prop · H2031d17 · 2014-10-23 00:00:00 — I relevanta avsnitt presenteras nu en indikator för att mäta studiestödsutnyttjandet bland de studerande och resultaten av denna indikator. Arbetet med att utveckla resultatredovisningen i denna del, bl.a. i fråga om tidsserier och kompletterande indikatorer kommer att fortsätta. Under avsnitt 3.6 görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. 3.5.1Unga studerande på gymnasial nivå i De studiestöd som lämnas till unga studerande på gymnasienivå i är studiehjälp, bidrag till vissa funktionshindrade elever och kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Den indikator som används för att mäta rekryterande effekt är: –antal studerande med inackorderingstillägg. Den indikator som används för att mäta utjämnande effekt är: –antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg. fick ca 423 800 studerande, varav 205 300 kvinnor och 218 500 män, studiehjälp för studier i , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Av de elever som hade studiebidrag gick i kommunala gymnasieskolor och i fristående gymnasieskolor. studerade på folkhögskolor och i den kommunala vuxenutbildningen. av samtliga studerande med studiehjälp fick inackorderingstillägg . Detta motsvarar ca 8 600 studerande, varav andelen kvinnor var och andelen män . Av de elever som studerade vid fristående gymnasieskolor hade inackorderingstillägg, vilket motsvarar knappt 6 000 personer. Därutöver var det ca 2 500 studerande på folkhögskolor och ett mindre antal studerande på bl.a. kompletterande utbildningar som hade inackorderingstillägg. 17 700 studerande, varav andelen och andelen män . Extra tillägg kan lämnas med 855, beroende på familjens inkomst. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 studerande med extra tillägg den högsta bidragsnivån. Berättigade till den bidragsnivån är personer i hushåll vars inkomst understiger . Diagram 3.2 Antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg 2010–2013 studiehjälp indragen på grund av ogiltig frånvaro under /13. Det motsvarar av det totala antalet studerande med studiehjälp, vilket är en ökning med CSN:s rutin för när olovlig frånvaro ska studiehjälp indragen beror dels på en ökad medvetenhet hos skolorna om att ogiltig frånvaro ska rapporteras, dels på skärpta riktlinjer från CSN för vad som är heltidsstudier. Det var fler män än kvinnor som fick indragen studiehjälp, män och kvinnor. En stor andel av dem som rapporterats ha olovlig frånvaro får ett återkrav av den studiehjälp som redan har hunnit betalas ut. fick 423 studerande s.k. Rg- bidrag, vilket är en minskning med 24 personer jämfört med året innan. Av de studerande som fick Rg-bidrag var kvinnor och män. infördes en kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning, s.k. lärlingsersättning, på per studiemånad. betalade CSN ut i lärlingsersättning. Närmare 4 900 elever fick lärlingsersättning . Av dessa var kvinnor och män. Både antalet och andelen elever med lärlingsersättning är högre vid fristående gymnasie- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 skolor än i kommunala. Vidare är det vanligast med lärlingsersättning på VVS- och fastighetsprogrammet () följt av Handels- och administrationsprogrammet (8,), Bygg- och anläggningsprogrammet (7,) och Vård- och omsorgsprogrammet (5,). Geografiskt sett är det flest elever som har fått lärlingsersättning i . Andelsmässigt är lärlingsersättningen dock vanligast i och . Tabell 3.5 Unga studerande på gymnasienivå med studiehjälp och Rg-bidrag Antal studerande och utbetalade bidrag 3.5.2Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i Vuxna studerande kan få studiemedel för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande effekt är: –antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, –antal studerande på dessa nivåer med den högre bidragsnivån, och –andel vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel av det totala antalet studerande på dessa nivåer. Den indikator som används för att mäta utjämnande effekt är: –antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med den högre bidragsnivån. fick ca 22 800 studerande studiemedel för studier på grundskolenivå, vilket är i stort sett oförändrat jämfört med . Ungefär 13 300 studerande fick studiemedel med den högre bidragsnivån , vilket motsvarar av stödtagarna på grundskolenivå. Andelen är i princip oförändrad jämfört med föregående år. De som studerar med studiemedel på grundskolenivå är äldre än studerande på andra nivåer. var av de studerande på den nivån , medan var äldre än vuxenstuderande med studiemedel på grundskolenivå, , inom vuxenutbildning (komvux). Resterande studerade på folkhögskola. Antalet personer med studiemedel för studier på gymnasial nivå uppgick till ca 