prop · H103102 · 2014-04-14 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2013/14:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . Redovisningen av den kommunala ekonomin innefattar i huvudsak resultatutvecklingen för kommuner och landsting, sysselsättningsutvecklingen samt utvecklingen av statliga bidrag till kommunsektorn. Redovisningen av utvecklingen i den kommunala verksamheten omfattar i första hand verksamheterna inom skola, vård och omsorg. Innehållet i skrivelsen syftar till att beskriva hur dessa verksamheter utvecklats i förhållande till de nationella mål som och regeringen har formulerat. I skrivelsen har de senaste tillgängliga uppgifterna för respektive område använts. 2013/14:102 Innehållsförteckning Den kommunala sektorn ................................................................... Kommunernas och landstingens uppgifter ......................... Kommunsektorns andel av svensk ekonomi och Mål för den kommunala ekonomin .................................. God ekonomisk hushållning ............................ Kommunernas och landstingens resultat .......................... Kommunernas och landstingens intäkter.......................... Statsbidrag till kommuner och landsting ......... Utjämning av LSS-kostnader mellan Kommunernas och landstingens kostnader ...................... Köp av verksamhet från alternativa Hälso- och sjukvård ........................................................................ Övergripande mål för hälso- och sjukvården ................... Mål för hälso- och sjukvården......................... Måluppfyllelse av vissa riktade Tillgänglighet och valfrihet inom vården ........ Hälso- och sjukvårdens kostnader ................... Övergripande mål för tandvården..................................... Mål för arbetet inom tandvården ..................... Måluppfyllelse för tandvården ........................ Måluppfyllelse av vissa riktade Vård och omsorg om äldre .............................................. Insatser för personer med funktionsnedsättning .............. Individ- och familjeomsorg ........................................... Prestationer och kostnader............................ 4.6Vuxna personer med missbruks- och Prestationer och kostnader ............................ Barn och ungdom .......................................................... Prestationer och kostnader ............................ 5 Skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet......................... Måluppfyllelse av vissa riktade Annan pedagogisk ......................................verksamhet Särskild utbildning för vuxna ......................................... Utbildning i svenska för invandrare ............................... Antal invånare och skattesats per kommun den 31 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Kommunsektorns resultat påverkades även 2013 av tillfälliga poster redovisade kommunsektorn ett preliminärt resultat före extra- tillfälliga poster till följd av återbetalningar av från Försäkring och sänkt diskonteringsränta vid beräkning av pensions- Kommunernas resultat uppgick till och 264 av 290 kommuner redovisade ett positivt resultat. redovisade ett underskott på . Endast 4 landsting av 20 redovisade ett positivt resultat. Exkluderas de tillfälliga effekterna som påverkade resultatet 2013 försämras kommunernas resultat till knappt 11 Kommungruppen storstäder redovisade det högsta resultatet, medan glesbygdskommuner redovisade det lägsta. landstingen redovisade högst resultat, medan redovisade det lägsta. Ett vanligt förekommande finansiellt mål av betydelse för en god ekonomisk hushållning i kommuner och landsting är att resultatet ska uppgå till av skatteintäkter och generella statsbidrag. för kommunsektorn som helhet 2013 motsvarade detta finansiella mål. Resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag har under den senaste femårsperioden i genomsnitt varit högst i kommungruppen storstäder, medan