och ansökningar bort. Utredningsansvaret för förvaltningsrätterna förtydligades också. granskning visar att dessa förändringar tycks ha haft liten betydelse för förvaltningsrätternas effektivitet och arbetssätt. aktstudie visar att den inledande kanslifasen där till exempel komplettering av underskrift hanteras, är kort och av marginell betydelse för den totala handläggningstiden. Förtydligandet av förvaltningsrätternas utredningsansvar har enligt de förvaltningsrätter som intervjuat inte lett till ändrade arbetsformer, utan domstolarna menar att ändringen fastställer hur de redan arbetar. 177 Exklusive förturs- och migrationsmål. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Enskilda som överklagar ett beslut har behov av att få ett avgörande i rimlig tid. De har dessutom behov av att få besked om beräknad handläggningstid samt ändamålsenlig information i samband med att överklagandet inkommer till förvaltningsrätten. I syfte att uppnå detta rekommenderar följande till ansvariga myndigheter och regeringen. Utveckla informationen om beräknad handläggningstid granskning har visat att många klagande har en reducerad försörjning under det att målet pågår och därmed får klara sin försörjning på annat sätt. Vikten av information om beräknad handläggningstid av det egna målet är därmed central. Det handlar ytterst om möjligheten att kunna planera sin försörjning och livssituation. Förvaltningsrätterna har olika förutsättningar och arbetar delvis på olika sätt. För att effektivisera handläggningen och minska liggtiden i målen bör förvaltningsrätterna se över sin beredningsorganisation. Det behövs en kvalificerad bedömning av målen när de kommer in samt ett tydligare helhetsansvar i hanteringen av målen. Det bör också finnas utrymme för en flexibilitet i organisationen för att säkerställa ett effektivt utnyttjande av resurserna. Förvaltningsrätterna bör även överväga att frångå principen om att alla mål ska tas i åldersordning. bör stödja förvaltningsrätterna vid behov. I samverkan med förvaltningsrätterna utveckla informationen i processen och se över den allmänna informationen bör i samverkan med förvaltningsrätterna utveckla information som riktar sig till enskilda. Det är av stor vikt att klagande får grundläggande information i samband med att överklagandet inkommer till förvaltningsrätten. bör också se över informationen på webbplatsen så att den ger en korrekt bild av processen i förvaltningsrätt. Informationen bör utformas med utgångspunkten att den enskilde ges förutsättningar att förstå och hantera processen. Initiera åtgärder för att uppnå ökad enhetlighet i kommunicering i målen Ökad samsyn om kommunicering i olika måltyper är viktig både ur ett effektivitets- och rättsäkerhetsperspektiv. bör därför tillsammans med förvaltningsrätterna ta initiativ till åtgärder som ökar ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA samsynen, till exempel i form av erfarenhetsutbyte. Åtgärderna bör följas upp av för att säkerställa att ökad enhetlighet har uppnåtts. Målhanteringssystemet behöver utvecklas för att bättre stödja förvaltningsrätternas handläggning. I arbetet bör förvaltningsrätterna involveras. Stödja förvaltningsrätterna i utveckling av effektivare processer bör agera mer proaktivt i frågor som rör stöd för en effektiv handläggning. Ett sådant stöd kan till exempel gälla processkartläggningar, organisationsfrågor och andra administrativa frågor. Förvaltningsrätternas olika storlek gör att inte alla har samma förutsättningar att arbeta med utveckling av de egna processerna. Se över nuvarande verksamhetsmål i regleringsbrevet Regeringen rekommenderas att se över nuvarande verksamhetsmål om att av målen ska avgöras . Vid denna översyn bör utgångspunkten vara att verksamhetsmålet i högre grad ska styra mot effektivitet, genom att till exempel även införa verksamhetsmål för balanser och åldersstruktur. Regeringen bör också överväga att införa differentierade verksamhetsmål för handläggningstider för de största måltyperna. