prop · H2031d3 · 2014-10-23 00:00:00 — Arbetet för grundläggande rättigheter inom EU Av Lissabonfördraget följer att EU ska ansluta sig till . nåddes en överenskommelse mellan medlemsstater. kommer att yttra sig över anslutningsavtalets förenlighet med . övergripande målsättning är att anslutningen ska komma till stånd och att den ska bidra till att stärka såväl den enskildes ställning som och . I kommissionens meddelande från föreslås ett nytt ramverk i EU för att stärka rättsstatsprincipen. Syftet med ramverket är att göra det möjligt för kommissionen att finna en lösning med en berörd medlemsstat för att avvärja ett systemhot mot rättsstatsprincipen i den medlemsstaten. Kommissionen lämnade sin årliga rapport om efterlevnaden av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Av rapporten framgår bl.a. att har behandlat ett stort antal mål om stadgans tillämplighet på nationell nivå. Det visar att stadgan i allt större utsträckning samverkar med nationella rättssystem. Rådet har antagit rådslutsatser om stadgan. Av rådslutsatserna framgår att rådet välkomnar kommissionens rapport och de åtgärder som har vidtagits för effektiv implementering av stadgan. Rådet påpekar att det civila samhället bättre bör involveras i arbetet för grundläggande rättigheter och lyfter fram att den årliga genomgången av stadgans implementering kan leda till en intern EU-strategi för de grundläggande rättigheterna, vilken kan innehålla prioriteringar för det framtida arbetet. Internationella organs granskning och rapportering av mänskliga rättigheter En viktig del av arbetet med att skydda och främja mänskliga rättigheter är den svenska rapporteringen till internationella organ som övervakar hur staterna efterlever sina internationella åtaganden på området, liksom de synpunkter och rekommendationer som tar emot från dessa organ. höll , som granskar efterlevnaden av konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering (CERD), en dialog med . lämnades en rapport om uppföljningen av vissa av rasdiskrimineringskommitténs rekommendationer. höll för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som granskar efterlevnaden av konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (ICESCR), en dialog med . höll kommittén för rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som granskar efterlevnaden av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (ICRPD), en dialog med . offentliggjorde kommittén sina synpunkter och rekommendationer. har en rapport om konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) lämnats in till . Vidare har mot rasism och intolerans (ECRI) gjort en lägesuppföljning av vissa rekommendationer i sin rapport om . meddelade 16 domar i mål mot . Under prövade för mänskliga rättigheter och mot tortyr m.m. i sak två individuella klagomål mot . Den särskilde utredare som har utvärderat regeringens andra handlingsplan för mänskliga rättigheter föreslog att borde utveckla sitt arbete med att ta tillvara synpunkter och rekommendationer som får från internationella organ (SOU 2011:29). har därför nu tagit fram rutiner för hur synpunkter och rekommendationer från internationella organ ska rapporteras och följas upp. Utgångspunkten för de insatser som har vidtagits har varit att säkerställa att det finns kunskap och medvetenhet om de mänskliga rättigheterna så att konventionsåtaganden beaktas inom hela den offentliga verksamheten, såväl inom staten som inom kommuner och landsting. Enligt regeringens bedömning kommer de vidtagna insatserna att stärka medvetenheten och kunskaperna om de mänskliga rättigheterna inom offentlig verksamhet. Det är emellertid för tidigt att dra några slutsatser om vilka resultat som har uppnåtts. Först kommer det att vara möjligt att analysera och dra slutsatser beträffande insatsernas resultat. Regeringen välkomnar meddelandet om inrättande av ett nytt ramverk i EU för att stärka rättsstatsprincipen. Det tydliggör kommissionens roll och möjlighet att agera för att stärka efterlevnaden av rättsstatsprincipen inom ramen för nuvarande fördrag. EU-institutionerna liksom medlemsstaterna måste ta sitt ansvar för att de grundläggande rättigheterna respekteras. