prop · H103145 · 2014-03-25 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2013/14:145 Svenska miljömål visar vägen! Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse ger regeringen en samlad redovisning av utvecklingen av miljömålssystemet inklusive de strategier och etappmål som har beslutats. De insatser som bidrar till att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen redovisas översiktligt. Miljömålssystemet – kärnan i regeringens miljöpolitik.................... Positiva trender i miljötillståndet Strategier ......................och etappmål för att stärka åtgärdsarbetet Andra etappmål i miljömålssystemet Etappmålen bidrar till flera mål Det fortsatta arbetet med strategier och etappmål Genomförandet ...................................................av miljöpolitiken Nationella myndigheter har ett operativt ansvar Uppföljning som grund för genomförandet Det regionala och lokala miljöarbetet 4.4En nationell miljömålssamordnare stärker samverkan med näringslivet............................................. 4.5Generationsmålet tydliggör behovet av tvärgående 4.6Internationellt miljöarbete avgörande för möjligheten att nå flera miljökvalitetsmål ........................ 5 Insatser för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen ......... Insatser som bidrar till att nå generationsmålet ................ Insatser som bidrar till miljökvalitetsmålen ..................... Etappmål i miljömålssystemet.......................................... Myndigheter med ansvar i miljömålssystemet ................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen har ambitionen att en gång varje mandatperiod lämna en samlad redovisning av arbetet med miljökvalitetsmålen till . Denna skrivelse är den tredje samlade redovisningen av arbetet med att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. beslutade om 15 miljökvalitetsmål som anger det tillstånd som ska uppnås i ett generationsperspektiv (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Ett sextonde miljökvalitetsmål, Ett rikt växt- och djurliv, beslutades av (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48). beslutade om en ändrad innebörd av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan samt ett nytt mål (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). beslutade om en ny målstruktur för miljöarbetet med ett utvecklat generationsmål (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Målstrukturen innebär att miljöarbetet ska vara strukturerat med ett generationsmål, miljökvalitetsmål och etappmål. beslutade om ändrad innebörd av miljökvalitetsmålen Bara naturlig försurning, Giftfri miljö och Säker strålmiljö samt att det tidigare delmålet till 2020 för Begränsad klimatpåverkan skulle utgå och ersättas med ett etappmål med samma lydelse. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk beredning, Miljömålsberedningen (M 2010:04), vars uppgift är att lämna förslag till regeringen om hur generationsmålet och miljökvalitetsmålen kan nås. Beredningen har redovisat fem delbetänkanden. De är Handlingsplan för att utveckla strategier och etappmål i miljömålssystemet (SOU 2010:101), Etappmål i miljömålssystemet (SOU 2011:34), Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning (SOU 2012:15), Minska riskerna med farliga ämnen! – Strategi för arbete för en giftfri miljö (SOU 2012:38) och Långsiktigt hållbar markanvändning – del 1 (SOU:2013:43). Regeringen beslutade om reviderade preciseringar till alla miljökvalitetsmålen, förutom till Begränsad klimatpåverkan, och om tretton etappmål inom områdena luftföroreningar, farliga ämnen, avfall och biologisk mångfald (Ds 2012:23). har på regeringens uppdrag redovisat en fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Redovisningen gjordes i rapporten på vägen, Fördjupad utvärdering av miljömålen 2012 (6500). Regeringen beslutade om ytterligare fem etappmål för farliga ämnen (dnr M2013/1740/Ke och M2013/2682/Ke). Regeringen presenterade 2013 en strategi för giftfri miljö där de åtta etappmål om farliga ämnen som regeringen beslutat ingår (prop. 2013/14:39). har regeringen beslutat om ytterligare fem etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (dnr M2014/593/Nm) samt presenterat en strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster där de tio etappmål om 2013/14:145 biologisk mångfald och ekosystemtjänster som regeringen beslutat ingår (prop. 2013/14: 141). 