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN har under granskningen genomfört en aktstudie vid ett urval förvaltningsrätter samt en telefonintervjuundersökning till ett urval personer som har överklagat ett beslut till någon av de tolv förvaltningsrätterna och fått en dom. beskrivning av metod och genomförande för dessa undersökningar framgår av rapporten. I följande bilaga presenteras en fördjupad beskrivning av metod och statistisk analys. Målpopulationen för aktstudien är samtliga mål som avslutats vid de tolv förvaltningsrätterna under kvartal ett 2013 för de måltyper som omfattas av granskningen, totalt 8 624 mål. Förteckningen av mål tillhandahölls av . Utgångspunkten för val av period var att den skulle ge en så aktuell bild av förvaltningsrätternas handläggningstid som möjligt givet granskningens start . Perioden skulle heller inte avvika på ett uppenbart sätt avseende förvaltningsrätternas verksamhet. I tabellen nedan anges antal mål uppdelat på förvaltningsrätt och typ av mål. Tabell 1 Antal mål avslutade under kvartal 1 2013 vid de tolv förvaltningsrätterna för måltyperna sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning (SA) samt mål enligt socialtjänstlagen ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Urval av mål gjordes enligt ett tvåstegsförfarande, där sex förvaltningsrätter valdes ut slumpmässigt i ett första steg. Detta urval föregicks av en stratifiering av förvaltningsrätterna i tre strata baserat på förvaltningsrätternas genomsnittliga handläggningstid: Stratum 1, lång handläggningstid – Förvaltningsrätterna i , , Stratum 2, medellång handläggningstid – Förvaltningsrätterna i , , , , , Stratum 3, kortare handläggningstid – Förvaltningsrätterna i , , Två förvaltningsrätter valdes slumpmässigt ur varje stratum.178 I ett andra urvalssteg valdes 40 mål slumpmässigt ut per måltyp och inom varje utvald förvaltningsrätt.179 Urvalet dimensionerades med utgångspunkt i hur många akter det bedömdes vara möjligt att registrera. Kalkyler av förväntade approximativa felmarginaler användes också som ett underlag vid dimensioneringen. Eftersom undersökningen bygger på urval finns det viss osäkerhet i granskningens skattningar. Speciellt gäller detta för skattningar för enskilda förvaltningsrätter och i synnerhet i de fall där det finns ett stort antal avslutade mål relativt antal utvalda mål. Beräknade felmarginaler för skattning av genomsnittlig handläggningstid anges i tabell 2. Angivna felmarginaler är av 95 procents konfidensgrad. Det innebär att felmarginalerna ska tolkas som att de anger intervall som säkerhet täcker det sanna medelvärdet. Om vi till exempel har en skattad genomsnittlig handläggningstid för sjukpenning innebär detta att vi med 95 procents säkerhet kan säga att det sanna medelvärdet för handläggningstiden är ±27 dagar. 178De förvaltningsrätter som valdes ut var förvaltningsrätterna i , , , , och . 179Vid Förvaltningsrätten i uppgick antalet sjuk- och aktivitetsersättningsmål under vald period till 37. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Tabell 2 Approximativa felmarginaler vid skattning av genomsnittlig handläggningstid per måltyp (i procent av Sjukpenning (m=40) Sjuk- och aktivitetsersättning (m=40) Ekonomiskt bistånd (m=40) Not: m anger antalet observationer per utvald domstol och måltyp. Ovanstående uppskattning av de relativa felmarginalerna kan användas för att få en uppfattning om felmarginaler för övriga skattade tider, såsom aktiv tid och liggtid. Det fanns viss övertäckning i undersökningen, det vill säga att det fanns mål i urvalsramen som inte ingår i målpopulationen. Övertäckningen gällde mål enligt socialtjänstlagen som inte rörde ekonomiskt bistånd. Exempel på mål som inte är ekonomiskt bistånd men faller under socialtjänstlagen är särskilt boende och personlig assistent. Dessa mål utgjorde dock ett mindre antal och tillhörande akter sorterades bort i samband med aktgenomgången vid förvaltningsrätterna. För att kompensera för sådan övertäckning av akter slumpades det på varje förvaltningsrätt fram 25 extra mål enligt socialtjänstlagen. För att kompensera för eventuellt bortfall av akter för mål om sjukpenning respektive sjuk- och aktivitetsersättning slumpades det på varje förvaltningsrätt fram 10 extra mål vardera av dessa måltyper. