prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — beviljades examenstillstånd för ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 7-9 och med inriktning mot arbete i gymnasieskolan i samiska som modersmål. har ett särskilt ansvar för att varje läsår erbjuda utbildning i jiddisch. regleringsbrev angavs att de berörda lärosätena, mot bakgrund av åtaganden enligt ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (ETS No. 157) och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (ETS No. 148), som har ratificerat, ska fortsätta utbyggnaden av ämneslärarutbildningarna i finska, meänkieli, chib och samiska. I arbetet ska lärosätena ta hänsyn till de särskilda behov och förutsätt- ningar som respektive språk har samt föra en dialog med berörda företrädare för de nationella minoriteterna. Lärosätena ska samverka med berörda aktörer både i , och när det är relevant, i andra länder som har erfarenhet av arbete med berört språk. Diagram 7.3 Antal in- och utresande studenter läsåren 2008/09–2012/13 Källa: SCB/ Diagram 7.4 Antal in- och utresande kvinnor och män läsåren 2008/09–2012/13 Källa: SCB/ Under /13 studerade 28 300 svenska studenter utomlands, vilket var något fler än föregående läsår. Av de utresande studenterna var fritt utresande studenter utanför ett utbytesprogram (s.k. freemover-studenter) och utbytesstudenter, medan läste språkkurser på eftergymnasial nivå. En person som en del av året är freemover- student kan en annan del av året vara utbytesstudent varför summan överstiger . Nästan två tredjedelar av de utresande studerade i , även om allt fler valde att studera i . och var de största mottagarländerna, därefter följde , och . Av antalet studenter, exkluderat inresande studenter, som hade avlagt examen i under /12 hade studerat utomlands under sin utbildning. Det finns dock stora variationer mellan olika examensgrupper. Bland hade varannan examinerad studerat utomlands, bland dem som hade avlagt en socionom- eller lärarexamen hade studerat utomlands. /13 deltog 34 000 inresande studenter i svensk högskoleutbildning, vilket var 4 100 färre än föregående år. Under läsåret inträffade ett trendbrott då kvinnorna var i majoritet bland de inresande: av de inresande var kvinnor och var män. Av dessa inresande studenter var det 21 600 som studerade i . Av de inresande studenterna kom 19 000 till som fritt inresande studenter utanför utbytesprogram och resterande 15 000 studerade vid svenska universitet och högskolor inom ramen för ett utbytesprogram. Av samtliga inresande studenter som var nybörjare vid svenska universitet och högskolor 2012/13 kom från nordiska länder och länder inom EU, från europeiska länder utanför EU och , från och från . Bland de fritt inresande studenterna som var nybörjare kom de flesta studenterna från , , och . Bland de studieavgiftsbetalande fritt inresande studenterna kom de flesta från , , och . /13 läste i stort sett samtliga utbytesstudenter fristående kurser medan programstudier dominerade bland fritt inresande studenter, varav läste masterprogram. infördes studie- avgifter och anmälningsavgifter för personer som inte är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbets- området eller i (s.k. tredjelands- medborgare). Syftet med införandet av studie- avgifter var att svenska lärosäten skulle konkurrera med kvalitet och inte främst med avgiftsfri utbildning. /13 betalade cirka 1 500 studenter studieavgift som nybörjare i svensk högskole- utbildning. Av dessa studenter var kvinnor och män. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 avgiftsbetalande studenter i svensk högskole- utbildning uppgick under /13 till cirka 2 600. Av dessa var kvinnor och män. anvisades sammanlagt för stipendier till avgiftsskyldiga studenter. Av dessa medel avsåg stipendier inom utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, anslaget 1:1 Bistånds- verksamhet. Av dessa medel fördelades till stipendieprogram för studenter från länder på s.k. DAC-lista och till stipendieprogram för studenter från långsiktiga samarbets- länder inom biståndet. Dessa stipendieprogram avser studier på avancerad nivå och administreras av . Stipendierna får avse både studieavgifter och levnadsomkostnader. Av de sammanlagt som anvisades för stipendier till avgiftsskyldiga studenter avsåg medel inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslaget 4:1 Inter- nationella program m.m. Dessa medel avser stipendier som kan sökas av avgiftsskyldiga studenter utom de från länder med vilka har ett långsiktigt utvecklingssamarbete, se vidare Tabell 7.10. Dessa stipendier får avse hela eller delar av studieavgiften. Tabell 7.10 Stipendier till tredjelandsstudenter 2011 (tkr) 2012 (tkr) 2013 (tkr) Universitets- och högskolerådet fördelar de ovan nämnda från utgifts- område 16 till