prop · H2031d4 · 2014-10-23 00:00:00 — Förslag om strukturreformer i kreditinstitut presenterade ett förordningsförslag gällande strukturella reformer i europeiska kreditinstitut. Förslaget innebär ett förbud för kreditinstitut, som uppfyller vissa tröskelvärden, att bedriva handel för egen räkning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 sådan verksamhet bedrivs måste denna verksamhet avyttras, avvecklas eller förläggas till en separat kapitaliserad legal enhet. Förordningsförslaget är en uppföljning av den s.k. Liikanenrapporten om strukturreformer i banker som presenterades . Förordningen syftar till att reducera kopplingarna inom det finansiella systemet och därigenom sannolikheten för smittoeffekter vid kris. Den syftar även till att reducera bankers risktagande med kapital som, enligt EU- kommissionens uppfattning, är subventionerat genom implicita och explicita statsgarantier. Vidare anser att förordningen bidrar till större marknadsdisciplin och därmed inriktar den europeiska banksektorn på att bättre gynna realekonomin och skapa hållbar tillväxt. Förhandlingarna i rådet inleddes under det grekiska ordförandeskapet. och rådet har antagit flera nya direktiv och förordningar som innebär omfattande regeländringar med syftet att främja väl fungerande finansmarknader. Till stor del handlar de nya och uppdaterade reglerna om att främja stabilitet, integration och konkurrens- kraft på finansmarknaderna genom att bl.a. göra marknaderna mer motståndskraftiga, effektiva och öppna samt att stärka skyddet för investerare. De nya reglerna medför: –Utökade och stärkta krav, –förstärkt tillsyn, –ökad transparens, –anpassningar till den tekniska utvecklingen, –stärkt skydd för investerare, –stärkt konkurrens och effektivitet och –säkrare clearing, avveckling och konto- föring av värdepapper. Av de rättsakter som antagits kan bety- delsen av några centrala regelverk på finansmark- nadsområdet särskilt framhållas. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Utökade och stärkta krav EU-direktivet om marknader för finansiella instrument har reviderats och kompletterats med en ny EU-förordning. Detta regelverk gäller företag som driver värdepappersrörelse, som t.ex. när banker och värdepappersbolag tillhanda- håller investeringstjänster till sina kunder och utför investeringsverksamhet avseende finan- siella instrument. Regelverket gäller även för börsernas drift av reglerade marknader och andra handelsplatser (t.ex. multilaterala handelsplatt- formar, MTF-plattformar). Direktivet och förordningen utgör tillsammans det centrala regelverket för hur handel med finansiella instrument ska bedrivas och hur investerings- tjänster ska tillhandahållas. Även den reglering som finns i det s.k. marknadsmissbruksdirektivet har reviderats. Det direktivet har ersatts av en ny EU-förordning om marknadsmissbruk, som kompletteras av ett nytt direktiv om straffrättsliga sanktioner mot de allvarligaste formerna av marknadsmissbruk. Dessa rättsakter ska säkerställa marknadens integritet. Det nya regelverket om marknads- missbruk är anpassat till ändringarna i regelverket för marknader för finansiella instrument och omfattar bl.a. alla finansiella instrument som handlas på de handelsplatser som regleras i det sistnämnda regelverket, oavsett om handeln sker på eller utanför en sådan handelsplats. De nu nämnda rättsakterna utvidgar och förstärker regelverket på bl.a. följande viktiga områden. –Handeln med finansiella instrument ska i större utsträckning än ske på genom- lysta handelsplatser. För detta ändamål skapas en ny typ av reglerad handelsplats som benämns organised trading facility (OTF-plattform) samt regler som begränsar möjligheten att handla finansiella instrument utanför handelsplatser, så kallad over the counter handel (OTC-handel). –Råvaru- och derivatmarknaderna, inklusive marknaderna för utsläppsrätter, blir föremål för särskilda regler i syfte att åtstadkomma öppen och ordnad handel, förstärkt tillsyn samt minskad skadlig spekulation. –Algoritmisk