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 9.10Resultatredovisning för Justitiekanslern och Datainspektionen 9.10.1Mål för Justitiekanslern och Datainspektionen Justitiekanslern hade som mål att vaka över tryck- och yttrandefriheten samt värna integriteten och rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Myndigheten ska med hög kvalitet och effektivitet bevaka statens rätt. Justitiekanslern ska medverka till att rättstillämpningen är effektiv och av hög kvalitet. Datainspektionen hade som mål att upptäcka och förebygga hot mot den personliga integriteten. Verksamheten ska främst inriktas på områden som bedöms vara särskilt känsliga ur ett integritetsperspektiv, nya företeelser och användningsområden av teknik samt områden där risken för missbruk eller felaktig användning bedöms vara särskilt stor. En samlad resultatbedömning görs för Justitiekanslern respektive Datainspektionen utifrån hur väl de har uppfyllt de uppgifter som åligger dem. Antalet inkomna ärenden minskade jämfört med och uppgick till ca 8 200 ärenden. Antalet avgjorda ärenden minskade , till drygt 7 700. Det minskade inflödet och det minskade antalet avgjorda ärenden förklaras främst av att överklaganden av beslut om kameraövervakning hanteras av Datainspektionen. Justitiekanslerns ärendebalans ökade och uppgick vid utgången av året till drygt 2 100 ärenden. Ökningen kan främst hänföras till att antalet skadeståndsärenden ökade vilket påverkade balansen. Den genomsnittliga handläggningstiden minskade inom de flesta ärendegrupper, men ökade avseende frihetsinskränkningsärendena. Totalt sett har den genomsnittliga handläggningstiden varit relativt , mellan , . Antalet inkomna tillsynsärenden ökade jämfört med och uppgick till 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 närmare 1 200 ärenden. Justitiekanslerns tillsynsverksamhet har främst bedrivits genom klagomålshantering och genomgång av myndigheternas ärendeförteckningar. Arbetet med att värna tryck- och yttrandefriheten har främst skett genom att pröva inkomna anmälningar om brott mot tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). har en stor del av anmälningarna avsett publiceringar som inte omfattas av grundlagsskydd. Det gäller ofta uttalanden på hemsidor och bloggar där webbplatsen inte omfattats av den så kallade databasregeln i 1 kap. 9 § YGL. Ärendena ska då hanteras av allmän åklagare och inte av Justitiekanslern. Många av de publiceringar som omfattas av grundlagsskydd har avsett anmälningar om förtal där allmänt åtal mycket sällan anses påkallat. inkom cirka 3 200 skadeståndsärenden till Justitiekanslern, vilket är en ökning jämfört med . av de inkomna ärendena avsåg ersättningsanspråk enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Myndigheten avgjorde drygt 1 800 sådana ärenden . Ersättning beviljades i av fallen. Antalet inkomna ärenden om rättshjälp minskade. inkom cirka 2 500 sådana ärenden, vilket är en minskning jämfört med . Justitiekanslern har överklagat beslut i närmare 40 rättshjälpsärenden. Datainspektionen har arbetat för att säkra individens rätt till integritet genom sin tillsyn över behandlingen av personuppgifter samt tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Tillsyn över behandlingen av personuppgifter lade Datainspektionen av sina resurser på området tillsyn över behandlingen av personuppgifter. Myndigheten har riktat in verksamheten mot känsliga områden, nya företeelser samt områden där risken för integritetskränkning är särskilt stor. Exempel på områden som har varit föremål för tillsynen är länsstyrelsernas ärendehanterings- system, patientjournaler i hälso- och sjukvården och Försvarsmaktens kompetens- och karriärdatabaser. Tillsynen har omfattat kommuner, statliga myndigheter samt privata företag. Inspektionerna utformas som