2Miljömålssystemet – kärnan i regeringens miljöpolitik Miljökvalitetsmålen har lagt grunden för det som vi kallar miljömålssystemet. Syftet är att ge en tydlig struktur för det miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. Syftet är också att ge struktur för en systematisk uppföljning av miljöpolitiken. Uppföljningen ger grunden för ett strategiskt åtgärdsarbete. Miljöarbetet är strukturerat med –ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen, –miljökvalitetsmål som anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till, och –etappmål som anger steg på vägen till miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Generationsmålet visar inriktningen för samhällets omställning Generationsmålet säger att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Målet förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i internationella sammanhang. Generationsmålet har preciserats i ett antal strecksatser som ger vägledning om de värden som ska skyddas och den samhällsomställning som krävs för att miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Strecksatserna rör ekosystem och ekosystemtjänster, den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljön, människors hälsa, resurseffektiva kretslopp fria från farliga ämnen, hushållning med naturresurser, förnybar energi och effektiv energianvändning samt konsumtionsmönster av varor och tjänster. Strecksatserna synliggör behovet av att integrera tvärgående frågor i miljöarbetet och ingår som kriterier när förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålen bedöms. Strecksatserna är även en utgångspunkt i arbetet med att ta fram etappmål. Generationsmålet och dess strecksatser anges i sin helhet i bilaga 1. Generationsmålet är ett inriktningsmål för samhällets omställning och ska vara vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället. Generationsmålet visar att samhället behöver ses som en helhet, där miljöfrågorna inte betraktas som områden för sig utan som delar av alla politikområden. Miljökvalitetsmålen beskriver det önskade miljötillståndet De sexton miljökvalitetsmålen anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. 8.Levande sjöar och vattendrag 9.Grundvatten av god kvalitet 10.Hav i balans samt levande kust och skärgård 16.Ett rikt växt- och djurliv Till vart och ett av miljökvalitetsmålen finns ett antal preciseringar som tydligare definierar innebörden av miljökvalitetsmålen och det miljötillstånd som ska uppnås. Miljökvalitetsmålen och preciseringarna ger därmed tydlig vägledning för miljöarbetet – för nationella myndigheter, länsstyrelser, kommuner och andra aktörer. Preciseringarna utgör även kriterier vid bedömning av möjligheterna att nå målen. Miljökvalitetsmålen och deras preciseringar anges i sin helhet i bilaga 2. Etappmålen förtydligar vad som behöver göras för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska kunna nås Etappmålen förtydligar den samhällsomställning som krävs för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska kunna nås och är styrande för miljöarbetet. De kan bidra såväl till flera olika miljökvalitetsmål som till generationsmålet. Etappmål ska beslutas inom prioriterade områden där insatser bedöms vara mest angelägna och kan även motsvara mål som beslutats inom EU eller genom internationella överenskommelser. Etappmålen fastställs som huvudregel av regeringen. Etappmål av stor vikt eller komplexitet kan dock komma att underställas för beslut. Etappmålen anges i sin helhet i bilaga 3. har 24 etappmål beslutats inom fem olika områden. Följande tabell ger en översikt av etappmålen. De beslutade etappmålen kan indelas fem områden. I tabellen anges varje etappmål med en kort angivelse av vad etappmålet handlar om. kunskap om ämnen hälso- och miljöegenskaper information om farliga ämnen i varor utveckling och tillämpning av effektivare kemikalietillsyn inom EU giftfria och resurseffektiva kretslopp att minska barns exponering för farliga ämnen miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas värden hotade arter och naturtyper kunskap om genetisk mångfald skydd av landområden, sötvattensområden och områden en dialogprocess i ett nationellt skogsprogram utsläpp av växthusgaser 2020 luftföroreningar från småskalig vedeldning Etappmålen för farliga ämnen ingår i regeringens strategi för en giftfri miljö. Etappmålen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster ingår i regeringens strategi med samma namn. Generationsmålet och miljökvalitetsmålen utgör grunden för den nationella miljöpolitiken. Målen är även styrande för agerande inom EU och i internationella sammanhang. Miljökvalitetsmålen uttrycker den miljömässiga dimensionen av arbetet mot hållbar utveckling och konkretiserar mål om att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. Att har beslutat om generationsmålet och miljökvalitetsmålen ger en långsiktighet och stabilitet i arbetet. Målen ger tillsammans en signal till samhällets aktörer om vad och regeringen vill uppnå med miljöpolitiken och är på så sätt vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället och i alla sektorer. Regeringen har