kommungruppen glesbygdskommuner redovisat den Bland landstingen redovisade landsting högst genomsnittlig andel för den senaste femårsperioden, medan Jämt- lands läns landsting redovisade den lägsta andelen. Kommuner och landsting får bygga upp resultat- I de preliminära boksluten använt möjligheten att retroaktivt reservera delar av 2010–2012 års Väntetiderna till vården fortsätter att minska Andelen genomförda läkarbesök har ökat inom primärvården . fick av besökarna komma på ett läkarbesök . Antalet patienter som väntar på ett besök eller en behandling inom specialistvården har minskat och allt färre av de väntande har en väntetid . En jämförelse visar att fler patienter fick vård 2013 än 2012. Det gäller såväl besök som behandling eller åtgärd i specialiserad vård. Tillgängligheten inom den specialiserade vården varierade mellan landstingen. Andelen patienter som väntat på specialistbesök varierade 2013 mellan . Andelen patienter som väntat på åtgärd eller behandling varierade mellan . ökade antalet läkarbesök . har ökningen varit . Antalet besök hos andra personalkategorier ökade . Totalt gjordes 65,8 miljoner besök inom alla vårdområden , varav drygt 40 miljoner besök gjordes i primärvården, 19,4 miljoner besök i den specialiserade somatiska vården och nästan 5 miljoner besök i den specialiserade psykiatriska vården. Läkarbesöken uppgick till 28 miljoner. Hos övriga personalkategorier gjordes 37 miljoner besök. Befolkningens tandhälsa är god I Statens folkhälsoinstituts senaste nationella folkhälsoenkät ansåg sig av befolkningen ha en god tandhälsa. nationella utvärdering av tandvården visade vidare att andelen kariesfria barn i olika åldrar var hög och fortsatte att öka. De allra flesta var 2012 nöjda med tandvården enligt en mätning av nöjdhetsindex från Svenskt kvalitetsindex. Nöjdhetsindex låg på 76 av 100 för folktandvården och på 86 av 100 för privattandvården. Fler personer har beviljats hemtjänst medan andelen äldre i särskilt boende har sjunkit var 219 600 personer beviljade hemtjänst. Särskilt boende hade beviljats 90 500 personer. I jämförelse med 2009 hade antalet personer som fått hemtjänst ökat med 14 000, medan antalet personer som beviljats insatser i särskilt boende hade minskat med 4 900. Andelen äldre i befolkningen som fick hemtjänstinsatser, , var ungefär samma 2012 som 2009. Andelen äldre som bodde permanent i särskilt boende hade dock sjunkit . Antalet äldre med beslut om 25 eller fler timmars hemtjänst ökade med 6 700 . Ökad valfrihet inom äldreomsorgen fanns 846 olika privata utförare anslutna till de valfrihetssystem som fanns publicerade på den s.k. valfrihetswebben. Av dessa var 598 det enda privata alternativet i en kommun. Totalt verkade 618 av de privata utförarna inom . Det kan jämföras med undersökning som visade att det fanns 499 privata utförare inom . Det innebär en ökning . Fler äldre är mer nöjda med äldreomsorgen genomförde 2013 en nationell brukarundersökning avseende äldreomsorgen. Resultaten av undersökningen visade att äldre med hemtjänstinsatser i ordinärt boende hade högst andel som sammantaget var ganska eller mycket nöjda, . Av äldre som bodde på särskilda boenden svarade att de var nöjda. Det var en ökning . undersökning var de anhöriga också mer positiva till samarbetet mellan dem och äldreboendet respektive . Arbetslöshet vanligaste orsaken till behov av försörjningsstöd Enligt preliminär månadsstatistik från uppgick de sammanlagda utbetalningarna av ekonomiskt bistånd 2013 till , vilket innebär en ökning med jämfört med den preliminära månadsstatistiken . Antalet biståndsmottagare uppgick till ca 400 000 (4,av befolkningen). Arbetslöshet var den mest förekommande orsaken till behov av ekonomiskt bistånd. hade av biståndsmottagarna arbetslöshet som huvudsakligt skäl till sitt försörjningshinder. Fler barn än någonsin i förskolan var drygt 490 000 barn inskrivna i förskolan, vilket motsvarade av alla 1–5-åringar. Detta är det högsta