prop · H2031d26 · 2014-10-23 00:00:00 — På det sättet tydliggörs för alla vilka villkor som gäller vid markanvisning i en kommun, vilket bedöms gynna transparens och konkurrens mellan byggbolag. Den nya lagen träder i kraft . Se även avsnitt 3.5.2 under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik. Hur ansvaret för avfallshanteringen ska utformas så att en väl fungerande konkurrens kan uppnås inom avfallsområdet är och har varit föremål för diskussioner. presenterade sitt betänkande, Mot det hållbara samhället – resurseffektiv avfallshantering (SOU 2012:56). I betänkandet lämnar utredaren bl.a. förslag till hur ansvaret för insamling av näringslivets hushållsavfall och insamling av förpackningsavfall och returpapper m.m. bör utformas. Betänkandet har remissbehandlats och har beretts vidare inom av en särskild arbetsgrupp. beslutades om förordning om producentansvar för förpackningar (2014:1073) och förordning om producentansvar för returpapper (2014:1074). Se även avsnitt 3.5.15 under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Det bakomliggande syftet med EU-direktiven om offenlig upphandling är att skapa en gemensam marknad för offentlig upphandling. säkerställer att upphandlande myndigheter och enheter på ett öppet sätt, genom att beakta likabehandlings- och ickediskrimineringsprinciperna samt principerna om ömsesidigt erkännande och proportionalitet utnyttjar konkurrensen. presenterade rapporten konkurrens i offentlig upphandling - Om lagöverträdelser som konkurrensmedel (Rapport 2013:6). har undersökt problem med tillämpningen av upphandlingsreglerna när leverantörer använder olika former av lagöverträdelser som konkurrensmedel. Detta gäller främst företeelser som svartarbete, korruption och anbudskarteller. I rapporten beskriver hur upphandlande myndigheterna kan motverka osund konkurrens med hjälp av upphandlingsreglerna, bland annat bestämmelserna om uteslutning av leverantörer samt förkastande av onormalt låga anbud. I rapporten lämnas också ett antal förslag. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 tillsattes utredningen effektivitet i upphandlingar i samband med överprövningar (dir. 2013:105). Utredningen ska se över rättsmedlen i upphandlingslagstiftningen, dvs. möjligheten att bl.a. överpröva en upphandling. Syftet med utredningen är att öka effektiviteten i upphandlingsförfarandena genom att finna sätt att komma till rätta med de problem, både samhällsekonomiska och för berörda aktörer, som orsakas av att upphandlingar stoppas när de begärs överprövade i domstol. Utredningen ska redovisas senast . har nya direktiv på upphandlingsområdet antagits inom EU. Dessa ska vara införda i svensk lagstiftning senast . Se även avsnitt 6 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Regeringens mål är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som kommer elkonsumenterna tillgodo. Arbetet med en gemensam nordisk och europeisk slutkundsmarknad har fortsatt. I arbetet med målet att genomföra en gemensam europeisk inre marknad för energi tas det för tillfället fram en harmoniserad lagstiftning om nätkoder. Vad gäller arbetet med en nordisk slutkundsmarknad har avlämnat rapporten för kunden – förslag som ökar förutsättningarna för en nordisk slutkundsmarknad (EI R2013:09). Bakgrunden till rapporten är ett regeringsuppdrag till att ta fram förslag till de förändringar som krävs i svensk rätt för att skapa förutsättningar för en nordisk slutkundsmarknad. Förslagen skulle ta hänsyn till de resultat som har tagits fram inom ramen för de nordiska tillsynsmyndigheternas arbete inom detta område. Förslagen syftar till att förenkla för elkunden och att underlätta för elhandlare att etablera verksamhet över nationsgränserna. De syftar också till att stärka konkurrensen på elmarknaden genom att införa en modell som innebär att elhandlaren blir den centrala kontaktpunkten för elkunden. föreslår bl.a. en obligatorisk samfakturering av elhandels- och elnätsavgiften samt att elhandlaren blir kundens kontaktpunkt vid byte och flytt. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 förslag har remissbehandlats och bereds i . beslutade om propositionen Reglerat tillträde till fjärrvärmenäten (prop. 2013/14:187). Bakgrunden till förändringarna är att förutsättningarna för konkurrens på fjärrvärmemarknaden är begränsad och att de stora fjärrvärmeföretagen har en dominerande ställning både vad gäller överföring och leverans av värme. För att öka konkurrensen ska nu fler leverantörer av värme få möjlighet att ansluta sig till fjärrvärmenäten. Den som vill ansluta sig till ett fjärrvärmenät ska få ett s.k. reglerat tillträde till rörledningarna under vissa förutsättningar. De nya reglerna började gälla . Regeringen arbetar aktivt med att öka kundernas engagemang och inflytande på elmarknaden för att öka konkurrensen mellan elhandlarna. En del i detta arbete är att få kunder som har s.k. anvisningsavtal att göra aktiva val på elmarknaden och välja andra och för kunden förmånligare avtal. har mot denna bakgrund fått i uppdrag att undersöka prisskillnaderna mellan anvisningsavtal och andra avtal, vilken information som en faktura bör innehålla för att kunderna ska kunna göra aktiva val och i vilken utsträckning elhandelsföretagen med egna initiativ arbetar för att kunderna ska göra aktiva val på elmarknaden. ska redovisa uppdragen . Se även avsnitten 2.5.2 och 2.5.4 under utgiftsområde 21 Energi. genomförde en studie, Konkurrens på likvärdiga villkor i kommunernas valfrihetssystem – Pilotstudie i tre kommuner med valfrihetssystem inom (Rapport 2013:8), i vilken prövades en metod för att bedöma konkurrensvillkoren i tre av landets 176 kommuner med valfrihetssystem inom . I fokus för arbetet har varit frågan hur jämförbarhet kan säkerställas i uppdrag och villkor mellan egenregi och externa utförare. ger följande rekommendationer till kommuner med valfrihetssystem: –Tydliggör uppdragen för egenregin och de externa utförarna så att jämförelser blir möjliga. –Inför en öppen redovisning av prissättningen utifrån egenregins kostnader. –Inför en öppen och tydlig ekonomisk redovisning av de egenregiverksamheter som ingår i valfrihetssystemen. Se även avsnitt 7.4.2 under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. belyste under föregående år i en rapport, Valfrihetssystem inom Arbetsförmedlingen (Rapport 2013:7), hur Arbetsförmedlingens valfrihetssystem fungerar. anser att Arbetsförmedlingens uppföljning behöver utvecklas så att inte förutsättningarna för en kvalitetshöjande konkurrens minskar och ytterst förtroendet för valfrihetssystemen påverkas. Arbetsförmedlingen presenterade en rapport, med kompletterande aktörer Arbetsförmedlingens erfarenheter och utmaningar. Av rapporten framgår att fanns 900 olika leverantörer i valfrihetssystemen. Se även avsnitt 4.4.2 under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Myndigheten för vårdanalys redovisade rapporten den rätte komma in - Hur har tillgängligheten påverkats av apoteksomregleringen, vårdvalet samt vårdgarantin och Kömiljarden? (rapport 2014:3). Myndigheten har haft regeringens uppdrag att göra en samlad uppföljning av hur bl.a. apoteksomregleringen har påverkat tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Av rapporten framgår att apoteksomregleringen har lett till en betydande ökning av antalet apotek och förbättrade öppettider. Förbättringen av öppettiderna har varit störst i områden med en hög befolkningstäthet. En stor andel av befolkningen har fått fler apotek i sin närhet att välja mellan. Det verkar dock ha blivit svårare att förse kunderna med receptbelagda läkemedel vid det första apoteksbesöket. En förklaring är troligen att apotekens storlek generellt sett har minskat och därmed också lagren eftersom det har blivit fler apotek. Det finns även andra förklaringar – generikautbyte, restnoteringar och förändrade villkor för returnering av läkemedel – där vissa är en konsekvens av apoteksomregleringen medan andra sannolikt skulle ha uppkommit ändå. Statskontoret kom i sin rapport omreglerad apoteksmarknad (Statskontorets rapportserie 2013:7) fram till att apoteksmarknaden överlag fungerade tillfredsställande. visade i sin rapport lönsamhet- apotekens resultatutveckling efter omregleringen 2014 (Tandvårds- och