statliga universitet och högskolor och vissa enskilda utbildningsanordnare. Universitets- och högskolerådet uppskattar att lärosätena under /13 beviljade totalt cirka 450 nya stipendier. Stipendieprogrammen som finansieras med medel från utgiftsområde 7 administreras av 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 beviljade 50 stipendier till studenter från de långsiktiga samarbetsländerna. av stipendierna beviljades till män och till kvinnor. beviljade även 189 stipendier till studenter från /DAC-länder. av stipendierna beviljades till män och till kvinnor. Före framgick av 3 § förordning (2010:718) om stipendier för studieavgiftsskyldiga studenter en begränsning som innebar att stipendier enligt den förordningen inte kunde ges till mottagare som kunde få stipendier från stipendieprogram riktade till studenter från länder med vilka hade ett långsiktigt utvecklings- samarbete. I enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen har nämnda begränsning tagits bort. Stipendier enligt den förordningen är därför numera även tillgängliga för studenter från länder med vilka har ett långsiktigt utvecklingssamarbete. I enlighet med beslut med anledning av budgetpropositionen föreskrivs i 7 kap. högskoleförordningen (1993:100) att universitet och högskolor från och med antagningen till får besluta att separat anta sökande som omfattas av studieavgiftsskyldighet för högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad nivå. Syftet med att kunna anta dessa studenter separat är att möjliggöra för statliga universitet och högskolor att anta fler och högt meriterade tredjelandsmedborgare. När personer får möjligheter att arbeta, studera, undervisa eller forska en period i ett annat land knyts sociala, politiska, ekonomiska och kulturella band av stor betydelse för integration med länder såväl inom som utanför gränser. Migration kan spela en viktig roll för utvecklingen i ursprungslandet, i destinations- landet samt för migranten och hans eller hennes familj. I kunskapsintensiva ekonomier som den svenska kommer utbildningens och forsk- ningens kvalitet i kombination med vår arbets- marknads attraktionskraft för högkvalificerade personer att få alltmer avgörande betydelse för sysselsättning och tillväxt. För att kunna attrahera och behålla internationell kompetens i landet är det av stor vikt att skapa konkurrens- kraftiga förutsättningar för denna målgrupp. Därför har i enlighet med propositionen Cirkulär migration och utveckling (prop. 2013/14:213, bet. 2013/14:SfU13, rskr. 2013/14:337) flera författningsändringar gjorts för att förbättra situationen för internationella studenter och forskare. får en utlänning som har slutfört en högskoleutbildning under vissa förutsättningar stanna kvar i för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna att starta näringsverksamhet i . Doktorander får på motsvarande sätt som arbetskraftsinvandrare kvalificera sig för permanent uppehållstillstånd i under forskarutbildningen. Även för medföljande familjemedlemmar till dessa grupper har tydligare regler införts i fråga om möjligheten att erhålla uppehållstillstånd. arbetskraftsunder- sökning () visar att arbetslösheten är lägre bland högskoleutbildade än bland de personer vars högsta utbildningsnivå är fullgjord gymnasieskola eller grundskola. Detta gäller oavsett konjunkturläge. Undersökningar om högskoleutbildades inträde på arbetsmarknaden visar att etableringen fortsätter att vara god. Enligt under- sökning Etableringen på arbetsmarknaden – examinerade 2009/10 (2013:11 R) hade av dem med avlagd examen /10 etablerat sig på arbetsmarknaden . Etableringsgraden var något högre jämfört med gruppen som tog examen /09 (75,) på grund av förbättrat konjunkturläge mellan mättillfällena. Nästan alla () hade haft ett jobb under hela eller delar av året. Personer med examen inom ämnesområdena teknik, medicin, odontologi och vård hade lättast att etablera sig på arbetsmarknaden . I likhet med tidigare mätningar finns det stora skillnader i etableringsgrad mellan grupper som har olika examina. Överlag är etableringsgraden högre för personer med yrkesexamina än för personer med generella examina. Den genomsnittliga etableringsnivån för personer med yrkesexamina var , för personer med generella examina och för personer med konstnärliga examina . 