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Vid aktstudien användes ett elektroniskt aktgranskningsformulär. Uppgifterna registrerades i en extern databas som förvaltades av Statistikkonsulterna. Genomgången av akter vid de sex utvalda förvaltningsrätterna samt registrering av data i det elektroniska aktgranskningsformuläret genomfördes av projektgruppen vid . Aktgranskningsformuläret återfinns i bilaga 2. Efter avslutad datainsamling genomfördes följande av Statistikkonsulterna: Kontroller av data Avidentifiering Iordningställande av variabelbeskrivningar Framtagning av tabellmaterial Medelvärdesskattningar i tabellmaterial har viktats enligt följande: antal domstolar i stratum h antal domstolar i urvalet i stratum h antal mål av måltyp j, domstol i i stratum h antal mål i urvalet av måltyp j, domstol i i stratum h Viktningen innebär alltså att domstolar med ett stort antal mål av en viss typ får en större vikt. Vikterna påverkas också av antalet domstolar per stratum. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Sambandsanalys mellan handläggningstid och kommunicering I aktstudien kartlades även en del bakgrundsvariabler som vi antog kunde påverka den totala handläggningstiden. Bland annat registrerades om målet varit föremål för kommunicering och hur som målet kommunicerades. I den statistiska analysen av samband mellan kommunikation och handläggningstid har vi använt det så kallade P-värdet. Om P-värdet är nära 1 kan vi tolka det som att sambandet kan bero på en slump. Om P-värdet är lågt (<0,05) har vi tolkat det som att det finns ett signifikant samband. Målpopulationen var mål som avslutats till vid samtliga 12 förvaltningsrätter, totalt cirka 3000 mål. Intervjuerna genomfördes till . Perioden valdes utifrån två utgångspunkter. Respondenterna skulle ha fått dom i nära anslutning till intervjuperioden men skulle det ha gått för att minska risken för att domen i målet skulle inverka på svaren. tog fram förteckningen av mål i urvalsramen. En stratifiering av dessa mål gjordes enligt följande: Stratum 1: Mål enligt socialtjänstlagen, totalt 2214 mål. Stratum 2: Mål som rör sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning, totalt 825 mål. I varje stratum genomfördes ett slumpmässigt urval. Urvalet dimensionerades utifrån önskat antal svar och förväntad svarsfrekvens. Kalkyler av förväntade approximativa felmarginaler gjordes och användes också som ett underlag vid dimensioneringen. Efter att urvalet dragits tillhandahöll namn- och adressuppgifter till klagande i de mål som ingick i urvalet. Eftersom det inte fanns uppgifter om telefonnummer i registret telefonnummersattes materialet av undersökningsföretaget . I tabell 3 anges bruttourval, antal genomförda intervjuer och bortfall uppdelat på stratum. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Tabell 3 Urval, antal svar och bortfall. Genomförda intervjuer/svarsfrekvens - saknade eller felaktiga telefonnummer - övrigt bortfall (vägran, språksvårigheter) De 50 svaren från personerna i stratum 1 har i granskningen betraktats som exempel och inte som ett representativt urval från denna grupp. Svarsfrekvensen i stratum 2 är . Bortfallsanalysen för denna grupp visar att fördelningen mellan förvaltningsrätterna är relativt lika, det vill säga ingen av förvaltningsrätterna är underrepresenterade. Som framgår av tabell 3 är en stor andel av bortfallet i undersökningen abonnentfel, det vill säga det gick inte att få fram telefonnummer till intervjupersonen. Av de som kontaktades och inte ville delta, uppgav många som orsak att de mådde för dåligt, enligt . Ett högt bortfall kan innebära risker för felkällor om bortfallet avviker på ett systematiskt sätt från den grupp som svarat. Vid tolkningen av undersökningens resultat har vi ändå bedömt att det för stratum 2 är tillförlitligt. De svar som framkommer i undersökningen för stratum 2 stämmer väl överens med vad som framkommit i Brå:s , i intervjuer under granskningen