högfrekvenshandel (ibland benämnd robothandel) blir tillståndspliktig och regleras i syfte att stärka tillsynen och minska utrymmet för marknadsmissbruk. –Mer robusta och effektiva marknads- strukturer införs, bl.a. genom krav på tillförlitliga handelssystem och mekanismer för att kunna avbryta handeln vid marknadsoro. –Åtgärder vidtas och system införs för att säkerställa att tillsynsmyndigheterna får tillgång till den information de behöver för att utöva tillsyn och att investerare får tillgång till den information de behöver för att fatta rationella och underbyggda investeringsbeslut. –Tillsynsmyndigheterna ges förstärkta och utökade befogenheter för att de mer effektivt ska kunna bekämpa överträdelser av regelverket. har under förhandlingarna i rådet om rättsakterna som rör marknader för finansiella instrument och marknadsmissbruk främst verkat för att regelverket ska vara anpassat till mindre marknader som den svenska och innefatta nöd- vändiga rättssäkerhetsgarantier som möjliggör bibehållen funktionalitet på den svenska finans- marknaden, ökad transparens och en god och välavvägd tillsyn. De nya regelverken kommer att kunna börja tillämpas fullt ut . Genom de nya regelverken ges tillsynsmyndig- heterna (de nationella myndigheterna, i , och Europeiska värde- pappers- och marknadsmyndigheten, ) utvidgade och förstärkta befogenheter för att bättre kunna övervaka efterlevnaden av regel- verken och ingripa vid överträdelser. Genom direktivet om marknader för finan- siella instrument förbättras tillsynen när det gäller finansiella instrument som handlas utanför reglerade handelsplatser (OTC-handel). Regler- na för handel med råvaruderivat förstärks och skärps genom att det införs krav på gränser för positioner och på rapportering. Tillsynsmyndig- heterna ges även nya övervaknings- och ingripandemöjligheter. Myndigheterna får möj- lighet att begränsa storleken på innehav av råvaruderivat. Genom den nya förordningen om marknads- missbruk utökas skyldigheten för den som driver värdepappersrörelse att rapportera miss- tänkt marknadsmissbruk till tillsynsmyndig- heterna. Därutöver innebär rättsakterna utökade möjligheter för tillsynsmyndigheterna att ingripa och vidta ändamålsenliga åtgärder i form av förbud mot tillhandahållande av vissa slag av finansiella instrument eller mot viss typ av finansiell verksamhet, när det är påkallat med hänsyn till hot mot investerarskyddet eller det finansiella systemets stabilitet. Tillsynsmyndigheterna får även utökade befo- genheter att utreda överträdelser av regelverket och besluta om sanktioner. För de allvarligaste formerna av marknadsmissbruk ska alla med- lemsstater ha straffrättsliga sanktioner. lämnade marknadsmissbruksutredning i betänkandet Marknadsmissbruk II (SOU 2014:46) förslag till hur marknadsmissbruk ska bekämpas på ett effektivt sätt i , mot bakgrund av bl.a. EU-rättsakternas krav. Det är positivt att strängare regler införs för att säkerställa att handeln med finansiella instru- ment bedrivs sundare och med mer robusta system. När det gäller tillsyn och sanktioner har under förhandlingarna i rådet fått gehör bl.a. för önskemålet att de administrativa sank- tionerna ska kunna genomföras i medlems- staterna med vederbörlig hänsyn till nationella principer för sanktionssystem, inklusive möjlig- heten att behålla straffrättsliga sanktioner när det bedöms vara mer effektivt. Genom förordningen om marknader för finansiella instrument utvidgas området för genomlysning av handeln med värdepapper, bl.a. införs krav på transparens även när det gäller andra finansiella instrument än aktier såsom obligationer, utsläppsrätter och derivatinstru- ment. Genom de nya reglerna utvidgas således kraven på att offentliggöra köp- och säljintressen före handel samt information om genomförda transaktioner efter handel till att omfatta även sådana finansiella instrument som inte har varit föremål för sådan reglering på EU-nivå. har under förhandlingarna i rådet i dessa frågor fått till stånd en bättre