15 olika yrkesexamina hade en etableringsgrad på , här återfinns bland annat tandläkarexamen, yrkeslärarexamen och läkar- examen. Fem yrkesexamina, 26 generella och Lägst etableringsgrad hade personer med Låg etableringsgrad uppvisade även personer med kandidat- eller masterexamen i historia, filosofi eller teologi (). undersökning visar att inom gruppen med konstnärlig examen är det relativt vanligt att starta eget företag, ofta med låga inkomster. Personer med konstnärlig examen faller därför ofta utanför den definition av etablering på arbetsmarknaden som har använts i undersökningen, men de står sällan helt utanför arbetsmarknaden. Andelen av samtliga examinerade som var etablerade på arbets- marknaden som egna företagare var låg, endast en procent. Kombinatörer, dvs. personer som kombinerar anställning och eget företagande, var något fler, motsvarande . Både andelen företagare och kombinatörer skiljer sig mellan olika utbildningsområden. Skillnaden i etablering mellan kvinnor och män har varierat och skiljer sig också mellan olika utbildningar. Det hänger bl.a. samman med att män och kvinnor är i majoritet inom olika utbildningar, vilket leder till etablering i skilda sektorer på arbetsmarknaden som även kan påverkas i olika grad av t.ex. förändringar i konjunkturen. var etableringen för män högre än för kvinnor, att jämföra 2010. som har följt upp etableringen på arbetsmarknaden (1996– 2011) har kvinnor haft högre etableringsgrad än män endast under två av dessa år. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 7.5 Etablering på arbetsmarknaden. Kvinnor och män. Källa: SCB/ Lärosätenas statsanslag för forskning och utbild- ning på forskarnivå var 2013. Jämfört med 2012 har de direkta anslagen ökat med . Anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå utgjorde av lärosätenas alla intäkter för forskning . Denna andel har i stort sett varit . Utöver de direkta anslagen uppgick läro- sätenas intäkter för forskning från nationella och internationella forskningsfinansiärer till samt intäkter från uppdrags- forskning, avgifter och finansiella intäkter till . Av de externa intäkterna för forskning var bidrag från statliga myndigheter och stiftelser som har bildats av staten. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 7.6 Universitet och högskolors intäkter för forskning 2003–2013 Källa: SCB/ Anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå används främst till grundforskning i form av lönekostnader för lektorer och professorer, samfinansiering av externa forsk- ningsprojekt och riktad forskning till särskilt utpekade strategiska forskningsområden. Anslagen används också till strategiska insatser för meritering av yngre forskare eller för forskare inom områden med ojämn könsför- delning och finansiering av utbildning på forskarnivå. Samfinansiering av externa projekt avser dels sådana medel som skjuts till när de externa forskningsmedlen inte finansierar forsk- ningsprojekt fullt ut, dels sådana medel som krävs som medfinansiering av vissa finansiärer. Genom att införa universitets- och högskoleförbunds redovisningsmodell för indirekta kostnader har lärosätena ökat sin kontroll över forskningsprojektens totala kost- nader och gjort det tydligare vilken del av forskningsprojekten som finansieras med anslagsmedel. Kvalitetsbaserad fördelning av forsknings- medel I propositionen Ett lyft för forskning och inno- vation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) bedömde regeringen att en ny modell för resurstilldelning för forskning och utbildning på forskarnivå borde införas. I enlighet med propositionen har anslagsmedel fördelats till universitet och högskolor utifrån deras resultat, mätt med resultatindikatorerna externa medel och vetenskaplig produktion. Verket för innovationssystem har fått i uppdrag att utforma metoder och kriterier för bedömning av prestation och kvalitet i lärosätenas samverkan med det omgivande samhället samt att utlysa och fördela medel för forskning och forskarutbildning baserat på modellen. Resultatindikatorerna har använts vid fördelningen av nya medel för forskning och utbildning på forskarnivå som tillförts universitet och högskolor. Dessutom har –2014 en omfördelning av forskningsmedel skett i enlighet med resultat- indikatorerna. Det totala belopp som omfördelats är summan av de medel som har omfördelats året innan och av de nya resurserna som tillfördes universitet och högskolor året innan. har av anslaget omfördelats. Föränd- ringen av den kvalitetsbaserade resurs- tilldelningen beskrivs i den nämnda propositionen Ett lyft för forskning och innovation. Tabell 7.11 Omfördelning av forskningsmedel 2011–2014 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den faktiska omfördelningen har varit relativt blygsam. Det lärosäte som förlorat mest medel har sammanlagt förlorat –2014. Det lärosäte som tilldelats mest medel har tilldelats . får enligt högskolelagen utfärda generella examina på forskarnivå. Med anledning av propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276) har författningsändringar beslutats som medför att högskolor som inte är universitet kan ansöka om tillstånd att utfärda examen på forskarnivå. Examenstill- ståndet söks inom ett område och beslutas i fråga om statliga lärosäten