prop · H20322 · 2014-12-11 00:00:00 — Remissinstanserna är positiva till eller har inte haft något att erinra mot utredningens förslag att påföljden extratjänst tas bort. Som framkommit ovan anser regeringen att extratjänst som påföljd inte kan anses oförenlig med folkrättsliga förpliktelser i alla situationer och avseende alla personalkategorier. Mot bakgrund av att något praktiskt behov av extratjänst inte har identifierats saknas dock skäl att närmare undersöka i vilka situationer och för vilka personalkategorier påföljden är konventionsenlig och skulle kunna behållas. Påföljden bör i stället avskaffas. Genom att helt ta bort disciplinpåföljden extratjänst uppnås likhet för samtliga personalkategorier och överensstämmelse med det disciplinansvarssystem som gäller för anställda i Försvarsmakten enligt där disciplinpåföljderna utgörs av varning och löneavdrag. Regeringen föreslår av dessa skäl att extratjänst inte ska vara kvar som disciplinpåföljd i LDT. Det innebär att disciplinpåföljderna kommer att vara varning och löneavdrag. Regeringens förslag: Ett tillägg görs i lagen om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. som innebär att lagens bestämmelser om disciplinansvar inte gäller för dem som genomgår militär utbildning vid Försvarsmakten som en del av en högskoleutbildning för förseelser mot vilka högskolan får vidta disciplinära åtgärder. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: Försvarshögskolan är positiv till förslaget att det i LDT införs ett tillägg om när högskolans respektive LDT:s disciplin- ansvarsregler ska tillämpas. forskningsinstitut har haft synpunkter på den lagtekniska utformningen av utredningens förslag. Övriga remissinstanser har inte särskilt kommenterat förslaget men stöder eller har ingen erinran mot utredningens förslag generellt. Skälen för regeringens förslag: Ansvaret för genomförandet av officersprogrammet är överfört från Försvarsmakten till På uppdrag av Försvarshögskolan utbildas dock officersaspiranterna i vissa avseenden av Försvarsmakten. den verksamhetsförlagda delen av utbildningen och genom att personal som är anställd av Försvarsmakten genomför övningsmoment med är officersaspiranterna inom officers- programmet såväl studenter vid som militär personal i Detta innebär att de omfattas av två olika disciplinansvarssystem: LDT eftersom de genomgår utbildning för att få anställning i Försvarsmakten (1 § andra punkten LDT) och högskoleförordningen (1993:100) eftersom de är studenter vid en Prop. 2014/15:22 högskola. Som framkommit i utredningen har den nuvarande regleringen i vissa fall gett upphov till oklarheter om vilket disciplinärt system som är tillämpligt. Regeringen delar utredningens uppfattning att lagstiftningen bör utformas så att den förhindrar att dubbla disciplinförfaranden åläggs och att en disciplinförseelse till följd av förbiseende eller oklarhet kring ansvaret lämnas utan åtgärd. Det disciplinära regelverk som högskolan omfattas av är anpassat till högskolornas verksamhet. I högskoleförordningen regleras disciplinära åtgärder mot förseelser i studiemiljön som fusk vid prov, störande av undervisningen eller övrig studieverksamhet och trakasserier av andra studenter eller arbetstagare vid högskolan. Regeringen delar utredningens bedömning att eftersom ansvaret för genomförandet av officersprogrammet ligger på en högskola bör disciplinförseelser av studenterna i första hand hanteras av Försvarshögskolan i enlighet med de regler som i allmänhet gäller för högskolan. Detta bör gälla oavsett var utbildningsverksamheten bedrivs och därmed även sådan del av högskoleutbildningen som är förlagd till Försvarsmaktens förband och skolor. Det finns dock skäl att bibehålla en ordning enligt vilken även LDT är tillämplig. som officersaspiranterna är studenter vid en högskola utgör de militär personal. Under den verksamhetsförlagda utbildningen vid förbanden samverkar officersaspiranterna med övrig personal inom Försvarsmakten, och har att lyda förmans eller annans order liksom att följa instruktioner. I utbildningen ingår att hantera vapen och sprängmedel. Det förekommer övningsmoment som omfattas av Försvarsmaktens säkerhetsreglering. Studenterna kan även komma att få tillgång till information som rör rikets säkerhet. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är motiverat att ställa samma krav på disciplin och ordning då det gäller studenter vid officersprogrammet som genomför utbildning vid Försvarsmakten, som på annan personal inom Försvarsmakten. Vad som utgör en förseelse enligt LDT utgör inte alltid en förseelse enligt högskolans disciplinansvarssystem. Officersaspiranter vid bör därför även fortsättningsvis omfattas av LDT när de utbildas vid Försvarsmakten. LDT ska dock inte gälla sådana förseelser mot vilka högskolan får vidta disciplinära åtgärder. Högskolans disciplinära regelsystem ska alltså ges företräde framför LDT. Ett tillägg bör därför göras i LDT som anger detta. Regeringens förslag: Ett tillägg görs i lagen om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. som innebär att även chefen för den taktiska staben eller chefen för kontingenten i en internationell militär insats, om han eller hon har lägst överstelöjtnants eller kommendörkaptens tjänstegrad, får fatta beslut i frågor om disciplinansvar eller åtals- anmälan när de rör en anställd i Försvarsmakten som tjänstgör i en internationell militär insats. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte särskilt kommenterat förslaget men stöder eller har ingen erinran mot utredningens förslag generellt. Skälen för regeringens förslag: I 20 § första meningen LDT stadgas att frågor om disciplinansvar eller åtalsanmälan i Försvarsmakten prövas av chefen för det förband eller den enhet av annat slag där den disciplinansvarige tjänstgör eller senast har tjänstgjort, såvida chefen har lägst överstes eller kommendörs tjänstegrad. I 20 § andra meningen LDT anges vidare att Försvarsmakten får besluta att någon annan chef vid förbandet eller enheten som har lägst överstelöjtnants eller kommendörkaptens tjänstegrad får pröva ärendena. Ytterligare bestämmelser om beslutförhet finns i förordningen (2010:651) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser. I 15 § första stycket anges att vid tillämpning av 20 § LDT anses den som är anställd i Försvarsmakten och tjänstgör i en internationell militär insats tjänstgöra vid den enhet där han eller hon huvudsakligen fullgör sin tjänstgöring. I 15 § andra stycket nämnda förordning stadgas vidare att frågor om disciplinansvar eller åtalsanmälan, utöver av de befattningshavare som sägs i 20 § LDT, får avgöras av chefen för taktisk stab eller chefen för en kontingent i en internationell militär insats, om han eller hon har lägst överstelöjtnants eller kommendörkaptens tjänstegrad. Det övergripande ansvaret för att leda en internationell militär insats ligger på chefen för en taktisk stab. Den ansvariga taktiska chefen utser en kontingentschef som ansvarar för, och sammanhåller, svenska angelägenheter inom insatsområdet. Kontingentschefen är också kontaktperson för svenska angelägenheter mellan insatsområdet och . Dessa befattningshavare bör även fortsättningsvis kunna fatta beslut i frågor om disciplinansvar eller åtalsanmälan när det gäller anställda som tjänstgör i internationella militära insatser. Det finns dock anledning att samla bestämmelserna om behöriga på ett ställe. Bestämmelsen i 15 § andra stycket förordningen om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser bör därför införas i LDT. I syfte att undvika en dubbelreglering har regeringen för avsikt att upphäva bestämmelsen i 15 § andra stycket förordningen om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser. 10Ingen anmälningsskyldighet för olyckor och tillbud vid internationella militära insatser Regeringens förslag: Hänvisningen till 3 kap. 3 a § arbetsmiljölagen ska tas bort i lagen om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser så att Försvarsmakten vid sådana insatser inte omfattas av anmälningsskyldigheten för olyckor och tillbud. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. tillstyrker eller är positiva till förslaget. Försvarsmakten har inte något att invända mot förslaget. Övriga remissinstanser har avstått från att yttra sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Arbetsmiljölagen (1977:1160) och därtill hörande bestämmelser i arbetsmiljöförordningen (1977:1166) är i princip inte tillämpliga utanför gränser. I 1 kap. 4 § sista stycket arbetsmiljölagen finns dock en upplysning om att den gäller utomlands på det sätt som framgår av 5 § lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser. trädde vissa ändringar i arbetsmiljöregleringen i kraft. Dessa innebär bl.a. att bestämmelsen om arbetsgivares skyldighet att anmäla olycksfall och allvarliga tillbud i arbetet flyttades från 2 § arbetsmiljöförordningen till lagens nya 3 kap. 3 a §. Ingen ändring i sak var avsedd i denna del (prop. 2012/13:143, bet. 2012/13:AU11, rskr. 2012/13:284). Det har uppmärksammats att 5 § lagen om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser anger att 3 kap. 1–4 §§ arbetsmiljölagen ska tillämpas i insatsområdet om inte tjänstgöringsförhållandena hindrar det. Det medför att kravet på anmälan av olycksfall och tillbud nu till skillnad från tidigare även kommit att omfatta Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser, vilket inte varit avsikten. Hänvisningen till 3 kap. 3 a § arbetsmiljölagen i 5 § lagen om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser bör därför tas bort. Regeringens förslag: Lagändringarna i lagen om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. och lagen om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser föreslås träda i kraft . Eftersom extratjänst upphävs som disciplinpåföljd införs övergångsbestämmelser avseende de fall då beslut om extratjänst har tagits före ikraftträdandet men där verkställighet inte har skett. beslutad extratjänst ska då räknas om till löneavdrag i den del den inte verkställts före ikraftträdandet. Vid omräkningen ska två timmars extratjänst motsvara en dags löneavdrag. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Utredningen har dock föreslagit att ändringarna i LDT ska träda i kraft . Promemorians förslag: I promemorian har föreslagits att ändringen i lagen om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser ska träda i kraft . 2014/15:22 Remissinstanserna har inte särskilt kommenterat förslagen i denna del. Skälen för regeringens förslag: Förslagen till ändringar i LDT bör kunna träda i kraft . Lagens bestämmelser i den nya lydelsen ska tillämpas oavsett om disciplinförseelsen begåtts före eller efter ikraftträdandet. Eftersom disciplinpåföljden extratjänst enligt regeringens förslag tas bort bör en särskild övergångsbestämmelse införas som hanterar fall där ett beslut om extratjänst har tagits före ikraftträdandet men där verkställigheten ännu inte har skett. beslutad extratjänst ska då räknas om till löneavdrag i den del den inte verkställts före ikraftträdandet. Vid omräkningen ska två timmars extratjänst motsvara en dags löneavdrag i enlighet med omräkningsregeln i nu gällande 38 § andra meningen LDT. Ändringen i lagen om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser bör träda i kraft . Lagförslaget föreslås därför träda i kraft . Övergångsbestämmelser till ändringen har inte bedömts nödvändiga. 