anpassning av regelverket till mindre marknader som den 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Särskilt viktigt har det varit att reglerna om offentliggörande av information om genom- förda transaktioner på räntemarknaden i förord- ningen om marknader för finansiella instrument är anpassade till marknader med en lägre omsättning och där stor andel av handeln sker mellan institutionella investerare, vilket är för- hållandet i . Här har det uppnåtts en reglering som möjliggör att de krav som ställs upp kan anpassas så att den svenska ränte- marknadens funktionalitet kan upprätthållas. Vidare finns det i förordningen om marknader för finansiella instrument regler om mer om- fattande system för transaktionsrapportering. Förordningen om marknadsmissbruk innebär utökade krav på personer som har s.k. insyns- ställning i bolag vars aktier handlas på någon handelsplats att anmäla och offentliggöra egna transaktioner i aktier i bolaget. En viktig skillnad jämfört med är att även innehav i kapital- försäkringar kommer att omfattas av anmäl- ningsskyldigheten. Den regleringen är ett resul- tat av att har uppmärksammat problemet med att personer med insynsställning undgår anmälningsskyldighet när de handlar inom ramen för en kapitalförsäkring. Anpassningar till den tekniska utvecklingen Den tekniska utvecklingen när det gäller handel med finansiella instrument har varit betydande . En relativt ny typ av handel är s.k. algoritmisk högfrekvenshandel. Det är viktigt att alla aktörer på de finansiella marknaderna är föremål för både lämplig reglering och tillsyn. Regelverken har därför anpassats för att kunna hantera de risker och negativa effekter som högfrekvenshandel kan vara förenad med (såsom undandragande av likviditet i tider av oro på marknaden och svårigheter att upptäcka marknadsmissbruk). De har utformats så att man inte ska gå miste om de positiva effekter som sådan handel kan ha för marknaderna (såsom förbättrad likviditet och prisbildning). Genom direktivet om marknader för finan- siella instrument införs krav på tillstånd för alla som ägnar sig åt algoritmisk handel och dess- utom särskilda krav på värdepappersbolag bl.a. beträffande organisation, interna system och kontrollfunktioner. Det införs även nya möjlig- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 heter för tillsynsmyndigheterna att utöva tillsyn över företag som ägnar sig åt algoritmisk handel. Vidare införs det nya krav på handelsplatserna i form av att de bl.a. ska ha tillförlitliga system och funktioner för handelsstopp om de ger deltagarna direkt elektroniskt tillträde till handeln. Genom förordningen om marknadsmissbruk klargörs att algoritmisk handel på samma sätt som all annan typ av handel kan innebära marknadsmanipulation och det ges exempel på olika typer av förfaranden som särskilt bör upp- märksammas när det gäller sådan handel. har under förhandlingarna i rådet i dessa delar verkat för att regelverket anpassas till den tekniska utvecklingen. Stärkt skydd för investerare Utöver det som nämnts ovan om ökad genom- lysning, utökade regler om transaktionsrapport- ering och förstärkta tillsynsbefogenheter för- bättras skyddet för investerare även genom att det i rättsakterna införs ökade krav på den information som värdepappersbolag ska till- handahålla sina kunder. Exempelvis ska värde- pappersbolag enligt direktivet om marknader för finansiella instrument vara skyldiga att informera sina kunder om huruvida de är oberoende eller inte när de tillhandahåller investeringsrådgivning. Värdepappersbolag som är oberoende förbjuds att ta emot provisioner och andra ersättningar från tredjeman (t.ex. fondförvaltare eller utgivare av strukturerade finansiella instrument) när de tillhandahåller investeringsrådgivning eller förvaltar portföljer av finansiella instrument för kunders räkning. har under förhandlingarna i rådet i denna del med framgång drivit frågan att med- lemsstaterna ska kunna ha längre gående natio- nella krav. Det är viktigt att medlemsstaterna