antalet barn som någonsin varit inskrivna i förskolan. Andelen var oförändrad jämfört med , liksom andelen av barnen () som gick i fristående förskolor. Personaltätheten uppgick till 5,3 barn per årsarbetare, vilket var oförändrat jämfört med . Den genomsnittliga gruppstorleken i förskolan minskade något 2013 jämfört med och uppgick till 16,8 barn per avdelning. var den genomsnittliga närvarotiden för varje barn i förskolan , vilket var mer än 2005. Legitimation och nya karriärsteg för lärare ska efter ansökan meddela legitimation till lärare eller förskollärare som uppfyller kraven för legitimation. hade 180 000 lärare och andra yrkesgrupper i utbildningssystemet ansökt om legitimation. hade knappt 153 803 legitimationer sammantaget meddelats. Två nya karriärsteg för lärare, förstelärare och lektor, infördes . Kommuner och fristående skolor har enligt inrättat drygt 3 000 sådana tjänster. Förstelärarna är väl spridda i landet med endast vissa regionala skillnader. Antalet elever minskade i kommunala och fristående gymnasieskolor gick 330 000 elever i gymnasieskolan, vilket var en minskning med drygt 21 000 elever eller jämfört med året innan. I de kommunala skolorna var minskningen . I de fristående gymnasieskolorna minskade antalet . Något fler elever i gymnasieskolan nådde grundläggande behörighet Av de 95 600 elever som fick ett slutbetyg från gymnasieskolan uppnådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå. Det var en marginell ökning jämfört med . Av landets invånare som fyllde hade uppnått grundläggande behörighet inom gymnasieskolan. Denna andel varierade mellan och mellan kommunerna. I finns det 290 kommuner och 20 landsting. ansvarar för de uppgifter som landstingen sköter i andra län. Antalet kommuninvånare varierar mellan drygt 2 400 i och 897 700 i . I genomsnitt har landets kommuner 33 300 invånare, som hälften av dem har färre än 15 300 invånare. Till ytan varierar storleken på kommunerna mellan 9 och . är minst och störst. Av regeringsformen framgår att beslutanderätten i kommuner och landsting utövas av valda församlingar. I kommunallagen (1991:900) föreskrivs vidare att det i varje kommun och varje landsting ska finnas en beslutande församling; kommunfullmäktige respektive . har en lång tradition av kommunalt självstyre. Enligt regeringsformen sköter kommuner och landsting lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse samt kommunala angelägenheter reglerade i särskild lagstiftning på den kommunala självstyrelsens grund. Av regleringen framgår även att det i lag finns närmare bestämmelser om den kommunala kompetensen och kommunernas uppgifter. Det kommunala självstyret handlar ytterst om att ge människor möjlighet att ta ansvar för och utöva inflytande över sina gemensamma angelägenheter genom folkvalda beslutande församlingar. Det ger också möjlighet till lokala anpassningar av verksamheter utifrån olika behov och förutsättningar. Enligt regeringsformen ska en proportionalitetsbedömning göras vid införande av ny lag som berör det kommunala självstyret. Anledningen till detta är att en inskränkning i det kommunala självstyret aldrig bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranlett den. Därutöver innebär den s.k. kommunala finansieringsprincipen att kommuner och landsting ska kompenseras för statligt beslutade åtgärder som direkt tar sikte på den kommunala verksamheten. Principen gäller när , regeringen eller en myndighet fattar bindande beslut som för kommuner och landsting innebär nya obligatoriska uppgifter, gör tidigare frivilliga uppgifter till obligatoriska, ändrar ambitionsnivån på befintliga uppgifter eller gör regeländringar som påverkar möjligheterna att ta ut avgifter. I bilaga 1 redovisas Kommuners och Landstings kommungruppsindelning. Av bilagan framgår också vilken kommungrupp som respektive kommun tillhör. I bilaga 2 finns förklaringar till vissa begrepp som förekommer i avsnittet om kommunernas och landstingens ekonomi. I bilaga 3 finns uppgifter om befolkning och skattesats för varje kommun. I bilaga 4 finns ytterligare uppgifter om kommunsektors ekonomi och verksamhet. 