utvecklat miljömålssystemet i syfte att göra miljöarbetet mer effektivt, transparent och åtgärdsinriktat. Genom att besluta om strategier och etappmål inom prioriterade områden blir genomförandet tydligare fokuserat till områden där behovet är störst, vilket ökar effektiviteten i miljöarbetet. Arbetet med strategier innebär ett brett angreppsätt med insatser inom flera politikområden som bidrar till flera miljökvali- Den parlamentariska Miljömålsberedningen tar fram förslag till strategier och etappmål i bred samverkan med samhällets aktörer. Detta ger goda förutsättningar för en bred förankring av strategierna och etappmålen. har regeringen vidtagit flera åtgärder för att öka takten i genomförandet och fortsatt arbete krävs för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Myndigheternas senaste uppföljning av miljökvalitetsmålen 2013 visade att ytterligare åtgärder behövs för att nå fjorton av de sexton miljökvalitetsmålen. visade uppföljningen att det finns positiva trender inom flera miljökvalitetsmål. Regeringens bedömning är att miljöarbetet fortfarande behöver ha en hög prioritet i det nationella arbetet, inom EU och i internationella sammanhang. ska fortsätta vara ett föregångsland för god miljö och hållbar utveckling. Såväl nationella och regionala myndigheter som kommuner, näringsliv och enskilda medborgare och andra relevanta aktörer på lokal och regional nivå behöver delta i arbetet. Regeringens ambition är att det ska vara enkelt och billigt att leva miljövänligt i hela – i glesbygd, i mindre tätorter och i våra städer. Utgångspunkten för en långsiktigt hållbar samhällsutveckling är att resursanvändningen hålls inom de gränser som naturen sätter. En offensiv miljöpolitik kan gynna svensk konkurrenskraft. Miljöteknik och energi- och resurseffektiv produktion ger konkurrensfördelar när efterfrågan på miljösmarta produkter ökar. Regeringens inriktning är att i den mån det är möjligt och lämpligt även ta hänsyn till jobbskapande aspekter i de åtgärder som föreslås inom miljöpolitiken. Med tilltro till teknik, forskning, marknadsbaserade styrmedel och kompletterande styrmedel ska vara i ledningen bland industrialiserade länder mot en tillväxt i samklang med de gränser som naturen sätter. Principen om att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan är en viktig utgångspunkt i arbetet. Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är centrala för att miljökvalitetsmålen ska kunna nås på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Prioriterade områden för stärkt genomförande Regeringen har prioriterat fyra områden inom miljöpolitiken – klimat, giftfri vardag, levande hav och vattendrag samt biologisk mångfald och ekosystemtjänster. För två av dessa områden har regeringen presenterat strategier inom miljömålssystemet, en strategi för en giftfri miljö och en strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Strategierna innehåller etappmål och konkreta insatser som sammantaget bidrar till att vi snabbare och mer effektivt når generationsmålet och flertalet av miljökvalitetsmålen. För övriga prioriterade områden pågår förberedelser för strategier. Miljömålsberedningen ska lämna förslag till en strategi för en sammanhållen vattenpolitik och regeringen har inlett arbetet med en färdplan för hur regeringens vision om att inte ska ha några utsläpp av växthusgaser 2050 ska nås. Strategierna och etappmålen beskrivs i avsnitt 3. Synergier mellan miljöpolitiken och andra politikområden Den samhällsomställning som behövs för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen kräver lösningar även inom andra politikområden, och det finns här goda möjligheter till synergier i genomförandet av miljöpolitiken. Genom att lösa miljöproblem kan man bidra till flera andra samhällsmål. Synergimöjligheter mellan miljökvalitetsmålen och andra politikområden finns särskilt i relation till folkhälsopolitik, skogspolitik, energipolitik och internationellt utvecklingssamarbete. Ett exempel är att en skogspolitik som säkerställer ett hållbart skogsbruk med god miljöhänsyn ger gynnsamma effekter för flera miljökvalitetsmål. Ett annat exempel är att arbetet med att minska luftföroreningar ger positiva hälsoeffekter. Partiklar, ozon och kvävedioxider kan orsaka hjärt- och kärlbesvär, problem med luftvägarna och även förtida död. Se vidare i avsnitt 4.5. Myndigheternas genomförandeansvar har stärkts Den samhällsomställning som krävs för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen kräver lösningar inom alla politikområden och miljöhänsyn behöver aktivt integreras i alla verksamheter som påverkar människors hälsa eller miljön. Därför har regeringen stärkt myndigheternas ansvar i genomförandet av miljöpolitiken. Tjugofem myndigheter har ett utpekat ansvar i miljömålssystemet