vid behov har en möjlighet att ställa upp mer långt- gående krav för att säkerställa ett starkt investe- rarskydd. Det är viktigt att investerare kan förlita sig på oberoende och opartisk rådgivning samt att arvode och ersättningsstrukturer inte motverkar detta. En särskild utredare har fått i uppdrag att analysera hur direktivet ska genomföras i svensk rätt (dir. 2013:55). Stärkt konkurrens och effektivitet Genom förordningen om marknader för finan- siella instrument införs regler om icke-diskrimi- nerande tillträde till clearing. De innebär att hinder som kan begränsa konkurrensen vid clea- ring av finansiella instrument förebyggs, vilket kan leda till minskade investerings- och upp- låningskostnader för investerare. Det kan även nämnas att det införs ett harmoniserat regelverk för företag i tredjeland som driver värdepappersrörelse som riktar sig till professionella kunder inom Europeiska ekono- miska samarbetsområdet (EES). Syftet med detta är att åtgärda den nuvarande uppdelningen i nationellt separata tillsynsordningar för företag från tredjeland och att skapa lika konkurrens- villkor för samtliga företag som tillhandahåller investeringstjänster till professionella investerare inom EES. har i dessa två frågor sett positivt på förslagets syfte och ambitioner. Det är viktigt att investerare skyddas inte bara vid själva investe- ringstillfället utan också erbjuds effektiva, pris- värda och tillförlitliga tjänster efter genomförda transaktioner. I en alltmer global investerings- miljö är det också viktigt att EU tar ansvar för att anpassa sina regelverk till en sådan utveckling. Säkrare clearing, avveckling och kontoföring Transaktioner på de finansiella marknaderna avvecklas . Tidspannet mellan transaktion och avveckling varierar beroende på om transaktionen avser ett värdepapper eller ett finansiellt derivatkontrakt med senarelagd avveckling. Som ett resultat av avvecklingen blir köpta värdepapper kontoförda på köparens konto medan säljaren mottar den motsvarande köpeskillingen. Om transaktionen avser ett finansiellt derivatkontrakt som inte avvecklas genom leverans av en underliggande tillgång, sker i stället en kontantavräkning genom vilken den part som har ett negativt upparbetat resultat kompenserar den part som har ett motsvarande positivt upparbetat resultat (de negativa och positiva resultaten är med nödvändighet lika stora). Det är viktigt för förtroendet för finans- marknaden att avvecklingen av transaktioner genomförs på ett säkert sätt och i rätt tid. Ägare av värdepapper och andra finansiella instrument måste kunna lita på att de får del av det ekonomiska utfallet och de utfästa rättigheter som följer av ägandet, t.ex. räntor och utdelningar eller rätten att utöva rösträtt vid en bolagsstämma. Säljare måste kunna lita på att köpeskillingen i sin helhet inflyter på utsatt dag. har föreslagit harmoniserade regler på EU-nivå som syftar till att upprätthålla en säker avveckling som gränsöverskridande handel med finansiella instrument underlättas genom förbättrad integration av de finansiella marknaderna inom EU som även sträcker sig till de avslutande momenten clearing, avveckling och kontoföring. Reglerna för handeln med derivatkontrakt har skärpts som ett resultat av en överenskommelse i G20 . Genom en EU-förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transak- tionsregister som och rådet antog infördes följande: –Krav på central clearing av OTC-derivat (derivatkontrakt som inte handlas på reglerade marknader), –krav på riskbegränsande tekniker för derivat som inte lämpar sig för central clearing och –krav på rapportering av alla derivat- transaktioner till särskilda databaser (s.k. transaktionsregister). De nya reglerna syftar till minskade motparts- risker och till förbättrad genomlysning av handeln med finansiella derivatkontrakt och genomför därmed stora delar av åtagandet i G20 . Genom att reglerna följer av en EU- förordning är de direkt tillämpliga i och övriga medlemsstater. Med anledning av förordningen