12 Ekonomiska konsekvenser av förslagen Regeringens bedömning: Förslagen får inga ekonomiska konsekvenser. Utredningens bedömning och bedömningen i promemorian överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte yttrat sig särskilt i frågan. Skälen för regeringens bedömning: Förslagen till förändringar i LDT innebär bl.a. att den obligatoriska skyldigheten att vid en disciplinförseelse ingripa med åläggande om disciplinpåföljd tas bort och att påföljden extratjänst avskaffas. Vidare föreslås ändringar i lagen som fastställer i vilken utsträckning officersaspiranter vid omfattas av LDT. Förslagen får inte några ekonomiska konsekvenser. Förslaget om ändring i lagen om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser syftar till att hänvisningen i den lagens 5 § ska avse de bestämmelser i arbetsmiljölagen som varit lagstiftarens avsikt. Ändringen medför inte några ökade kostnader. 13.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. I punkten 2 förtydligas att endast de som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten utan att vara anställda avses. I övrigt är ändringen av punkten 2 endast språklig och innebär ingen ändring i sak. Ett nytt stycke införs vidare i 1 § som innebär att lagens bestämmelser om disciplinansvar inte gäller för dem som genomgår militär utbildning vid Försvarsmakten som en del av en högskoleutbildning för förseelser mot vilka högskolan får vidta disciplinära åtgärder. Bestämmelsen omfattar officersaspiranter som genomgår utbildning som leder till officersexamen vid . Disciplinära åtgärder kan alltså enligt förslaget vidtas enligt bestämmelserna i endast i de fall en officersaspirant har gjort sig skyldig till en sådan disciplinär förseelse som inte omfattas av högskoleförordningen. Den föreslagna ändringen behandlas i avsnitt 8. Ändringen är endast språklig och föranleds av att begreppet ”utomordentliga förhållanden", som tidigare återfanns i 13 kap. 6 § regeringsformen, genom en ändring som trädde i kraft ersatts med begreppet ”extraordinära förhållanden” (se nuvarande 15 kap. 6 § regeringsformen). Genom ändringen uppnås överensstämmelse med regeringsformens begreppsbildning. Ändringen består i att den obligatoriska skyldigheten att ingripa med åläggande om disciplinpåföljd mot en disciplinansvarig tas bort, och ersätts med en fakultativ regel enligt vilken myndigheten ges rätt att avgöra när disciplinpåföljd ska åläggas. Genom ändringen ges ett utrymme för beslutsfattare inom Försvarsmakten att välja andra tillrättavisande och felförebyggande metoder än disciplinpåföljd. Ändringen sker genom att verbet ”ska” i paragrafen ersätts med verbet ”får”. Paragrafen behandlas i avsnitt 6. Ändringen, som behandlas i avsnitt 7, innebär att extratjänst tas bort som disciplinär påföljd, vilket medför att disciplinpåföljderna blir varning och Bestämmelsen anger vilken behörighet som krävs för att en befattningshavare inom Försvarsmakten ska få besluta i frågor om disciplinansvar eller åtalsanmälan. Genom ändringen görs ett tillägg som innebär att även chefen för den taktiska staben eller chefen för kontingenten i en internationell militär insats, om han eller hon har lägst överstelöjtnants eller kommendörkaptens tjänstegrad, får fatta beslut i dessa frågor när de rör en anställd i Försvarsmakten som tjänstgör i en internationell militär insats. Detta motsvarar vad som framgår av 15 § andra stycket förordningen (2010:651) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser. Paragrafen behandlas i avsnitt 9. 34 § och 35 § I bestämmelserna görs följdändringar som föranleds av att extratjänst tas bort som disciplinär påföljd. Dessutom görs vissa språkliga moderniseringar. Enligt punkten 1 föreslås ändringarna i lagen träda i kraft . Lagens bestämmelser i dess nya lydelse ska tillämpas oavsett om disciplinförseelsen begåtts före eller efter ikraftträdandet. Eftersom extratjänst upphävs som disciplinpåföljd ska enligt punkten 2 extratjänst som beslutats före ikraftträdandet räknas om till löneavdrag i den del den inte verkställts före ikraftträdandet. Vid omräkningen ska två timmars extratjänst motsvara en dags löneavdrag i enlighet med omräkningsregeln i tidigare gällande 38 § andra meningen