skrivbordsinspektioner där tillsyn sker med utgångspunkt i underlag som inkommit till myndigheten, fältinspektioner och enkätinspektioner. Antalet inledda tillsynsärenden uppgick till 214 vilket är en ökning i jämförelse med 2012. Antalet avslutade ärenden uppgick till 202, vilket är en minskning jämfört 2012. ökade ärendebalanserna något. Datainspektionens arbete att värna den personliga integriteten i samband med utvecklingen av e-förvaltning inom stat, kommun och landsting har fortsatt . Arbetet bestod i inspektioner, remissyttranden och samverkan. Datainspektionen har 2013 bedrivit en aktiv informationsverksamhet i syfte att synliggöra integritetsfrågorna i samhället. har antalet artiklar i media ökat och det är fler som prenumererar på myndighetens tidning och pressmeddelanden. Kontakterna med allmänheten har ökat vad gäller förfrågningar per mejl och minskat avseende frågor per telefon. I likhet har myndigheten fortsatt att arrangera utbildningar för personuppgiftsombud, genomfört informationsinsatser vid seminarier och konferenser samt besvarat frågor genom myndighetens upplysningstjänst. Därutöver har Datainspektionen utgjort en viktig remissinstans. Vidare är efterfrågan på myndighetens medverkan i kommittéarbete fortsatt stor. Myndighetens arbete med bl.a. remisser och i kommittéer har mot denna bakgrund ökat kraftigt . Datainspektionen har bedrivit en aktiv samverkan med andra myndigheter och organisationer. Detta är viktigt inte minst för att öka effektiviteten i myndighetens verksamhet. Syftet med samverkan har varit att åstadkomma samsyn i integritetsfrågor, att utbyta information om handläggning av ärenden och att klargöra gränser mellan myndigheternas tillsynsansvar. har samverkan skett med bl.a. , , och Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhet. Datainspektionen bedriver även en aktiv internationell samverkan. Detta arbete har ökat . Bland annat medverkar myndigheten i EU:s tillsyn över och utveckling av dataskyddsdirektivet med syfte att direktivet ska tillämpas enhetligt i medlemsstaterna. Myndigheten deltar därutöver bl.a. i tillsynen över den centrala stödfunktionen i Schengens informationssystem (SIS) samt den EU-gemensamma tillsynsmyndigheten för Europol (Joint Supervisory Body of Europol, JSB). Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet lade Datainspektionen av sina resurser på tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. påbörjade och avslutade Datainspektionen 6 tillsynsärenden enligt kreditupplysningslagen. Tillsynsverksamheten på kreditupplysningsområdet har bl.a. inriktats på att upprätthålla de förelägganden som Datainspektionen meddelade kreditupplysningsföretag . Vad gäller Datainspektionens arbete med tillsyn och tillstånd enligt inkassolagen har antalet diarieförda tillsynsärenden minskat från 80 till 64. Antalet diarieförda avslutade ärenden minskade från 86 till 63. Genom kameraövervakningslagen som trädde i kraft har Datainspektionen fått ett centralt tillsynsansvar för all kameraövervakning i samhället. Myndigheten har också övertagit Justitiekanslerns uppgift att överklaga länsstyrelsernas beslut om kameraövervakning för att tillvarata allmänna intressen. Datainspektionen har startat ett projekt med uppgift att bygga upp kompetens och ta fram rutiner med anledning av de nya uppgifterna. – tog Datainspektionen emot 334 beslut från länsstyrelserna i ärenden om tillstånd till kameraövervakning. tog myndigheten emot 82 beslut från länsstyrelserna i andra ärenden gällande kameraövervakning. Datainspektionen har överklagat cirka 30 av länsstyrelsernas beslut om tillstånd till kameraövervakning till förvaltningsrätt. lade Datainspektionen av sina resurser på tillsyn enligt kameraövervakningslagen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 9.10.3 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att Justitiekanslern har uppfyllt målen och uppgifterna för verksamheten. Myndigheten bör även fortsättningsvis bedriva utvecklingsarbete för att vidareutveckla verksamheten. Regeringen bedömer att Datainspektionen har uppfyllt målen och uppgifterna för verksamheten. Med utgångspunkt i delvis nya uppgifter, ett omfattande uppdrag och ett föränderligt och växande arbetsfält, har Datainspektionen gjort väl avvägda prioriteringar i sin verksamhet . 