läkemedelsverkets dnr 2170/2014) att lönsamheten i branschen ökade . I ett längre perspektiv har dock branschens samlade rörelseresultat inte ökat, utan ligger kvar på den nivå som var strax före omregleringen. Se även avsnitt 4.4.3 under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Transportstyrelsen presenterade en rapport över utvecklingen av fordonsbesiktningsmarknaden, Fordonsbesiktningsmarknaden Fler besiktningsstationer och högre priser (TSV 2014:969). Enligt Transportstyrelsen fortsätter marknaden för fordonsbesiktning att utvecklas men den befinner sig fortfarande i ett uppbyggnadsskede. Konkurrensen har ökat på den totala besiktningsmarknaden, främst genom uppdelningen av AB besiktningsstationer . Det finns totalt tio ackrediterade aktörer på marknaden även om den domineras av tre ungefär jämnstora aktörer. Den geografiska tillgängligheten har ökat och det finns numera mer än en aktör för besiktning av lätta fordon i alla län. För personbilar har min- och maxpriset inte förändrats nämnvärt . Antalet besiktningsstationer för lätta fordon har ökat från 270 till 314 stycken . Det har dock inte skett någon större förändring vad gäller den tidsmässiga tillgängligheten (öppettider) . Antalet verksamma besiktningstekniker har ökat . Persontrafik på järnväg och kollektivtrafik avskaffades SJ AB:s ensamrätt till kommersiell persontrafik på järnvägsnät som förvaltas av staten. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 dock inte någon praktisk betydelse förrän . För persontrafik på järnväg finns tre nya kommersiella aktörer tågplan. och Citytåg i har sökt och fått infrastrukturkapacitet på sträckan –och har fått tågläge på sträckan –. Skandinaviska Jernbanor avser att fortsätta att trafikera –. Den nya lagen (2010:1065) om kollektivtrafik trädde i kraft . togs det sista hindret för att etablera kommersiell busstrafik bort. Syftet med marknadsöppnandet i är att göra det möjligt att pröva nya sätt att bedriva verksamheten på kommersiella grunder. På så sätt avser man öka dynamiken i branschen, vilket antas leda till ett större och mer diversifierat utbud, och därigenom till ett ökat resande med kollektivtrafik. Trafikanalys har haft regeringens uppdrag att utvärdera effekterna för resenärer, näringsliv och samhälle. Trafikanalys ska rapportera inom ramen för uppdraget. Slutredovisning ska ske . För den senaste rapporten se Utvärdering av marknadsöppningar i kollektivtrafiken – rapport (Rapport 2013:13). På marknaden för kollektivtrafik med buss är fortfarande en överväldigande majoritet av utbudet organiserat av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna. Det mesta av den kommersiella linjelagda busstrafiken är interregional – så kallad expressbusstrafik. Kommersiella busslinjer inom städer är fortfarande sällsynta. En förutsättning för väl fungerande marknader och företagens möjligheter att konkurrera om produkter och tjänster är att konsumenter kan jämföra och värdera olika erbjudanden. har fått i uppdrag att i samverkan med andra berörda aktörer inrätta en upplysningstjänst för konsumenter. Konsumentupplysningstjänsten ska omfatta information och vägledning om konsumenters rättigheter och skyldigheter, liksom information som underlättar för konsumenter att göra väl avvägda val. Se även avsnitt 4.4.2 och 4.5 under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Inom konkurrensregler utgör be- stämmelserna om statligt stöd en central del. Den grundläggande statsstödsbestämmelsen finns i artikel 107.1 i EUF-fördraget, vilken stadgar att statligt stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, är oförenligt med den inre marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Huvudprincipen är att offentligt stöd till näringslivet är förbjudet, men det finns ett antal undantag. Den pågående finansiella och ekonomiska krisen har inneburit att statsstödsfrågorna fått ökad betydelse, inte minst då flera medlemsstater funnit det nödvändigt att vidta en budgetrestriktiv hållning. arbete med att förenkla tillämpningen av statsstödsreglerna har fortsatt . Detta för att uppnå ett ökat fokus på de stöd som mest riskerar att snedvrida