och ska verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås. Regeringen har dessutom förtydligat kraven på att dessa myndigheter i sina verksamheter integrerar miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Myndigheternas ansvar utvecklas i avsnitt 4.1 och 4.2. Regeringen tillsätter en nationell miljömålssamordnare för att stärka samverkan med näringslivet Det finns en fungerande struktur för samverkan mellan nationella myndigheter och länsstyrelser inom miljömålssystemet, där även företrädare för näringslivet är involverade. Företagen har en viktig roll i arbetet med att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen och många företag bedriver ett aktivt miljöarbete. Regeringen har tagit en rad initiativ för att öka samverkan med näringslivet, bl.a. genom dialoger kring resurseffektivitet, klimat, hållbar konsumtion och för att åstadkomma en giftfri vardag. För att ta nästa steg behöver dock näringslivets miljöarbete i större utsträckning synliggöras, stärkas och tillvaratas i miljömålssystemet. För att ytterligare öka takten i genomförandet av miljöpolitiken avser regeringen att tillsätta en nationell miljömålssamordnare. Samordnaren ska samverka med näringslivet i syfte att stimulera och tydliggöra hur företag kan bidra till generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Samordnaren ska även bidra till miljömålssystemets utveckling genom att ge förslag på hur miljömålssystemet kan göras mer relevant och användbart för näringslivets aktörer, exempelvis så att företagen på ett bättre sätt kan använda sig av miljömålssystemet i sin strategiska affärsutveckling. Se vidare i avsnitt 4.4. Internationellt samarbete är avgörande för att nå målen Även om det bedrivs ett viktigt miljöarbete nationellt, räcker det inte för att nå alla miljökvalitetsmål. Dagens miljöutmaningar är i stora delar Exempelvis påverkar utsläpp till luft och vatten i miljön i andra länder, liksom andra länders utsläpp påverkar tillståndet i miljön i . Ökad internationell handel medför även att miljöeffekter av produktion av varor och tjänster ofta uppstår långt från den marknad där varan konsumeras. Samarbeten regionalt, inom EU och internationellt är viktiga för att flera av miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Det handlar t.ex. om sam- arbete inom FN, EU, och . Detta är särskilt tydligt för mil- jökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, där målet innebär en begrän- sad global temperaturökning och möjligheterna att nå målet är helt bero- ende av globala utsläppsminskningar. Även för flera andra miljökvali- tetsmål krävs åtgärder utanför gränser. Det handlar t.ex. om att tillämpa och stärka om kemikalier eller fortsätta verka för att FN:s internationella sjöfartsorganisation (International Orga- nization, IMO) fastställer krav för utsläppen från sjöfarten. Regeringens mål är att i internationella förhandlingar och i internatio- nella beslutande organ (EU-förhandlingar, FN:s internationella miljökon- ventioner, och ) konstruktivt med- verka till att uppnå så stora miljöförbättringar som möjligt internationellt, i syfte att även nå de nationella miljökvalitetsmålen. Se vidare om det internationella arbetet i avsnitt 4.6. 2.3 Positiva trender i miljötillståndet Regeringen har kraftsamlat inom en rad olika politikområden som bidra- git till att vi har ökat takten i arbetet med att nå generationsmålet och Utvecklingen går åt rätt håll inom många områden, även om ytterligare insatser behövs för att flertalet av målen ska kunna Trenden för utvecklingen av tillståndet i miljön är positiv eller neut- ral för tio av miljökvalitetsmålen och negativ för tre. För övriga tre mål saknas tillräckligt underlag för att bedöma utvecklingen. flera exempel där utvecklingen är positiv för delar av ett miljökvalitets- mål även om detta inte alltid framgår av den sammantagna bedömningen. Det är viktigt att lyfta fram och lära av områden där utvecklingen går åt En bättre förståelse av drivkrafterna inom områden där miljö- arbetet gett tydligt resultat kan stärka miljöarbetet inom andra områden. detta avsnitt redovisas några exempel där miljötillståndet har förbättrats En mer fullständig redovisning av utvecklingen för miljökvalitetsmålen ges i budgetpropositionen. redovisas de viktigaste insatserna per miljökvalitetsmål. Transportsektorns utsläpp av växthusgaser minskar För miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan är trenden positiv för utsläppen av växthusgaser i där utsläppen minskar inom alla sek- torer (detta framgår av ett preliminärt underlag för internationella klimatrapportering publicerat på webbplats den 2013/14:145 ). Trenden för hela miljökvalitetsmålet är däremot negativ då målet innebär en stabilisering av halten av växthusgaser i atmosfären