9.11.1Ett högt och mer jämlikt valdeltagande Ett högt och mer jämlikt valdeltagande är angeläget då folkstyret förverkligas först och främst genom de allmänna valen. Det inbegriper ett jämlikt deltagande mellan kvinnor och män. Deltagande i allmänna val är den politiska deltagandeform som inkluderar flest medborgare och är därmed det viktigaste medlet för inflytande. Valdeltagandet är betydelsefullt för det demokratiska systemets legitimitet och den politiska jämlikheten i samhället. Det är därför viktigt att valdeltagandet höjs i de grupper som röstar i mindre utsträckning än andra såsom unga, arbetslösa, lågutbildade och utrikes födda. Skillnaden mellan kvinnors och mäns valdeltagande är marginell. Ett högt och mer jämlikt deltagande är viktigt för demokratins förankring i samhället och för att valresultaten mer korrekt ska avspegla de olika intressen och åsikter som finns i samhället. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Uppföljning av valdeltagande i Europaparlamentsvalet och de nationella allmänna valen 2014 med både Europaparlamentsval och nationella allmänna val är ett unikt tillfälle att följa upp och belysa valdeltagandets utveckling samt för att göra jämförelser mellan de båda valtillfällena. Det finns ett behov av att vidareutveckla kunskapsunderlaget för att kunna bedöma behov av framtida insatser. Det finns även behov av att följa upp och analysera valdeltagandet bland de grupper som deltar i lägre utsträckning. Förstagångsväljare och ungas valdeltagande är särskilt betydelsefullt att följa upp. Forskning visar att erfarenheten av att ha deltagit i allmänna val påverkar den framtida benägenheten att rösta, dvs. om många unga skaffar sig en vana att rösta kan det innebära ett högre valdeltagande . Därför är det viktigt att ta tillvara och utveckla de erfarenheter som framkommit från genomförandet av skolval 2014. SCB gavs i uppdrag att följa upp det svenska valdeltagandet i Europaparlamentsvalet och de nationella allmänna valen 2014 (dnr Ju2014/5631/D). Studien ska bygga vidare på de studier om valdeltagandets utveckling och ungas valdeltagande som SCB tidigare genomfört (dnr Ju2012/8054/D, dnr Ju2012/8055/D). I uppdraget ingår bl.a. att undersöka hur valdeltagandet ser ut i olika grupper av den röstberättigade befolkningen. SCB ska bl.a. göra jämförelser utifrån socioekonomiska faktorer och studera skillnader avseende kön, ålder och utbildning samt mellan inrikes och utrikes födda. SCB ska också undersöka valdeltagandet bland förstagångsväljare. Studien ska redovisas och kommer att ligga till grund för fortsatta åtgärder för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Valdeltagande bland personer med funktionsnedsättning Det är av grundläggande betydelse att alla väljare ges så likartade förutsättningar som möjligt att utnyttja sin rösträtt i allmänna val, oavsett funktionsförmåga. Enligt en mätning som belyser valdeltagandet bland delar av de väljare som har en funktionsnedsättning uppgick valdeltagandet bland personer med intellektuell funktionsnedsättning till i riksdagsvalet . Det saknas samlad kunskap om valdeltagandet bland personer med funktionsnedsättning. SCB har därför i uppdrag att undersöka hur valdeltagandet ser ut bland personer med funktionsnedsättning i Europaparlamentsvalet och i valen till riksdag, kommun- och (dnr Ju2014/5631/D). Studien ska redovisas . Vidare inkommer en redovisning av en studie från Myndigheten för delaktighet gällande tillgänglighet till röstningslokaler. Regeringen kommer att följa upp dessa studier och återkomma med förslag. Det är viktigt att alla väljargrupper ges så likartade förutsättningar som möjligt att vara delaktiga i den demokratiska processen genom