112 600, vilket är en ökning jämfört med . Cirka 33 100 studerande på gymnasial nivå fick studiemedel med den högre studerande med den högre bidragsnivån var , vilket var en ökning jämfört med . En majoritet av de studerande, , var , fördelningen har varit förhållandevis oförändrad . Av dem som studerade med studiemedel på gymnasial nivå läste inom komvux, vilket är en ökning jämfört med . Diagram 3.3 Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, fördelat på folkhögskolor och komvux, 2010–2013 Andelen kvinnor av de vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå inom komvux var medan var män. Motsvarande andelar för folkhögskolan var kvinnor och män. Diagram 3.4 Andel vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel av det totala antalet studerande på dessa nivåer, 2013 Andelen studerande med studiemedel sett till det totala antalet studerande på komvux uppgick till . För kvinnor var andelen och för män . Andelen studerande med studiemedel sett till det totala antalet studerande på folkhögskola uppgick till . För kvinnor var andelen och för män . får den högre bidragsnivån inom studiemedlen lämnas till vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–för vissa studier på grundskolenivå eller gymnasial nivå inom komvux eller folkhögskola. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 4 200 ungdomar studiemedel med den högre bidragsnivån. De ingår i det totala antalet studerande med det högre bidraget som redovisas nedan. Antalet ungdomar har ökat med 1 100 jämfört med föregående år. Av de ungdomar som tog del av satsningen var kvinnor och män. Tabell 3.6 Vuxna studerande med studiemedel Antal studerande och utbetalade bidrag 3.5.3Studerande på eftergymnasial nivå i Det studiestöd som lämnas till studerande på eftergymnasial nivå i är studiemedel. Till högskolestuderande med synskada eller annan läsnedsättning ges även möjlighet att låna studielitteratur. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande effekt är: –antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, och –andel studerande med studiemedel av det totala antalet studerande på eftergymnasial nivå. studerade ca 337 300 personer på eftergymnasial nivå i med studiemedel, vilket är en marginell ökning med 700 studerande jämfört med . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 studiemedelstagare är dock det högsta antalet på eftergymnasial nivå . Diagram 3.5 Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, 2009–2013 De allra flesta studiemedelstagare på eftergymnasial nivå , , studerade vid universitet eller högskola. var registrerade som studerande vid yrkeshögskoleutbildning eller kvalificerad yrkesutbildning. Resterande andel studerade inom utbildningsformer som t.ex. kompletterande utbildningar. Andelarna har inte förändrats nämnvärt . Antalet studerande med studiemedel minskade marginellt inom såväl universitet och högskola som inom vissa andra eftergymnasiala utbildningsformer, medan antalet inom ökade med 1 354 personer. Av de studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel var och eller äldre. Andelen studerande i gruppen har minskat . Även inom den åldersgruppen har det skett en viss förskjutning. Andelen som var minskade med en procentenhet till 2013. Diagram 3.6 Andel studerande med studiemedel av det totala antalet studerande inom olika eftergymnasiala utbildningsformer, 2013 studerade av det totala antalet studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel. Fördelningen mellan män och kvinnor är ungefär densamma. Som framgår av tabellen nedan är det fler kvinnor än män som har studiemedel för studier på eftergymnasial nivå. Andelen kvinnor och män som har studiemedel följer utvecklingen av andelen kvinnor och män som studerar på eftergymnasial nivå. har antalet män med studiemedel på eftergymnasial nivå ökat med ca 1 100 studerande medan antalet kvinnor har minskat med ca 400 studerande. Tabell 3.7 Studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel Antal studerande och utbetalade bidrag Studielitteratur för vissa högskolestuderande Högskolestuderande med läsnedsättning kan få låna anpassad studielitteratur genom Myndigheten för tillgängliga medier (MTM). MTM har fortsatt att utveckla sin mediewebb med inriktning mot tjänster speciellt för studenter och för personal på lärosäten som förmedlar myndighetens tjänster. MTM arbetar kontinuerligt med att effektivisera produktions- och distributionsprocesserna, påskynda rutinerna och förkorta 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 I projektet som startades undersöker MTM tillsammans med biblioteken vid och hur ny kurslitteratur kan produceras och vara klar redan när kursen börjar. fokuserades ansvaret för att förmedla MTM:s produkter och tjänster