och de globala utsläppen fortsätter att öka. Transportsektorns utsläpp står för cirka en tredjedel av utsläppen av växthusgaser i . Trenden är tydligt nedåtgående, främst som ett resultat av energieffektivare personbilar och ökad andel biobränslen, vilket framgår av följande diagram. , när utsläppen var som störst, har utsläppen minskat och är nu års nivå. Framförallt har personbilarna bidragit till minskningen men även utsläppen från tunga fordon har minskat. Utsläppen av växthusgaser från vägtrafiken minskade med som ett resultat av energieffektivare personbilar och ökad andel biobränslen. Diagram 2.1 Utsläpp av växthusgaser från vägtrafiken 1990–2013 Lokala åtgärder har gett förbättrad luftkvalitet Miljökvalitetsmålet luft innebär att luften ska vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Utvecklingen går åt rätt håll i flera avseenden, t.ex. minskar miljö- och hälsoskadliga partiklar i luften i flera städer. Detta är effekter av proaktiva åtgärder från nationellt håll för att stimulera kommuner att vidta åtgärder lokalt. Det handlar exempelvis om att förkorta perioden när dubbdäck får användas, möjlighet att införa lokala dubbdäcksförbud och utvecklade metoder för att begränsa partikelhalterna med bl.a. dammbindning, ändrade metoder för halkbekämpning och förbättrad städning. Ett exempel är dubbdäcksförbudet på som lett till att användningen av dubbdäck har minskat något i de centrala delarna av . Detta har bidragit till att partikelhalterna har minskat generellt i vilket i sin tur har bidragit till att undvika cirka åtta förtida dödsfall . I har bl.a. det lokala dubbdäcksförbudet på medfört att miljökvalitetsnormen för partiklar Skr. 2013/14:145 inte längre överträds. EU-krav har minskat antalet försurade sjöar har varit pådrivande inom EU för skärpta utsläppskrav för bl.a. bilar, arbetsmaskiner och förbränningsanläggningar och inom sjöfarten. Detta har bidragit till att utsläppen av bl.a. svaveloxider och kväveoxider har minskat i stora delar av och att den övergripande trenden för miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning är positiv. Andelen försurade sjöar (större än ) bedöms vara , vilket innebär en kraftig minskning i jämförelse med 1990 då andelen var . Utsläppen av ozonnedbrytande ämnen fortsätter att minska Arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt är framgångsrikt och utsläppen av de flesta ozonnedbrytande ämnen minskar både nationellt och globalt. Utsläppen av ozonnedbrytande ämnen i är mycket låga och består nästan uteslutande av läckage från produkter som fortfarande används eller har tagits ur bruk. Utsläppen fortsätter att minska i , se följande diagram om nationella utsläpp av klorfluorkarboner (CFC). Diagram 2.2 Nationella utsläpp av klorfluorkarboner Källa: (IVL 2011: Emissioner och kvarvarande mängder CFC i ) Utsläpp av kväve och fosfor till havet minskar Till följd av åtgärder särskilt inom jordbruket och förbättrad rening i kommunala avloppsreningsverk, är utvecklingen i miljön positiv för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Utsläpp av näringsämnen från jordbrukssektorn är den största utsläppskällan av antropogena, övergödande ämnen till vatten. Därefter följer utsläpp från hushåll och verksamheter genom kommunala reningsverk. är svårt drabbat av syrefria bottnar och övergödningen är en av orsakerna till detta. 2013/14:145 dock inte enbart på tillförseln av övergödande ämnen, utan även på minskade inflöden av syrerikt vatten till från . Utsläppen av kväve och fosfor till havet minskar främst för och , men även till egentliga . Regeringen har genomfört åtgärder inom ramen för Landsbygdsprogrammets miljöersättningar där viktiga insatser har varit rådgivning, anläggande av våtmarker och skyddszoner samt odling av fånggrödor. I följande diagram framgår att de vattenburna utsläppen av kväve och fosfor till egentliga har minskat –2011. Diagram 2.3 Vattenburna utsläpp av kväve och fosfor till egentliga Källa: Havs- och vattenmyndigheten . Svart linje representerar kväve och avläses mot skalan till vänster. Grå linje representerar fosfor och avläses mot skalan till höger. De streckade linjerna representerar gränsvärden för utsläpp av kväve respektive fosfor. Metaller i det ytliga grundvattnet minskar Trenden är positiv för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet i fråga om minskande halter av bly och sulfat i det ytliga grundvattnet. Andra metaller som kadmium och zink har också minskat. Detta visar resultat från den nationella miljöövervakningen för perioden –2011. Den förbättrade grundvattenkvaliteten bedöms bero på effekter av minskade utsläpp till luft av metaller och svavel, som ett resultat av skärpta utsläpps- och bränslekrav inom EU, där varit pådrivande. Bättre inomhusmiljö ger bättre hälsa