prop · H20312 · 2014-11-07 00:00:00 — –Tydliggöra i vilken utsträckning de olika kommunala aktörerna får medﬁnansiera projekt med regionala projektmedel utifrån 5 § i förordning (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken 121 PM, Kartläggning av regeringens resultatredovisning till i budgetpropositionen , . GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER –Tydligt redovisa motiven till hur medel till regional projektverksamhet fördelas till och inom landets län. –Öka systematiken och skapa tydligare riktlinjer för en mer utförlig och sammanhållen uppföljning. –Tydligare till redovisa projektmedlens resultat i förhållande till deras syften. kan konstatera att den borttagna möjligheten till automatiskt anslagssparande orsakar en ökad administrativ börda inom regionala projektmedel. Fördelen har varit att den ﬁnansiella kontrollen över statsbudgeten stärkts. De regionala projektens investeringar påverkas dock av omvärldsfaktorer som projekten inte kan styra. Således skulle en bättre hushållning med projektverksamhetens medel gynnas av möjligheten till ett automatiskt anslagssparande. anser därför att regeringen bör väga fördelarna mot nackdelar med att återinföra ett automatiskt anslagssparande inom anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. –Ompröva behovet av rapportering utanför Nyps i syfte att minska administrationen. 7.2Förvaltning av de regionala projektmedel och grundläggande krav Granskningens andra revisionsfråga löd Uppfyller förvaltningen av regionala projektmedel grundläggande krav på den o entliga förvaltningen gällande ansvar, tydlighet och transparens? För att besvara frågan anlitade professor och juris doktor som undersökte ansvarsförhållandena mellan aktörer som beslutar och betalar ut regionala projektmedel. utgångspunkt för frågan var att förvaltningen av regionala projektmedel ska vara transparent vilket kräver en tydlig ansvars- och uppgiftsfördelning mellan olika myndigheter och förvaltningsnivåer. Förvaltningen av de regionala projektmedlen har allvarliga brister när det gäller ansvarsfördelning och transparens. Konstruktionen med som ansvarig för anslaget men inte för besluten är svårförenligt med det svenska oˆentligrättsliga systemet för hur regeringen ska använda de statliga anslagen. Förvaltningens organisering kring medeltilldelning ger inte förutsättningar för transparens och tydlighet i ansvarsförhållandena mellan staten och de kommunala aktörerna. Vidare saknas en möjlighet till statlig kontroll och insyn FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? då de kommunala aktörerna inte omfattas av statlig tillsyn. saknar formellt stöd och kapacitet att kunna följa upp och vidta åtgärder om de statliga medlen inte används för rätt ändamål. Inte heller omfattas de statliga medlen av statlig ﬁnansiell revision – uppgick den summan till . Sammantaget riskerar det att leda till bristande hushållning för statliga medel och försämrade möjligheter till ansvarsutkrävande. Bristerna hanteras till viss del av ramöverenskommelser, men dessa saknar rättslig status. anser därför att det är ytterst tveksamt om ramöverenskommelser kan ses som en hållbar lösning. konstaterar vidare att: –ansvarar för det anslag som de kommunala aktörerna beslutar om. –De kommunala aktörerna kan ses som oƒentligrättliga organ. Det innebär att deras beslut om att tilldela medel kan ses som myndighetsutövning. De kommunala aktörerna omfattas således av 12 kap. 2 § i regeringsformen. Detta i sin tur medför att aktörernas bidragsbeslut är skyddade mot påverkan från utomstående. Således har inga möjligheter att påverka de beslut som fattas. –enda påverkansmöjlighet är att stoppa utbetalningar i de fall de riskerar att överskrida beﬁntliga anslagsramar. –Konstruktionen med att låta ansvara för det anslag som de kommunala aktörerna beslutar om medför otydliga ansvarsförhållanden. –Ramöverenskommelserna är ett första steg till mot att förtydliga ansvaret mellan och de kommunala aktörerna, men de är inte en hållbar lösning i längden. Detta eftersom överenskommelserna har alltför otydlig rättslig status. Exempelvis är det oklart vad som händer i de fall en ramöverenskommelse inte efterlevs. –Konstruktionen med att låta en statlig myndighet ansvara för medel som en icke-statlig aktör beslutar om är svårförenlig med principerna för det svenska systemet för hantering av statliga anslag. Principen är att en myndighet som får ett anslag även ansvarar för dess användning. –De kommunala aktörerna har enligt regelverket ansvar för tillsyn över de aktörer som ansöker och beviljas medel från anslaget. Detta medför att aktörerna har ansvar för medlen som betalas ut även om det är som betalar ut dem. –Det saknas tillsyn över de kommunala aktörernas beslut om utbetalning av projektmedel. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 7.2.1Revisionsfråga 2: Uppfyller förvaltningen av regionala projektmedel grundläggande krav på den o entliga förvaltningen gällande ansvar, tydlighet och transparens? Förvaltningen av regionala projektmedel karaktäriseras av otydlighet i ansvarsfördelning samt är organiserad på ett sätt som inte är i linje med hur statliga anslag ska användas. anser att förvaltningen av de regionala projektmedlen inte uppfyller grundläggande krav på o entlig förvaltning vad gäller ansvar, tydlighet och transparens, vilket skapar risker för bristande hushållning med statens medel. För att åtgärda bristerna rekommenderar regeringen att: –Överväga att i förordning (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken eller på annat sätt tydliggöra ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna i syfte att långsiktigt säkerställa god ekonomisk kontroll av statens medel. –Säkerställa att de statliga projektmedel som beslutas av icke-statliga aktörer omfattas av statlig tillsyn. 7.3Riksrevisionens observationer gällande medborgarnas möjligheter att påverka Som en del i granskningen har undersökt hur medborgarnas möjligheter att påverka användningen av de regionala projektmedlen i sina län varierar. tar inte ställning till hur uppgiftsfördelningen inom det regionala tillväxtarbetet bör se ut. Detta är en fråga för regering och riksdag. konstaterar dock att decentraliseringen har skett på olika sätt i olika län. Möjligheten att skapa kommunala samverkansorgan för samarbete på länsnivå har öppnat upp för en stor ﬂexibilitet gällande organisation. Flexibiliteten har inneburit stor frihet att forma den egna organisationen efter lokala och regionala önskemål. har den lett till en ökad organisatorisk heterogenitet. Den organisatoriska heterogenitet som präglar hanteringen av de statliga regionala projektmedlen leder till olika förutsättningar för påverkan, insyn och kontroll. kan också konstatera att organisatorisk heterogenitet bidrar till komplexitet. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? Regeringen aviserade i skrivelse 2013/14:61 en utredning om demokratisk delaktighet och inﬂytande. Mot bakgrund av ovan redovisade variationer gällande medborgarnas möjligheter att påverka rekommenderar regeringen att: –Överväga möjligheten att i samband med den planerade utredningen närmare undersöka den asymmetriska decentraliseringens demokratiska e€ekter. Förändringen av hur de statliga regionala projektmedlen förvaltas kan ses i ljuset av en allmän trend som under präglat den svenska statsförvaltningen. Statens roll har ändrats i takt med att dess relationer till det omgivande samhället blivit tätare och mer komplexa. Olika utredningar och forskningen har pekat på brister i förutsättningarna för utövandet av grundläggande förvaltningsmoment såsom styrning, uppföljning, ansvar och uppgiftsfördelning samt tydlighet och transparens. Vidare har frågor kring medborgarnas möjligheter till förståelse, insyn och förmåga att påverka uppmärksammats. kunde inledningsvis konstatera att förvaltningsstrukturen för den regionala tillväxtpolitiken bär tydliga drag av den beskrivna förändringen. Det innebär att området berör många aktörer på ﬂera samhällsnivåer och att organisationen är komplex. Mot bakgrund av detta har , utifrån beskrivna riskområden, granskat om regeringens förvaltning av regionala projektmedel har svarat upp mot grundläggande krav på o€entlig förvaltning. Den övergripande slutsatsen är att regeringens förvaltning av regionala projektmedel inte uppfyller grundläggande krav på den o€entliga förvaltningen med avseende på tydlighet och transparens. Detta riskerar att motverka mål med en o€entlig förvaltning som bidrar till en hållbar tillväxt. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Granskningen visar att beslutsmakten över de regionala projektmedlen är fördelad på många aktörer i form av olika organisationstyper. Verksamheten präglas av komplexitet, heterogenitet och otydligheter i ansvarsfördelningen. övergripande slutsats är att förvaltningen av de regionala projektmedlen uppvisar brister i linje med de risker som inom forskningen förknippas med komplexa ﬂernivåsystem och långtgående decentralisering av ansvar. Sammantaget leder otydligheten inom styrning, uppföljning, ansvarsfördelning och bristen på tillsyn och kontroll till att det ﬁnns en uppenbar risk för att budgetlagens mål om att god hushållning ska iakttas inte uppfylls. Den regionala projektverksamheten utgör ett exempel på att komplexa och heterogena strukturer riskerar att leda till ett antal olika problem. Det ﬁnns sannolika skäl att anta att andra områden med liknande strukturer uppvisar samma typ av problem vad gäller styrning, uppföljning, kontroll och ansvarsutkrävande. Sammantaget ﬁnns det en risk för att den regionala tillväxtpolitikens legitimitet minskar då området till stor del utgörs av de regionala projektmedlen. anser att det är viktigt att uppmärksamma dessa risker i ljuset av den pågående samhällsutvecklingen där statens roll förändras och komplexiteten tycks öka. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER , (2010) Att kontrollera förvaltningen: framväxten av granskningssamhället. Kapitel i (red.) , Bo, Politik som organisation – Förvaltningspolitikens grundproblem. , (1999) Att kontrollera staten – den statliga revisionens roll i den parlamentariska demokratin. Bache, , (2010) Multi-level Governance. , (2010) Decentralisering, governance och institutionell förändring. Bo (red.) Politik som organisation. (2009) Tillväxtpolitikens styrningsproblem. , (red.) Samhällsstyrning i förändring. , (2005) Målstyrningen drar åt skogen – om government och governance i svensk skogspolitik. SCORE Rapportserie 2005:6. Sällvin (2005) Regionalpolitiska propositioner 1964–2002. 