LDT. Bestämmelserna behandlas i avsnitt 11. Förslag till lag om ändring i lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid Paragrafen reglerar i vilken utsträckning Försvarsmakten har att tillämpa arbetsmiljölagen (1977:1160) i insatsområdet i en internationell militär Hänvisningen i paragrafen till 3 kap. 3 a § arbetsmiljölagen tas Ändringen innebär att Försvarsmakten vid en internationell militär inte omfattas av den anmälningsskyldighet som bland annat innefattar anmälan av dödsfall eller svårare personskada som har inträffat i samband med arbetets utförande. Förslaget behandlas i avsnitt 10. Sammanfattning av betänkandet Disciplinansvar i ett reformerat försvar (SOU 2013:36) Försvarsmaktens personal och den övriga personalen inom totalförsvaret omfattas i disciplinhänseende av två olika lagar. För värnpliktiga, civilpliktiga, rekryter, officersaspiranter, hemvärnsmän och viss övrig icke anställd personal samt sådan anställd personal som tjänstgör utomlands i en internationell militär insats är lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. (LDT) tillämplig. Anställd övrig personal inom Försvarsmakten omfattas i fredstid av de disciplinära reglerna i lagen (1994:260) om offentlig anställning (). Är i krig gäller LDT för alla som är tjänstgöringsskyldiga i Försvarsmakten. Utredningen har haft i uppdrag att se över dessa regler och föreslå de åtgärder som behövs för att bestämmelserna om disciplinansvar bättre ska passa det reformerade försvarets nya uppgifter och personalkategorier. Utredningen föreslår sammanfattningsvis att den nuvarande ordningen, såvitt gäller vilka lagar som ska tillämpas och vilka situationer samt personalkategorier som ska omfattas av vilket regelverk, i grunden bör bestå oförändrad. Utredningen föreslår dock ett antal ändringar i LDT, bl.a. att disciplinpåföljden extratjänst avskaffas, den nu obligatoriska skyldigheten enligt LDT att besluta om disciplinpåföljd i de fall som inte bedöms som ringa ersätts med en fakultativ bestämmelse enligt vilken beslutsfattaren ges möjlighet att avgöra när så ska ske, samt en reglering av när högskolans disciplinansvarssystem respektive LDT ska gälla officersaspiranter vid . Betänkandets lagförslag (SOU 2013:36) Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. dels att 12, 15, 36, 38, 39, 49 §§ ska upphöra att gälla, dels att 1, 3, 8, 10, 20, 34 och 35 §§ ska ha följande lydelse. Denna lag gäller för 1. totalförsvarspliktiga då de är skyldiga att fullgöra värnplikt eller civilplikt enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 2. dem som genomgår utbildning för att få militär anställning i Försvarsmakten eller i övrigt genomgår militär utbildning inom myndigheten, 2. dem som utan att vara anställda genomgår militär utbildning vid Försvarsmakten utom, då fråga är om högskoleutbildning, det rör sådan förseelse mot vilken högskolan får vidta disciplinära åtgärder, 3.hemvärnsmän då de är tjänstgöringsskyldiga, 4.dem som genom krigsfrivilligavtal eller annat avtal åtagit sig att tjänstgöra frivilligt i befattningar i Försvarsmaktens krigsorganisation, då de är tjänstgöringsskyldiga, 5.dem som är anställda i Försvarsmakten och tjänstgör utomlands i en internationell militär insats. Om är i krigsfara eller om det råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, får regeringen föreskriva att 2 § skall tillämpas. Om är i krigsfara eller om det råder sådana extraordinära förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, får regeringen föreskriva att 2 § ska tillämpas. En disciplinansvarig som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter vad han eller hon på grund av instruktioner, förmäns eller andra chefers order eller i övrigt skall iaktta i tjänsten skall åläggas disciplinpåföljd för 1 Senaste lydelse SFS 2010:453. En disciplinansvarig som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter vad han eller hon på grund av