av Universitets- kanslersämbetet. Konstnärliga examina på forskarnivå får såväl universitet som högskolor utfärda endast efter tillstånd av Universitets- kanslerämbetet. För enskilda utbildnings- anordnare fattar regeringen beslut om tillstånd att utfärda examina efter att Universitets- kanslersämbetet lämnat yttrande över ansökan. Antalet doktorandnybörjare uppgick till drygt 3 100 och har därmed minskat från nära 3 900 föregående år, dvs. Flest nybörjare, en tredjedel, fanns inom medicin och hälsovetenskap och det lägsta antalet fanns inom lantbruksvetenskap. Köns- fördelningen bland doktorandnybörjarna var 2013, liksom året innan, relativt jämn kvinnor och män. Köns- fördelningen bland doktorandnybörjarna skiljer sig dock mellan forskningsämnesområden. Av doktorandnybörjarna i naturvetenskap var andelen kvinnor och andelen män . Inom teknik var andelen kvinnor och andelen män . Även antalet utländska doktorandnybörjare minskade med 300 innan, men eftersom antalet svenska nybörjare också minskade är andelen utländska nybörjare densamma som föregående år, , varav kvinnor och män. Flest utländska nybörjare fanns inom natur- vetenskap och teknik. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet licentiatnybörjare minskade 2013 och uppgick då till 263, varav kvinnor och män. Diagram 7.7 Doktorandnybörjare 2003–2013 Källa: SCB/ Antalet doktorander uppgick till 19 100 vilket i stort sett är oförändrat jämfört med , då antalet var 19 500. var kvinnor och män. Liksom året innan ägnade sig av doktoranderna åt studier på forskarnivå på heltid. av kvinnorna och av männen läste på heltid. I ett längre perspektiv har antalet doktors- examina ökat. , det år då flest doktorsexamina utfärdades, har dock antalet minskat för att sedan återigen stiga . uppgick antalet utfärdade doktorsexamina till 2 632 personer. Flest doktorsexamina avlades inom medicin och hälsovetenskap. Av det totala antalet doktors- examinerade var könsfördelningen jämn kvinnor respektive män. Dock finns det könsskillnader mellan olika ämnesområden, t.ex. utfärdades av doktorsexamina inom medicin och hälso- vetenskap till kvinnor och till män. Efter en tillfällig uppgång i antalet licentiat- examina minskade återigen antalet till 770 examinerade. Diagram 7.8 Doktorsexamina 2003–2013 Källa: SCB/ Den vanligaste försörjningsformen inom samtliga ämnesområden utom medicin och hälsovetenskap var doktorandanställning. I ett längre perspektiv kan man se att doktorand- anställning blivit allt vanligare. Bland doktoranderna hade en doktorand- anställning 2007 och 2013 var andelen . Regeringen aviserade i propositionen Forsknings- och innovation (prop. 2012/13:30) en ny satsning på forskarskolor för lärare och förskollärare –2016 motsvarande . Denna satsning utlystes av . Av totalt 24 inkomna ansökningar beviljades 7 lärosäten medel för forskarskolor –2016. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.12 Utbildning på forskarnivå 2009–2011 Källa: SCB/ har det övergripande målet för verksamhetsområdet varit att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. utvärde- ringar av högskoleutbildningar visar att en majoritet av utbildningarna har fått omdömet hög eller mycket hög kvalitet. Utvärderingarna har också visat att omdömena mycket hög kvalitet alternativt bristande kvalitet före- kommer på både stora och små lärosäten. Av de utbildningar som har fått omdömet bristande kvalitet har en klar majoritet uppfyllt kvalitets- kraven efter det att lärosätena har fått möjlighet att vidta åtgärder. Inget examenstillstånd har ännu återkallats under nuvarande fyraårscykel men ett flertal utbildningar har lagts ned av lärosätena själva efter Universitetskanslers- ämbetets granskning. Universitet och högskolor har ett långtgående ansvar för sitt interna kvalitetsarbete och det är av stor vikt att varje lärosäte har ett internt kvalitetssäkringssystem som ger lärosätet möjlighet att uppnå hög kvalitet i sina utbildningar. I målet för verksamhetsområdet har också ingått att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska bedrivas effektivt. Det är angeläget att lärosätena vidtar åtgärder för att höja prestationsgraden och riktar in utbildningsutbudet på utbildningar där efterfrågan från studenterna och arbets- marknaden är stor och prestationsgraden är hög. Därför välkomnar regeringen att de senaste årens trend med fallande prestationsgrad på utbildningen har stannat av och att prestations- graden till och med har ökat något. Uppgifter från visar att arbetslösheten är lägre för personer med eftergymnasial utbildning jämfört med grupper med lägre utbildningsnivå. Antalet sökande till universitet och högskolor var fler än någonsin . minskade antalet helårs- studenter och högskolenybörjare något . För att möta den höga efterfrågan på