samt iakttagelser som gjorts i samband med aktstudien. Det frågeformulär som användes vid telefonintervjuundersökningen återfinns i bilaga 3. Efter avslutad datainsamling genomfördes följande av Statistikkonsulterna: Kontroller av data Avidentifiering Iordningställande av variabelbeskrivningar Framtagning av tabellmaterial GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Bilaga 2 Granskningsformulär aktstudie Med hjälp av knappar kan du gå fram och tillbaka i formuläret. Med knappen Rensa rensas svaren på den aktuella sidan. Med knappen Stäng sparas svaren tillfälligt. Du kan gå in och fortsätta svara. Enkäten avslutas när du gått till sista sidan och mötts av meddelandet Tack för din medverkan! Det finns alltså ingen speciell knapp för att avsluta och skicka. Efter sista frågan kan du även skriva ut dina svar. Fråga 1: KFA direkt Har målet blivit KFA direkt? Fråga 2: Tider/datum Ange följande datum. Ange datum enligt yyyy/mm/dd, ex.vis 2011/10/02. Vid okänt eller liknande – lämna blankt. Start kanslifas (t1). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Start beredningsfas (t2). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Datum KFA (t3) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Start uppsättandefas (t4) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Överlämnat till domare (t5) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Domsdatum (t6) . Dom expedieras (t7) . ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Fråga 3: Komplettering Har FR begärt komplettering av myndighet och/eller klagande alternativt att dessa beretts tillfälle att yttra sig? Fråga 4: Komplettering Ange antalet gånger som FR begärt komplettering av respektive part. Vid noll gånger – lämna blankt. Fråga 5: Parterna yttrat sig Har FR begärt komplettering av myndighet och/eller klagande alternativt att dessa beretts tillfälle att yttra sig? Fråga 6: Parterna yttrat sig Antal gånger som parterna yttrat sig. Vid noll gånger – lämna blankt. Fråga 7: Anstånd Har anstånd begärts? GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Fråga 8: Anstånd Ange antalet gånger som anstånd har begärts för respektive part. Vid noll gånger – lämna blankt. Fråga 9: Anstånd Har anstånd beviljats? Fråga 10: Anstånd Ange antalet gånger som anstånd har beviljats för respektive part. Vid noll gånger – lämna blankt. Fråga 11: Nytt KFA Har målet tagits upp för nytt KFA under beredningsfasen? Fråga 12: Nytt KFA Ange antalet gånger som målet ansetts vara KFA. Vid noll gånger – lämna blankt. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Fråga 13: Omfördelning under beredningsfas Har målet blivit omfördelat till ny domare och/eller handläggare under beredningsfasen? Fråga 14: Omfördelning under beredningsfas Ange antalet gånger som målet blivit omfördelat till ny domare och/eller handläggare under beredningsfasen. Vid noll gånger – lämna blankt. Fråga 15: Omfördelning under uppsättandefas Har målet blivit omfördelat till ny domare och/eller handläggare under uppsättandefasen? Fråga 16: Omfördelning under uppsättandefas Ange antalet gånger som målet blivit omfördelat till ny domare och/eller handläggare under uppsättandefasen. Vid noll gånger – lämna blankt. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Bilaga 3 Frågeformulär telefonintervjuundersökning Hej, jag ringer från och vi genomför en undersökning på uppdrag av . har i uppdrag att granska olika myndigheter och just nu granskar de förvaltningsrätterna. Att vi ringer dig beror på att du har överklagat ett beslut till förvaltningsrätten och fått dom i ärendet eller . vill gärna veta hur du uppfattar förvaltningsrättens information och bemötande samt om handläggningstiden fick några negativa konsekvenser för dig. Du kommer att svara helt anonymt och svaren kommer bara att redovisas i sammanfattande tabeller och diagram. planerar att presentera sin granskning . Vi är mycket tacksamma om du har möjlighet att delta i den här telefonintervjun, som tar . Vid mål enligt socialtjänstlagen, s.k. SoL-mål (1801): A.Jag börjar med att fråga om vad din överklagan gällde. Gällde den ekonomiskt bistånd? (Med ekonomiskt bistånd avses försörjningsstöd i form av pengar till exempelvis mat, hyra, möbler eller kläder.) Meddela: Då ingår du inte i undersökningen målgrupp och jag får tacka för besväret. Vid annat mål än 1801: Jag inleder med att fråga kring dina kontakter med förvaltningsrätten. Om man svarat Ja på fråga A. Då går jag över till att fråga kring dina kontakter med förvaltningsrätten. 