instruktioner, förmäns eller andra chefers order eller i övrigt ska iaktta i tjänsten får åläggas disciplinpåföljd för I ringa fall skall någon påföljd dock inte åläggas. Disciplinpåföljderna är varning, extratjänst och löneavdrag. Vid val av påföljd är varning att anse som en lindrigare påföljd än extratjänst och löneavdrag. Särskilt avseende skall fästas vid omständigheter som talar för att påföljden kan stanna vid varning. I Försvarsmakten skall ärenden som avses i 19 § prövas av chefen för det förband eller den enhet av annat slag där den disciplinansva- rige tjänstgör eller senast har tjänstgjort, såvida chefen har lägst besluta, att någon annan chef vid förbandet eller enheten som har I ringa fall ska någon påföljd dock inte åläggas. Disciplinpåföljderna är varning och löneavdrag. Vid val av påföljd är varning att anse som en lindrigare påföljd än löneavdrag. Särskilt avseende ska fästas vid omständigheter som talar för att påföljden kan stanna vid varning. I Försvarsmakten ska ärenden som avses i 19 § prövas av chefen för det förband eller den enhet av annat slag där den disciplinansvarige tjänstgör eller senast har tjänstgjort, såvida chefen har lägst överstes eller kommendörs tjänstegrad. Sådana frågor får dessutom avgöras av chefen för taktisk stab eller chefen för en kontingent i en internationell militär insats, om han eller hon har lägst överstelöjtnants eller kommendörkaptens tjänstegrad. Försvarsmakten får besluta, att någon annan chef vid förbandet eller enheten som har lägst överstelöjtnants eller kommendörkaptens tjänstegrad får pröva ärenden enligt första stycket. Beslut om disciplinpåföljd skall verkställas möjligt efter det att beslutet har vunnit laga kraft. I beslut om extratjänst får det bestämmas att beslutet skall verkställas trots att det inte vunnit laga kraft, om den disciplinansvarige samtycker till detta eller det behövs av hänsyn till 2Senaste lydelse SFS 2002:277. 3Senaste lydelse SFS 2002:277. Beslut om disciplinpåföljd ska verkställas möjligt efter det att beslutet har vunnit laga kraft. ordningen inom den verksamhet Extratjänst får inte verkställas . Löneavdrag får verkställas med högst en fjärdedel av dagersättning eller motsvarande ersättning vid varje utbetalningstillfälle. Löneavdrag får verkställas med högst en fjärdedel av dagersättning eller motsvarande ersättning vid varje utbetalningstillfälle. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Tidigare beslutad extratjänst ska omräknas till löneavdrag i den del det inte verkställts före ikraftträdandet. Vid omräkningen ska två timmars extratjänst motsvara en dags löneavdrag. 4 Senaste lydelse SFS 2002:277. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2013:36) Remissen ställdes till följande myndigheter och organisationer: ombudsmän, för , , , , , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, , , , Försvarshögskolan, Arbetsdomstolen, , kommuner och landsting, akademikers centralorganisation, , i , , , , , , Facket för Service och Kommunikation, , , Fredsbaskrarna , , , , Föreningen och . Följande har inte hörts av: , , Reservofficerarna, SACO-S, , Facket för Service och Kommunikation, , , , Föreningen och . Följande har uppgett att de avstår från att yttra sig: kommuner och landsting, , i och . 1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m.1 dels att 12, 15, 36, 38, 39 och 49 §§ ska upphöra att gälla, dels att 1, 3, 8, 10, 20, 34 och 35 §§ ska ha följande lydelse. Denna lag gäller för 1. totalförsvarspliktiga då de är skyldiga att fullgöra värnplikt eller civilplikt enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 2. dem som genomgår utbildning 2. dem som utan att vara anställda för att få militär anställning i genomgår militär utbildning vid Försvarsmakten eller i övrigt genomgår militär utbildning inom 3.hemvärnsmän då de är tjänstgöringsskyldiga, 4.dem som genom krigsfrivilligavtal eller annat avtal åtagit sig