har det dock gjorts nödvändiga anpassningar i svensk rätt. Det rör sig både om införande av bestämmelser om tillsyn över efterlevnaden av reglerna i förordningen och om möjligheter att ingripa vid överträdelser av dem samt om lagändringar som syftar till att undanröja eventu- ella konflikter eller oklarheter mellan förord- ningen och svensk rätt (se prop. 2012/13:72 och prop. 2013/14:111). lämnade 2012 ett förslag om att reglerna för handeln med värdepapper inom 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 EU ska skärpas genom införandet av en harmo- niserad avvecklingscykel vid efter avslut och om harmoniserade regler som syftar till en bättre avvecklingsdisciplin på EU-nivå. Reglerna införs genom en EU-förordning om förbättrad värdepappersavveckling och om värdepapperscentraler, som och rådet antog . Förord- ningen innehåller även harmoniserade regler om auktorisation av och tillsyn över centrala värde- pappersförvarare som, genom förordningen, kommer att benämnas värdepapperscentraler. Bevara säkert svenskt system I samband med förhandlingarna i rådet har det varit viktigt att skydda det svenska och nordiska systemet för kontoföring av individuella värde- papperskonton direkt i värdepapperscentralen. Detta system erbjuder maximalt säker förvaring genom individuellt separerade värdepappers- konton på den högsta nivån, dvs. i värdepappers- centralen, utan ytterligare kostnad. Denna praxis blir möjlig att upprätthålla genom att , som är den svenska värdepappers- centralen, kan fortsätta att erbjuda individuella konton utan att tvingas bära oskäligt ansvar för ett stort antal kundrelationer (antalet värdepapperskonton i Euroclear uppgår till cirka tre miljoner). I det svenska och nordiska systemet delas ansvaret för individuella kundrelationer mellan värdepapperscentralen och särskilda s.k. kontoförande institut som utför registeringar på konton i värdepapperscentralen utan att själva med nödvändighet vara motpart. Genom inför- andet av en särskild regel för kontoförande institut i den nya EU-förordningen kan dessa institut fortsätta, som , att dela ansvaret för individuella kundrelationer med värdepapperscentralen. Förordningen innebär att det kommer att bli nödvändigt att göra anpassningar i svensk rätt, t.ex. när det gäller de krav som mot bakgrund av det nya regelverket ska gälla för kontoförande institut. Arbetet med att ta fram förslag till anpassningar i svensk rätt har påbörjats inom och avsikten är att ett förslag ska remitteras . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 På fondområdet pågår arbete med ett antal olika lagstiftningsinitiativ, både när det gäller förslag till nya EU-förordningar och genomförande av redan antagna EU-direktiv. har lämnat ett förslag till en förordning med en harmoniserad reglering av europeiska långsiktiga investeringsfonder. För- ordningen syftar till att förbättra möjligheterna till finansiering av små och medelstora företag och långsiktiga projekt inom EU. Genom förordningen föreslås att en ny typ av fonder skapas – europeiska långsiktiga investerings- fonder. Fondernas medel ska placeras i alterna- tiva investeringar, dvs. tillgångsslag andra än finansiella instrument såsom överlåtbara värde- papper i form av aktier eller obligationer. Fonderna ska få marknadsföras inom hela EES med stöd av tillståndet i hemlandet, dvs. med stöd av ett s.k. EU-pass. Förslaget behandlas i och rådet. har i förhandlingarna i rådet främst verkat för att förslaget inte ska inverka negativt på investerarskyddet. Som ett led i regleringen av den s.k. skugg- banksektorn har även lämnat ett förslag till en förordning om penningmark- nadsfonder. Förordningen syftar till att förstärka den finansiella stabiliteten och öka investerar- skyddet. Behandlingen av förslaget har påbörjats i rådet. Det EU-direktiv som innehåller regler om värde- pappersfonder och fondbolag, det s.k. UCITS- direktivet, som i svensk rätt har genomförts i lagen om värdepappersfonder, har reviderats i några delar. Det innebär en längre