att följa politiska beslut och ta del av information om hur var och en kan vara med och påverka det politiska beslutsfattandet. För att öka möjligheten för personer med lässvårigheter att tillgodogöra sig information och ta del av den politiska debatten avser regeringen att fortsätta detta arbete. Uppföljning av valdeltagande i Medborgarnas intresse för Europaparlamentsval är förhållandevis lågt jämfört med deltagandet i nationella allmänna val. Valdeltagandet har ökat i de två senaste svenska Europaparlamentsvalen, men sett i relation till EU-beslutens inverkan på individers vardag är deltagandet lågt. Totalt sett i EU har valdeltagandet sjunkit i de nio val som hållits till , från i genomsnitt i både 2009 och val. finns det stora skillnader mellan medlemsländer när det gäller valdeltagandenivån i Europaparlamentsval. Europaparlamentsvalet innebär goda förutsättningar för att följa upp resultaten, jämföra valdeltagandet mellan olika medlemsländer och eventuella valfrämjande insatser som vidtagits i samband med Europaparlamentsval. Det är viktigt att bygga vidare på erfarenheterna från val i syfte att förbättra eventuella insatser inför kommande Europaparlamentsval. Regeringen avser att genomföra en översyn av verksamhet i syfte att uppnå en effektivisering. 9.11.2Ett breddat och mer jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna De folkvalda är ombud för de intressen och åsikter som uttrycks i samhället. Det är därmed avgörande för demokratins vitalitet att det finns ett utbrett intresse för att inneha förtroendeuppdrag och delta i de folkvalda församlingarna. Det är också av betydelse att de beslutsfattande politiska församlingarna avspeglar befolkningens sammansättning när det gäller framförallt kön, ålder och födelseland. När fler engagerar sig i politiken ökar förutsättningarna för en förbättrad social representativitet. En förbättrad social representativitet är viktig eftersom den innebär att fler grupper i befolkningen är representerade i de beslutsfattande församlingarna och då ökar förutsättningarna för att individer ska känna tilltro till de beslut som fattas. Förtroendevaldas villkor och representativitet Unga, utrikes födda och kvinnor är underrepresenterade i politiska beslutande församlingar. Antalet avhopp är särskilt markant bland unga kvinnor. SCB har i uppdrag att följa upp folkvaldas villkor och representativitet allmänna val (dnr Ju2014/5631/D). Studien ska delredovisas och slutredovisas . Utredningen om demokratisk delaktighet och inflytande (dir. 2014:111, dnr Ju2014/4614/D) ska bl.a. se över frågor om de politiskt förtroendevaldas villkor, analysera orsakerna till det minskade medlemsantalet i de politiska partierna, och föreslå åtgärder för att fler ska välja att engagera sig som politiskt förtroendevalda, särskilt när det gäller underrepresenterade 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Fortsatt arbete för ett breddat och mer jämlikt deltagande i de politiska församlingarna är en prioriterad fråga för regeringen. Hot, våld och trakasserier mot förtroendevalda och mot personer med uppdrag eller anställningar av särskild betydelse för det demokratiska samhället Politikernas trygghetsundersökning 2013 – utsatthet och oro för trakasserier, hot och våld (Brå 2014:9) visar att var femte förtroendevald blivit utsatt för hot och trakasserier . Varje förtroendevald som på grund av hot och våld lämnar sina uppdrag eller på grund av detta avstår från att yttra sig i vissa frågor eller fatta beslut är ett misslyckande för demokratin. Mot bakgrund av med både Europaparlamentetsval och allmänna nationella val och den exponering politiskt engagerade har under dessa valrörelser görs en förnyad kartläggning av Brå (dnr Ju2014/5282/D). Resultatet ska redovisas . Enligt flera studier är förtroendevalda liksom myndighetspersoner och journalister bland de mest utsatta yrkesgrupperna för hot, våld och trakasserier. Brå har därför getts i uppdrag att göra en kartläggning och analys av den