till lärosätenas bibliotek. Biblioteken registrerar studenter till tjänsten Egen nedladdning, som står för av all utlåning. Denna hantering har inneburit en arbetsbesparing både på lärosätena och på MTM. Antalet studerande som har rätt att beställa nyproduktion av obligatorisk kurslitteratur var 5 090 personer , vilket är en ökning med ca 350 personer jämfört med föregående år. Det huvudsakliga stödet till studerande utomlands är studiemedel. Studerande under kan i vissa fall få studiehjälp för gymnasiestudier utomlands i form av studiebidrag, inackorderingstillägg, extra tillägg och ersättning för dagliga resor. Studiemedel kan lämnas för gymnasiala och eftergymnasiala studier utomlands. Rätten till studiemedel för studier på gymnasial nivå utanför EES och är dock begränsad. Förutom ordinarie bidrag och lån kan även merkostnadslån för bl.a. undervisningsavgifter och resor lämnas. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Av dessa fick 300 personer inackorderingstillägg och ett fåtal personer fick extra tillägg eller ersättning för dagliga resor. Antalet utlandsstuderande på gymnasial nivå med studiemedel uppgick till knappt 800, vilket är en ökning med 80 studerande jämfört med året innan. Av de utlandsstuderande på nivå var kvinnor och eftergymnasial nivå med studiemedel uppgick till 33 000, vilket är en ökning jämfört med . Det är som antalet utlandsstuderande ökar med ett minskande antal. Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå var kvinnor och män. av samtliga studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå studerade utomlands . Andelen är oförändrad jämfört med året innan. Diagram 3.7 Antal studerande med studiemedel vid utlandsstudier på olika utbildningsnivåer, 2010–2013 De indikatorer som används för att mäta rekryterande effekt är: –antal studerande utomlands med studiehjälp, och Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå utgjorde gruppen fritt utresande studenter, dvs. studerande som på eget initiativ studerar utomlands utan stöd av något avtal –antal studerande utomlands med studiemellan lärosäten, den största andelen med ca medel på gymnasial och eftergymnasial nivå. Antalet studerande med studiehjälp för gymnasiestudier utomlands uppgick till ca 1 200 , vilket i princip är oförändrat Gruppen studerande inom ramen för utbytesprogram utgjorde och därutöver läste språkkurser som i studiemedelshänseende bedöms som eftergymnasiala men som inte ger rätt till högskolepoäng. Antalet fritt utresande och antalet studerande inom ramen för utbytesprogram ökade . Över en längre tidsperiod är trenden att fritt utresande ökar och att andelen studerande 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 på eftergymnasiala språkkurser som inte ger högskolepoäng minskar. Andelen studerande på utbytesprogram har varit relativt , men den har ökat . av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå studerade inom EES och i . De tio länder som tar emot flest svenska studerande är: , , , , , , , , och . Det är främst yngre studiemedelstagare som väljer utlandsstudier. Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå var under och eller äldre. Tabell 3.8 Studerande utomlands Antal studerande och utbetalade bidrag män (%) varav extra tillägg eller För att underlätta för personer med barn att studera får studiemedel i form av ett tilläggsbidrag lämnas utöver ordinarie studiemedel. Bidraget lämnas som ett differentierat stöd beroende på antalet barn. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande och utjämnande effekt är: –antal studerande med tilläggsbidrag, –antal studerande utomlands med tilläggsbidrag, och –andel studerande med studiemedel på grundskolenivå, gymnasial nivå och eftergymnasial nivå med tilläggsbidrag. Tilläggsbidraget syftar till att underlätta för föräldrar att studera samt att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer. Det kan därför också anses ha en utjämnande, dvs. selektivt rekryterande effekt på målgruppen. Det är därför lämpligt att samma indikator används för att mäta flera delar av måluppfyllelsen. fick ca 78 300 studerande med studiemedel tilläggsbidrag, vilket i stort sett är oförändrat jämfört med . Av dessa var kvinnor och män. Diagram 3.8 Antal studerande med tilläggsbidrag, 2009– 2013 Av de studerande som fick tilläggsbidrag studerade på grundskolenivå, på gymnasial nivå på eftergymnasial nivå. Skillnaderna kan bl.a. förklaras av att det skiljer i ålder mellan de olika studerandegrupperna och att äldre studerande oftare har barn. De studerande som fick tilläggsbidrag hade i genomsnitt 1,8 barn och sammanlagt betalades det ut tilläggsbidrag för 140 800 barn. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.9 Tilläggsbidrag till studerande med barn Antal studerande och utbetalade bidrag Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande och utjämnande effekt är: –studiemedlens allmänna köpkraft i en jämförelse med konsumentprisindex. Den studerandes ekonomi kan vara avgörande för om en person rekryteras till studier. Ett studiestödssystem som uppfattas som generöst och rättvist har både en utjämnande och rekryterande effekt för individerna. Effekten beror dels på behovet av stöd, dels på om stödet är tillräckligt för att möjliggöra studier. Det är därför lämpligt att indikatorn används för att mäta flera delar av måluppfyllelsen. En jämförelse med konsumentprisindex (KPI) visar att studiemedlens allmänna köpkraft var den högsta sedan studiemedelssystemet infördes . Detta tyder på att studiemedlens värde står sig väl, och att värdet stärkts . Den ökade köpkraften kan delvis förklaras av att studiemedlen höjdes både 2010 och 2011. Diagram 3.9 Jämförelse mellan utvecklingen av studiemedelsbeloppen och konsumentprisindex 2001–2013 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 CSN har ökat sin kunskap om de studerandes ekonomiska och sociala situation. När CSN undersöker hur mycket studiemedlen räcker till används flera olika metoder. CSN genomför bl.a. en större enkätundersökning . Enkätundersökningen som gjordes visar att fler ser positivt på den ekonomiska situationen. Av samtliga studerande som deltog i undersökningen svarade att ekonomin under studierna är ganska bra, bra eller mycket bra. Detta är en ökning . Män och kvinnor gör i princip en likartad bedömning av sin ekonomiska situation. Av de studerande som hade både studiebidrag och studielån ansåg att studiemedlen helt täcker deras levnadsomkostnader. Detta är en ökning . Precis som vid undersökningen 2011 uppger män i något större utsträckning än kvinnor att studiemedlen helt eller till stor del täcker omkostnaderna. Studerande kvinnor är generellt sett något äldre än studerande män. Då levnadsomkostnaderna tenderar att öka i takt med åldern, kan åldersskillnaden bidra till att förklara skillnaden mellan män och kvinnor. Studerande med barn upplevde sin studieekonomi bättre än de gjorde 2011, vilket tyder på att den ekonomiska situationen för studerande föräldrar har förbättrats . Tilläggsbidraget till studerande med barn höjdes . Undersökningen visar också att en lägre andel av studiemedelstagarna arbetar vid sidan av studierna. uppgav av dem att de arbetade vid sidan av sina studier, vilket är en minskning 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kvinnor arbetar i betydligt högre utsträckning än män vid sidan om studierna. Som vid tidigare undersökningar angavs som skäl till varför de väljer att arbeta vid sidan av studierna bl.a. att de får arbetspraktik, att det gör det lättare att få ett arbete efter avslutade studier och att det ger extrapengar. 3.5.7Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta rekryterande och utjämnande effekt är: –antal studerande som tog studielån i förhållande till antal studerande med studiebidrag (s.k. lånebenägenhet), –andel utlandsstuderande med studielån, och –andel studerande med studielån på eftergymnasial nivå med merkostnads- och tilläggslån. Ett attraktivt studielån som är tillräckligt och som det finns ett behov av kan påverka en persons val att studera. Detta oavsett vilken bakgrund en individ har. Det är därför lämpligt att samma indikator används för att mäta flera delar av måluppfyllelsen. De indikatorer som används för att mäta god effekt på samhällsekonomin är: –de studerandes lånebenägenhet i olika åldersgrupper och på olika utbildningsnivåer, –antal studerande med studielån på eftergymnasial nivå med merkostnads- och tilläggslån, –andel utlandsstuderande med studielån, och –genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga fördelat på studienivå och kön. Antalet studerande som tar studielån i förhållande till antalet studerande med studiebidrag, lånebenägenheten, har minskat kontinuerligt sedan studiestödsreformen . har dock lånebenägenheten ökat . Lånebenägenheten för samtliga utbildningsnivåer var jämfört 2012. Lånebenägenheten vid studier på grundskolenivå minskade något och var . Vid studier på gymnasial nivå minskade lånebenägenheten marginellt jämfört med föregående år och uppgick till . Lånebenägenheten vid studier på eftergymnasial nivå i ökade jämfört med föregående år och uppgick till . Tabell 3.10 Studerandes lånebenägenhet på olika utbildningsnivåer, 2010–2013 Andel av samtliga låntagare Män tar oftare studielån jämfört med kvinnor. tog av männen lån jämfört av kvinnorna. Särskilt stor är skillnaden för studerande på grundskolenivå. Där hade av männen studielån, jämfört med av kvinnorna. Utlandsstuderande är mer benägna att ta lån än de som studerar i . var andelen