högskoleutbildning samt för att fler ska kunna genomgå högskoleutbildning föreslås utökade resurser till universitet och högskolor i avsnitt 9.9.1. ska ha en kunskapsskola med höga resultat där varje elev ges bästa möjliga förutsätt- ningar att lyckas. Skickliga lärare är den avgörande faktorn för att höja elevernas studie- resultat. I detta har lärar- och förskollärar- utbildningarna en viktig roll och det är därför positivt att antalet sökande till dessa utbildningar ökade till /13. Det finns fortfarande brister när det gäller jämställdheten vid universitet och högskolor. Fler kvinnor och män väljer att läsa en högskole- utbildning jämfört med tidigare. Skillnaden mellan kvinnor och mäns benägenhet att läsa en högskoleutbildning är dock stor och blir 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 dessutom allt större. Inom utbildning på grund- nivå och avancerad nivå studerar fler kvinnor än män. Inom utbildningen är också förekomsten av könsbundna utbildningsval ett fortsatt problem. Det är av stor vikt att universitet och högskolor aktivt arbetar för att nå en jämn köns- fördelning inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå samt inom de utbildningar där skillnaderna mellan könen är störst. skedde ett trendbrott bland de utländska studenterna, då fler kvinnliga än manliga studenter valde att studera i . Trots att andelen kvinnor är större än andelen män inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå är av professorerna män. Andelen kvinn- liga professorer ökar visserligen men föränd- ringen är långsam och det är fortfarande en bit kvar till målsättningen om jämställda karriär- vägar inom universitet och högskolor. Regeringen avser att noggrant följa utvecklingen inom området. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Området forskning inom utgiftsområde 16 om- fattar anslag till forskning, forskningens infra- struktur, nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och forskningsinformation. Anslagen avser , Rymdstyrelsen, Kungl. , , Polarforsk- ningssekretariatet, Centrala etikprövnings- nämnden samt de sex regionala etikprövnings- nämnderna i , , , , och . Målet för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. –antal vetenskapliga artiklar i , , och vissa större europeiska länder (källa: Web of Science), –genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel, för de högst citerade länderna inkl. (källa: Web of Science och Scopus), och –genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar för olika vetenskapsområden i (källa: Web of Science). Antalet vetenskapliga artiklar per land är ett mått på hur omfattande forskningen är, som bedrivs i respektive land. Genomsnittligt antal fältnorma- liserade citeringar per artikel är ett mått på vilken påverkan på vetenskapen ett arbete har. Denna synlighet brukar generellt användas som ett mått på forskningens kvalitet. Se vidare under avsnittet Resultat. När det gäller universitet och högskolors samverkan med det omgivande samhället, nyttiggörande av forskningsresultat samt inno- vation, se avsnittet Nyttiggörande av forskning. 8.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer för forskning som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: –antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i och vissa mindre och medelstora europeiska länder (källa: Web of Science), Det svenska nationella målet för forskning och utveckling (FoU) är att de totala investeringarna i FoU ska uppgå till av BNP 2020. Detta mål presenterades ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100). uppställdes målet inom EU att de samlade privata och offentliga investeringarna av FoU ska uppgå till av BNP 2010. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Flera länder inom EU har ökat sina avsättningar för FoU till följd av detta och uppnår därmed målet. Målsättningen att fler länder ska uppnå målet till 2020 kvarstår. De statliga anslagen för FoU beräknas av () uppgå till 2014. Förutom medlen till FoU inom statens budget beräknas investeringar i FoU göras med från de forsk- ningsstiftelser som bildades med löntagarfonds- medlen, med från EU:s forskningsmedel och med från kommuners och lands- tings medel för FoU. Sammantaget uppskattas statens investeringar och övriga offentliga in- vesteringar i FoU uppgå till 2014, vilket motsvarar en andel av BNP på . Det svenska näringslivet tillhör de mest FoU- intensiva i världen. SCB uppskattar att före- vesteringar i FoU motsvarade 2013 en andel på av BNP. Tillsammans med offentliga avsättningar på 2013 avsattes därmed av BNP på FoU 2013. Svensk forskning i internationell jämförelse och är de två länder som pro- ducerar flest artiklar per capita. Den svenska produktionen av vetenskapliga artiklar har för- dubblats medan den för och har ökat ännu mer.