2013/14:KU30. Regionalt utvecklingsansvar i , och 2009/10: FiU38. OŠentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2009/10: KU37. Regionalt utvecklingsansvar i vissa län. 2007/08: FiU2. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och ﬁnansförvaltning. 2007/08: NU2. Utgiftsområde 19 Regional utveckling. 2003/04: JUU1. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet. 2001/02: KU7. Regional samverkan och statlig länsförvaltning. 2000/01:FiU20. Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, skatteŠrågor m.m. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? Regionalt utvecklingsansvar i , och Strategisk uppföljning av En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. (2012). Nationell strategisk rapport för 2012 – om nationella strategiska referensram. Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 24 Näringsliv. Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 24 Näringsliv. Villkorsbeslut för regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan inom utgiftsområde 19 för budgetåren 2010, 2011, 2012 och 2013. 2013/14:1. 2013/14:46. Regionalt utvecklingsansvar i , och 2012/13:1. 2009/10:156. Regionalt utvecklingsansvar i vissa län. 2009/10:175. O‰entlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2007/08:1. 2005/06:1. 2001/02:7. Regional samverkan och statlig länsförvaltning. 1996/97:36. Den regionala samhällsorganisationen. 2000/01:101. Årsredovisning för staten 2000. Förordning om regionalt tillväxtarbete. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Förordning om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken. Förordning med instruktion för . 2009/10:221. Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. 2012/13:154. Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning – en sammanfattning av ”Nationell strategisk rapport för 2012”. Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna. Statens regionala förvaltning, förslag till en angelägen reform. Regional utveckling och regional samhällsorganisation. och gemensam nämnd – två former för samverkan. Rapport 2013:18 Bemyndigandesystemet under anslaget Regionala tillväxtåtgärder. Rapport 2007:23 Resultat och styrning i statsförvaltningen. Rapport som tillväxtpolitik – Retorik och substans i den regionala tillväxtpolitiken. Rapport 2013:02 Att utveckla regioners lärande. Rapport 2012:18 Från aktiv lokaliseringspolitik till regional politik. (2012). En samlad bild av regionalt tillväxtarbete. sammanställning av uppdrag 12 regleringsbrev . (2012). Förslag till hur uppföljningen av projektverksamheten kan förbättras. Återrapportering av uppdrag 10 i regleringsbrev. (2013). Rapport 0158 Uppföljning av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet. FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? SKL (2004). Styrkan i samverkan – Regionfrågans utveckling i landet 2004. (2010). GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Alla tidigare utgivna rapporter ﬁnns tillgängliga på Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot Bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till pensionärer – når förmånerna fram? EnergieŠektivisering inom industrin – eŠekter av statens insatser i – eŠektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för oŠentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet E•ekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare FÖRVALTNINGEN AV REGIONALA PROJEKTMEDEL – DELAT ANSVAR, MINSKAD TYDLIGHET? har granskat om regeringens förvaltning av de regionala projektmedlen har svarat upp mot grundläggande krav på den o entliga förvaltningen gällande styrning, uppföljning, ansvars- och uppgiftsfördelning samt tydlighet och transparens. kan konstatera att förvaltningen av regionala projektmedel inte uppfyller krav inom de nämnda områdena. Det riskerar att motverka mål med att den o entliga förvaltningen ska bidra till en hållbar tillväxt. Granskningen visar på problem med att beslutsmakten över regionala projektmedel är fördelad på många aktörer av olika organisationstyper. Verksamheten präglas av komplexitet, heterogenitet och otydlighet i ansvarsfördelningen. Förvaltningen av de regionala projektmedlen uppvisar således brister i linje med vad som inom forskningen förknippas med komplexa ﬂernivåsystem och långtgående decentralisering av ansvar. Sammantaget leder otydligheten inom förvaltningen till att det ﬁnns en risk för att budgetlagens mål om god hushållning inte uppnås. För att bättre uppfylla mål lämnar ett antal rekommendationer, bland annat om att öka systematiken i uppföljningen och tydliggöra ansvarsfördelningen mellan och de kommunala aktörerna. 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden Å Romson, M , Y , M , I Baylan, K , S-E Bucht, P , H Hellmark , I , M , A Ygeman, A , P , M , M , A Bah Kuhnke, A Strandhäll, A Shekarabi, G , G , A Hadzialic Regeringen beslutar skrivelse 2014/15:12 om förvaltningen av regionala projektmedel