utlandsstuderande som hade studielån , vilket är i paritet med föregående år. Lånebenägenheten varierar inte enbart mellan studerande på olika studienivåer utan även mellan olika åldersgrupper. De yngsta och de äldsta studiemedelstagarna är de som i minst utsträckning väljer att ta studielån. För ungdomar i åldrarna 20–uppgick lånebenägenheten till . lånade studerande i åldrarna 25–, av vilka tog lån. Diagram 3.10 Studerandes lånebenägenhet fördelat på åldersgrupper och kön, 2013 Antalet studerande med studielån som även har tilläggslån var oförändrat 2013 jämfört med föregående år. I genomsnitt tog totalt av de studerande med studielån även tilläggslån . Nästan 15 000 personer fick tilläggslån för studier i på eftergymnasial nivå, vilket är oförändrat . Män tar tilläggslån i större utsträckning än kvinnor. Av de heltidsstuderande männen som var tog tilläggslån, medan motsvarande andel bland kvinnor var något lägre, . Diagram 3.11 Antal studerande med tilläggslån på olika utbildningsnivåer, 2010–2013 2010 2011 2012 2013 2010 2011 2012 2013 2010 2011 2012 2013 Antalet stödtagare med merkostnadslån för t.ex. undervisningsavgifter, dubbel bosättning eller resor mellan hemorten och studieorten för studier i ökade något . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.12 Antal studerande med merkostnadslån på olika utbildningsnivåer, 2010–2013 2010 2011 2012 2013 2010 2011 2012 2013 2010 2011 2012 2013 Det är främst studerande på eftergymnasial nivå som tar merkostnadslån. Det har samband med att utlandsstuderande är den grupp som främst tar merkostnadslån och de studerar oftast på den nivån. Andelen utlandsstuderande som tog merkostnadslån var . Merkostnadslån till utlandsstuderande får lämnas för exempelvis resor, försäkring och undervisningsavgifter. Män och kvinnor tar merkostnadslån i lika stor utsträckning. Tabell 3.11 Studerande med studielån, tilläggslån och merkostnadslån Antal studerande och utbetalade belopp Utbildning ger avkastning både för den enskilde och för samhället i stort. Kostnaderna för utbildning delas därför mellan den enskilde och samhället. Studiemedlen består av en bidragsdel och en frivillig lånedel. Ett sätt att mäta skuldsättningen är att titta på hur stor skuld de studerande har vid återbetalningens början, dvs. direkt efter studierna. Skuldsättningen skiljer sig mycket mellan studerande på olika nivåer. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.13 Genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga 2013 fördelat på studienivå och kön Grundskolenivå Gymnasial nivå Eftergymnasial De studerande som har tagit lån för eftergymnasiala studier i och som börjat betala tillbaka på sin skuld har lånat i genomsnitt , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Denna grupp kan ha studerat på flera utbildningsnivåer, men har inte haft studiemedel för utlandsstudier. För dem som har studerat på eftergymnasial nivå och som helt eller delvis studerat utomlands var skuldsättningen i genomsnitt . Utlandsstuderande är mer benägna att ta studielån än de som studerar i . Av samtliga låntagare som blev återbetalningsskyldiga hade en skuld som var lägre än . Andelen med en studieskuld på uppgick till , vilket är högre jämfört med föregående årsskifte. Skuldsättningen har ökat något för samtliga utbildningsnivåer jämfört med föregående årsskifte. Att skuldbeloppen ökar beror främst på att höjningarna av studiemedlens lånedel 2010 och 2011 börjar synas på skuldsättningen. 3.5.8Låntagare och den totala studieskulden Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att mäta god effekt på samhällsekonomin är: –total studieskuld, varav andel osäkra fordringar, –andel inbetalt årsbelopp för bosatta utomlands jämfört med bosatta i , –antal personer som har beviljats nedsättning av det belopp som ska betalas tillbaka och totalt värde på nedsättningen, –antal beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl och totalt avskrivet belopp, –antal personer där krav på återbetalning av studiestöd har överförts till och den ackumulerade fordran hos myndigheten, och –total fordran på utomlands bosatta återbetalare, varav andel osäkra fordringar. Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgick till knappt 1,5 miljoner vid utgången av 2013. Antalet låntagare ökade med drygt 19 000 . Antalet låntagare med lån i två eller i vissa fall tre olika återbetalningssystem uppgick till ca 138 100 personer. I takt med att låntagare slutbetalar sina skulder i de äldre återbetalningssystemen minskar antalet låntagare med mer än ett lån. minskade antalet låntagare med mer än ett lån med 18 200 personer. Återbetalningen av studielån ökade något . Jämfört med 2012 betalades det in ca mer till CSN. Totalt betalades inklusive räntor och avgifter in.