gående harmonisering av reglerna om förvarings- institutens uppgifter och ansvar, tillsynsmyndig- heternas befogenheter och sanktionsmöjligheter samt om ersättningar till anställda i fondbolag. Ändringarna i UCITS-direktivet antogs av och rådet . Avsikten är att det ska tillsättas en utredning med uppdrag att dels lämna förslag till hur ändringarna i UCITS- direktivet bör genomföras i svensk rätt, dels överväga ytterligare frågor på fondområdet. Gränsöverskridande marknadsföring av alternativa investeringsfonder EU-direktivet om förvaltare av alternativa investeringsfonder har genomförts i svensk rätt i lagen om förvaltare av alternativa investerings- fonder, som trädde i kraft . I direktivet ingår även regler om EU-pass som ger möjlighet för dels förvaltare som är etablerade inom EES att inom hela EES marknadsföra alternativa investeringsfonder som är etablerade utanför EES, dels förvaltare som är etablerade utanför EES att marknadsföra alternativa investerings- fonder inom hela EES. Dessa regler ska emellertid börja tillämpas och under förutsättning av att antar en delegerad akt med den innebörden. överlämnades ett förslag till riks- dagen om hur dessa regler ska genomföras i svensk rätt genom ändringar i lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder (prop. 2013/14:113). har beslutat om lagändringarna och de träder i kraft den dag regeringen bestämmer (bet. 2013/14:FiU30, rskr. 2013/14:330). Som nämnts ovan har direktivet om mark- nader för finansiella instrument reviderats. I samband med detta har det även gjorts en ändring av direktivet om förvaltare av alternativa investeringsfonder. Ändringen innebär att förvaltare av alternativa investeringsfonder som har tillstånd till diskretionär förvaltning av investeringsportföljer och sidotjänster med stöd av ett EU-pass kommer att kunna erbjuda dessa tjänster även i andra länder inom EES än det land där förvaltaren är etablerad. De nya reglerna ska börja tillämpas . Arbetet med att genomföra ändringen i direktivet i svensk rätt har påbörjats inom . Ett förslag beräknas kunna remitteras . Det är viktigt att försäkringsföretag har tillräckligt med tillgångar och likviditet för att uppfylla sina åtaganden. Stabila försäkrings- företag bidrar inte bara till ett gott konsument- skydd utan även till stabilitet i det finansiella systemet. När det gäller försäkringsområdet fortsätter reformeringen av regelverken. antog och rådet det s.k. Solvens II-direktivet, som innebär en reformering av den grundläggande regleringen på EU-nivå för försäkringsföretag. Direktivet utgör en del av ett samlat regelverk som också innehåller en omfattande kompletterande detaljreglering. Syftet är att skapa en mer enhetlig försäkringsreglering för den europeiska försäkringsmarknaden. Solvens innehåller bl.a. förändrade krav på de kapitalbuffertar som försäkringsföretagen måste ha, tydligare krav på företagsstyrning (inklusive riskhantering) och förändrade regler kring tillsynsprocesserna. Till detta ska läggas mer omfattande krav på försäkringsföretagens rapportering och offentliggörande av information. Närmare kan sägas att genom Solvens II- regelverket införs nya värderingsregler för solvensberäkningarna, riskkänsliga kapitalkrav och principbaserade regler kring företagens investeringar. Kapitalkraven blir mer sofistikerade och anpassade till det enskilda företagets risknivå. Det införs också tydligare krav på försäkringsföretagens system och processer för hantering av samtliga risker, men också krav på att företagen regelbundet ska göra egna bedömningar av sitt kapitalbehov . Tillsynen kan förväntas bli mer harmoniserad och proaktiv. Genom ökad rapportering och offentliggöranden av olika slag kommer det att bli enklare för alla intressenter att bedöma ett försäkringsföretags verkliga situation. Målet med regleringen är att försäkringsföretagen ska kunna infria sina åtaganden, och därmed fylla sin viktiga funktion i samhällsekonomin. Merparten av bestämmelserna i det nya regelverket ska börja tillämpas .