befintliga kunskapen om hot, våld och trakasserier mot personer med uppdrag eller anställningar av särskild betydelse för det demokratiska samhället (dnr Ju2014/5640/D). De personer som avses ingå i uppdraget är förtroendevalda politiker och tjänstemän som verkar i förvaltningar som styrs av politiker, samt personer som är verksamma inom rättsväsendet, och andra relevanta myndigheter. Därutöver innefattas personer verksamma inom opinionsbildning och journalistik. De hot, våld och trakasserier som avses är sådana som drabbar dessa personer i egenskap av deras uppdrag eller anställning. I uppdraget till Brå ingår även att undersöka hot, våld och trakasserier, inklusive nättrakasserier, och försök till korruption. Kartläggningen ska bl.a. ge en översikt av vilka undersökningar som genomförts och vilka gruppers utsatthet som blivit respektive inte blivit undersökta, samt vilket underlag undersökningarna ger beträffande utsatthetens omfattning och karaktär för olika yrkesgrupper. Med kartläggningen som underlag ska Brå göra 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 en bedömning av i vilka delar det finns behov av ytterligare kunskapsunderlag. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att prioritera arbetet med att förebygga hot, våld och trakasserier mot förtroendevalda, offentliganställda och journalister. Regeringen avser att återkomma med insatser . 9.11.3Stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen Det är viktigt att var och en kan göra sin röst hörd på andra sätt än genom att rösta i de allmänna valen. Arbetet med att stärka och utveckla möjligheterna att påverka och delta i politiska beslutsprocesser kommer därför att fortsätta utvecklas. Enskilda individer liksom organisationer inom det civila samhället ska ha goda förutsättningar att delta och få insyn i politiska processer. Tilltron till demokratin påverkas av medborgarnas möjlighet till medverkan. En kontinuerlig dialog mellan beslutsfattare och väljare är betydelsefull för demokratins förankring i samhället. Det är särskilt viktigt att möjligheter till inflytande skapas för dem som annars deltar i mindre utsträckning. Ett arbete på lokal, regional och nationell nivå är avgörande för det fortsatta arbetet med att möjliggöra inflytande, insyn och delaktighet mellan valen. SKL har –2014 arbetat för stärkta möjligheter till inflytande och deltagande i den lokala beslutsprocessen. Resultatet kommer att redovisas . Det finns en efterfrågan i kommunerna av ett fortsatt stöd för arbetet med medborgardialog, i synnerhet för att möta politiskt marginaliserade grupper. Det är särskilt viktigt att unga upplever att de kan påverka och få inflytande över politiska beslut som berör deras vardag. För att sprida och förankra lärdomar från arbetet med medborgardialog och ge underlag för det fortsatta arbetet kan ett samråd hållas, en samrådsgrupp etableras och fortsatta åtgärder övervägas. 9.11.4 En ökad demokratisk medvetenhet En allmän medvetenhet om demokratins grundläggande principer och kunskap om demokratins spelregler är en förutsättning för ett fungerande demokratiskt styrelseskick. Demokrati kräver att var och en respekterar andras demokratiska rättigheter och att motsättningar löses enligt demokratins spelregler. Demokratin är inte ett politiskt mål som kan uppnås en gång för alla. Demokratin behöver ständig tillsyn. Demokratins grundläggande värderingar måste ständigt återvinnas och förankras i samhället för att demokratin ska bli uthållig. Genom en diskussion om demokratins värdefrågor kan rasism och annan exkludering motverkas. Ökad demokratisk medvetenhet genom kultursatsningar Ett levande och oberoende kulturliv är en central del av det demokratiska systemet genom att det skapar en fri och kreativ arena för uttryck och åsiktsbildning. Demokratin främjas av att många olika erfarenheter, tankar och berättelser tillvaratas och speglas i ett mångfacetterat kulturutbud. En stark kulturpolitik ger goda förutsättningar för en levande demokrati.