1.Hade du något ombud som företrädde dig? (Med ombud menas en person som fått en formell fullmakt från dig att företräda dig) ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Och vem företrädde dig, var det ett juridiskt ombud eller någon annan? Om ja på fråga 1. Annan (anhörig, vän/bekant, god man etc) Har du tidigare överklagat ett beslut till förvaltningsrätten? 4.Fick du ett brev med information om förenklad delgivning från förvaltningsrätten i samband med att de tagit emot ditt överklagande? (Förenklad delgivning är information om hur förvaltningsrätten kommer att delge dig som klagande skriftligt material under handläggningen av ärendet. Information om förenklad delgivning skickas i vissa fall ut i samband med att förvaltningsrätten har mottagit ett ärende.) 5.Då undrar jag hur lätt eller svårt du tyckte det var att förstå informationen. Tycker du det var lätt, ganska lätt, ganska svårt, svårt eller varken eller? Om Ja på fråga 4. Vet ej/tveksam GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 6.Jag ska nu läsa upp några saker som handlar om hur lätt eller svårt du tycker att det var att få information om ditt ärende och hur processen fungerade. För varje delfråga kan du svara att det var lätt, ganska lätt, ganska svårt, svårt eller varken eller. Hur lätt eller svårt tycker du att det var att få reda på..? a.Vilken förvaltningsrätt som skulle handlägga ditt ärende b.Att förvaltningsrätten mottagit din överklagan c. Kontaktuppgifter till domstolen d.Hur handläggningen av ditt ärende förväntades ta e.Vad som förväntades av dig under processens gång vill jag att du fortsätter att tänka på de exempel på information vi precis gick igenom 7.I vilken utsträckning hade det underlättat för dig att få skriftlig information om dessa saker då processen startade? Var det i liten utsträckning, ganska liten utsträckning, ganska stor utsträckning eller stor utsträckning? 8.Blev du ombedd av förvaltningsrätten att komplettera ditt ärende och/eller fick möjlighet att yttra dig under handläggningens gång? (Förvaltningsrätten kan i vissa fall skicka ett brev till den som överklagat och be denna lämna synpunkter och kommentarer på ett underlag. Det är denna typ av yttrande som vi syftar på här.) ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA 9.Nu går jag över till några frågor om handläggningstiden och om den fick några konsekvenser för din försörjning. Jag läser upp några påståenden som du får svara ja på om du instämmer och nej om du inte instämmer. a.Du hade en reducerad egen försörjning ärendet pågick b.Du blev helt eller delvis försörjd av någon anhörig ärendet pågick Du fick ta av dina besparingar Du fick sälja personliga ägodelar Du fick låna pengar ärendet pågick 10.Nu går jag över till att fråga om själva domen och hur den var skriven. Var den skriven på ett begripligt sätt, det vill säga förstod du hur förvaltningsrätten kommit fram till beslutet? Vet ej/tveksam 11.Har du några övriga synpunkter på hur förvaltningsrätten handlade ditt ärende? Försök kategorisera respondentens svar i en eller flera av nedanstående kategorier. Om Annat – ange kortfattat vad. Det tog att avgöra ärendet Du blev helt eller delvis försörjd av någon anhörig ärendet pågick Det var svårt att få besked om hur det gick med ärendet Informationen (både muntlig och skriftlig) från förvaltningsrätten var svår att förstå GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN vill jag avsluta med att ställa några korta frågor om dig själv. Kryssa utan att fråga. Hur gammal är du? Vilken är din högsta avslutade utbildning, är det grundskola, gymnasium eller högskola? ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det