1.1 Kommunernas och landstingens uppgifter Kommuner och landsting ansvarar för en betydande del av den offentliga verksamheten i genom både obligatoriska och frivilliga upp- Många viktiga samhällsfunktioner är obligatoriska uppgifter och 2013/14:102 föreskrivs i bl.a. skollagen (2010:800), socialtjänstlagen (2001:453), hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och . De dominerande verksamheterna i kommunerna är utbildning samt vård och omsorg. Landstingens dominerande verksamhet är hälso- och sjukvård. Utöver de obligatoriska verksamheterna bedriver kommuner och landsting även flera frivilliga verksamheter i enlighet med kommunallagen. Största delen av de kommunala verksamheterna bedrivs i förvaltningsform. Kommuner och landsting har även möjlighet att bedriva viss verksamhet genom andra juridiska personer, t.ex. aktiebolag (se avsnitt 2.2.3). Även verksamheten i sådana juridiska personer omfattas av reglerna om kompetens. Samverkan mellan kommuner och mellan landsting är omfattande. bedrevs samverkan i 183 kommunalförbund (se tabell 6 i bilaga 4). Samverkan förekommer också i andra former, t.ex. samverkansorgan, avtal, gemensamma nämnder och interkommunala företag. Landstingen har en omfattande samverkan i sex landstingsregioner. Kommuner och landsting samverkar också allt mer i nätverk med näringslivet, intresseorganisationer och högskolor. 1.2Kommunsektorns andel av svensk ekonomi och arbetsmarknad Verksamhet som finansieras av kommuner och landsting är av stor betydelse för svensk ekonomi och arbetsmarknad i allmänhet och för tillhandahållandet av välfärdstjänster i synnerhet. De kommunala utgifterna motsvarade av BNP 2013. Av kommunsektorns utgifter var konsumtionsutgifter som avsåg tillhandahållande av skattefinansierade varor och tjänster. Den största delen av utgifterna gick till verksamheter inom vård, skola och omsorg. Kommuner och landsting har många sysselsatta. Antalet sysselsatta utgör, tillsammans med sysselsatta hos privata utförare som utför verksamhet som finansieras av kommuner och landsting, drygt en fjärdedel av det totala antalet sysselsatta i (se avsnitt 2.4.2). har beslutat att den offentliga sektorns finansiella sparande ska uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel (överskottsmålet). Kommunernas och landstingens finansiella sparande är av betydelse för uppfyllandet av överskottsmålet. Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till -1,av BNP. Kommunsektorns finansiella sparande uppgick till -0,. 2.1Mål för den kommunala ekonomin Det övergripande målet för den kommunala ekonomin anges i kommunallagen (1991:900). Kommuner och landsting ska enligt lagen ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer, t.ex. kommunala företag. Enligt det s.k. balanskravet ska budgeten upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna, såvida det inte finns synnerliga skäl. God ekonomisk hushållning innebär att varje kommun och landsting har ett ansvar för att ha en långsiktigt hållbar ekonomi. För att en god ekonomisk hushållning ska uppnås bör resultatet för varje enskild kommun och enskilt landsting ligga på en nivå som realt sett konsoliderar ekonomin (se vidare avsnitt 2.2.1). En grundläggande princip har varit att varje generation ska stå för sina egna kostnader. För verksamheten ska anges mål och riktlinjer som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. Fullmäktige ska besluta om riktlinjer för god ekonomisk hushållning för kommunen eller . Om kommunen eller har en resultatutjämningsreserv ska riktlinjerna även omfatta hanteringen av den. Balanskravet enligt kommunallagen innebär att enskilda kommuner och landsting inte får besluta om en budget där kostnaderna överstiger intäkterna. Det kommunala balanskravet anger således den lägsta godtagbara resultatnivån på kort sikt (se vidare avsnitt 2.2.1). Innan resultatet kan stämmas av mot balanskravet ska det enligt lagen (1997:614) om redovisning bl.a. justeras för realisationsvinster och realisationsförluster i en s.k. balanskravsutredning. Realisationsvinster ska normalt sett inte ingå i det justerade resultatet. Om resultatet blir negativt måste det kompenseras med överskott . Om det finns synnerliga skäl kan en kommun budgetera för tillfälliga underskott eller inte återställa hela eller delar av ett negativt resultat. Det handlar då om fall där ett frångående är mycket väl motiverat och där det grundläggande kravet på god ekonomisk hushållning har beaktats. Exempel på när synnerliga skäl kan anses föreligga är när en avyttring av tillgångar har skett och en förlust uppstått. Det kan då finnas skäl att inte reglera förlusten, om avyttringen innebär att kommunen eller därigenom har skapat förutsättningar för minskade framtida kostnader.1 1996/97:52 s. 38. 2013/14:102 2.2 Kommunernas och landstingens resultat I resultaträkningen redovisas samtliga intäkter och kostnader, resultat före extraordinära poster samt årets resultat (förändringen av det egna kapitalet) för det aktuella räkenskapsåret. Resultatet för kommunsektorn uppgick till nästan 2013 Resultatet före extraordinära poster har för kommunsektorn som helhet varit positivt . Enligt preliminära uppgifter uppgick resultatet före extraordinära poster för kommunsektorn som helhet till detta år (se diagram 2.1). Av resultatet stod kommunerna för och landstingen för -1,. Andelen kommuner som redovisade nollresultat eller positiva resultat före extraordinära poster var 264 kommuner (), vilket var 6 färre än 2012. redovisade 4 av 20 landsting ett positivt resultat, vilket var en kraftig försämring jämfört med , då 17 landsting redovisade ett positivt resultat. Diagram 2.1 Resultat före extraordinära poster 2004–2013 Resultat före eo poster, kommuner Resultat före eo poster, landsting Resultat före eo poster, kommunsektorn Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting (). Resultatet före extraordinära poster försämrades för kommunsektorn med Landstingen stod för hela försämringen, , medan kommunerna redovisade ett något högre resultat jämfört med . Som framgår av tabell 2.1 har kommunsektorns resultat under ett flertal år påverkats av tillfälliga påverkades resultatet av engångseffekter i form av åter- betalning av försäkringspremier från Försäkring för kollektiv- avtalade sjukförsäkringspremier samt sänkt diskon- teringsränta vid beräkning av pensionsskulden. uppgick resultatet till för kommunerna och Skr. 2013/14:102 för landstingen. Tabell 2.1 Tillfälliga effekter som påverkat kommunsektorns resultat 2009–2013 -7,9 -10,7 -2,2 -2,4 -5,7 -8,3 -6,9 -0,3 Källor: Kommuner och Landsting och egna beräkningar. I tabell 2.2 redovisas resultaträkningen för kommunsektorn. Den tillfälliga återbetalningen från Försäkring ingår i verksamhetens intäkter, varför denna post ökat relativt kraftigt både 2012 och 2013. Som utvecklas nedan steg också avskrivningarna till följd av ökade investeringar. Verksamhetens nettokostnader ökade jämfört med , vilket var något högre än den genomsnittliga utvecklingen för den senaste femårsperioden. Skatteintäkterna ökade 2013 med jämfört med (se avsnitt 2.3.1). Jämfört med ökade de generella statsbidragen med till följd av ekonomiska regleringar (se avsnitt 2.3.2). Finansnettot var, liksom 2011, negativt till följd av den sänkta diskonteringsräntan på pensioner (se även tabell 2.1 och avsnitt 2.2.2). Årets resultat, dvs. resultatet inklusive extraordinära poster, uppgick för kommunsektorn som helhet till 2013, vilket var en försämring med nästan jämfört med . Kommunsektorns resultaträkning 2009–2013 Miljarder kronor och procent 12/13,% 09/13,% - varav ersättning för -0,1 1Resultaträkningen är preliminär. 2Enligt prognosen , Kommuner och Landsting. Fastighetsavgiften, redovisas av kommunerna som ett generellt statsbidrag. 3Landstingen redovisar det riktade statsbidraget för läkemedelsförmånen som ett generellt statsbidrag. Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting (). Storstäderna redovisade högst resultat Kommunernas resultat före extraordinära poster uppgick preliminärt till , vilket var högre än 2012. Kommunerna har sammantaget uppvisat positiva resultat före extraordinära poster som varierat mellan 9 och nästan (se tabell 1 i bilaga 4). Resultatet före extraordinära poster uppgick i genomsnitt till per invånare. Av kommungrupperna hade storstäder det högsta resultatet per invånare (se diagram 2.2). Det i genomsnitt högsta resultatet per invånare hade kommungruppen storstäder, medan glesbygdskommuner hade det lägsta. Även om den kortare tidsperioden –2013 väljs redovisade kommungruppen storstäder det högsta genomsnittliga resultatet per invånare, medan kommuner i glesbefolkad region redovisade det lägsta resultatet. Resultatet uppgick till , vilket var högre än 2012. Diagram 2.2 Resultat före extraordinära poster 2013 per kommungrupp Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Förortskommuner till större städer Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner 2013 (). Landstingens resultat 2013 var negativt till följd av en tillfällig effekt redovisade landstingen preliminärt ett underskott på (se tabell 2 i bilaga 4). Jämfört med 2012 försämrades resultatet med . Försämringen förklaras av engångseffekten av att diskonteringsräntan för beräkningen av pensionsskulden sänktes, vilket gav en negativ effekt på (se tabell 2.1). Exklusive denna engångseffekt uppgick resultatet till nästan 2013. Av landstingen redovisade 4 av 20 ett överskott 2013 (se diagram 2.3). Justerat för ovan nämnda engångseffekt skulle 16 landsting ha redovisat överskott. Landstingen har sammantaget uppvisat positiva resultat före extraordinära poster (se tabell 2 i bilaga 4). Exklusive engångseffekterna skulle landstingen ha redovisat positiva resultat . Det genomsnittliga resultatet före extraordinära poster uppgick till -per invånare 2013, vilket var en försämring med per invånare jämfört med året innan. Det högsta resultatet per invånare redovisade . I likhet med både 2011 och 2012 redovisade det lägsta resultatet per invånare. Det i genomsnitt lägsta resultatet per invånare under den senaste tiosåväl som femårsperioden hade , medan redovisade det högsta. Landstingen redovisade inga extraordinära intäkter eller kostnader 2013, varför deras resultat var detsamma som resultatet före extraordinära poster, -1,. Diagram 2.3 Resultat före extraordinära poster 2013 per landsting Källa: Räkenskapssammandrag för landsting 2013 (). Kommunsektorns resultat 2013 motsvarade av skatteintäkterna och de generella statsbidragen Enligt kommunallagen ska kommunerna och landstingen ange de finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. Ett vanligt förekommande finansiellt mål är att årets resultat ska uppgå till av skatteintäkter och generella statsbidrag. har kommunsektorn redovisat en andel som i genomsnitt uppgått till . uppgick årets resultat som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag för sektorn som helhet till (se diagram 2.4). Kommunernas andel uppgick i genomsnitt till och landstingens andel till i genomsnitt -0,(se tabell 2.3). Den genomsnittliga andelen för sektorn som helhet har varierat mellan . För kommunerna har den genomsnittliga andelen varierat mellan . För landstingen har andelen varierat mellan -1,. Diagram 2.4 Resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag Skr. 2013/14:102 2004–2013 -1,0 -2,0 Källa: Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting (). Av tabell 2.3 framgår att kommunerna 2013 hade en högre genomsnittlig andel jämfört med genomsnittet –2013. Den högsta andelen 2009–2012 för en enskild kommun uppgick till medan den lägsta uppgick till -4,. Den senaste femårsperioden var det av kommunerna och av landstingen som redovisade en andel som uppgick till .