konkurrensen som tillväxtfrämjande åtgärder, som t.ex. innovationsstöd, ska premieras. Detta ligger väl i linje med kommissionens mål om ”good aid”, som regeringen stödjer. Den allmänna målsättningen inom ramen för gällande statsstödsregler är att rikta stödgivningen inom EU mot uttalade marknadsmisslyckanden. I fråga om belopps- mässigt mindre stöd har kommissionen tagit fram särskilda gruppundantag, som regeringen har valt att tillämpa i ökad utsträckning, vilket minskat den administrativa bördan hos såväl företag som myndigheter. har nya rambestämmelser för statsstödsreglerna förhandlats fram i EU. Kompletteringar till den s.k. procedur- förordningen (förordning [EG] nr 659/1999) möjliggör förbättrade möjligheter för kommissionen att inhämta information om marknadsförhållanden i komplicerade stöd- ärenden, vilket innebär en effektivare handläggning med kortare handläggningstider. Kommissionen ska också kunna handlägga komplicerade stödfrågor som rör fler medlemsstater bättre, genom att informations- inhämtningen utvidgas till att också kunna göras sektorsvis över hela EU. har medlemsstaternas suveränitet i förhållande till stödmottagaren garanterats genom införandet av ett nationellt veto mot att använda marknadsinformationsverktyget mot stöd- mottagaren i det enskilda fallet. Talerätten för klaganden klargörs. Kommissionen får slutligen, liksom på konkurrensområdet, möjlighet att agera som amicus curiae (rättens vän) i förhållande till nationella domstolar så att kommissionen i ett enskilt fall kan yttra sig över hur statsstödsreglerna bör tillämpas. Ett yttrande från kommissionen är inte bindande för de nationella domstolarna. Yttrandet syftar enbart till att uppmärksamma dem på relevanta regelverk för att på så sätt förbättra den enhetliga tillämpningen av statsstödsreglerna inom EU. Den s.k. bemyndigandeförordningen (förordning [EG] nr 994/1998) har också kompletterats med fler kategorier av stöd som kommissionen genom egen förordning kan undanta från anmälningsplikten. Ändringen innebär en administrativ lättnad för både kommissionen och för medlemsstaterna. En förutsättning för att ett visst stöd ska kunna undantas från anmälningsplikten är att detta baseras på etablerad rättspraxis för att säkerställa att stöden ges i enlighet med regelverket. De nya bemyndigande- och rådsförordningarna antogs av rådet . Efter dialog med medlemsstaterna kan kommissionen nu fatta beslut om egna tillämpningsförordningar på respektive område. antog kommissionen den reviderade förordningen om stöd av försumbar betydelse (s.k. de minimis). antog kommissionen den reviderade förordningen om stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn. Vidare antog kommissionen den reviderade förordningen om stöd av mindre betydelse inom fiskeri och vattenbrukssektorn. En ny allmän gruppundantagsförordning antogs av kommissionen och trädde i kraft . En ny gruppundantagsförordning inom jordbruks- och skogsbrukssektorn antogs av kommissionen och trädde i kraft . Arbetet fortgår med framtagandet av en ny implementeringsförordning som ska kunna träda i kraft . Regeringen har varit drivande i förhandlingsarbetet för att få igenom den i förankrade strikta svenska statsstödslinjen. Bestämmelserna garanterar en fortsatt strikt statsstödsregim och en stark kommission som kan säkerställa att reglerna efterlevs och tillämpas enhetligt inom EU, vilket i sin tur säkerställer lika konkurrensförhållanden på den inre marknaden. fortsatte arbetet med översynen av ett flertal av de regelverk som kommissionen har beslutat om på området för statligt stöd. Översynen omfattar bl.a. riktlinjerna för stöd till omstrukturering av företag i svårigheter samt när och med vilka metoder statsstöd ska utvärderas. påbörjade kommissionen vidare arbetet med att revidera gällande för stöd till FoU och innovation, vilket är av väsentlig betydelse för att uppnå regeringens innovations- och klimatomställningsmål. för FoU och innovation beräknas kunna antas . fattade kommissionen beslut om nya riktlinjer för regionala företagsstöd som trädde i kraft . De regionala företagsstöden stärker förutsättningarna för hållbar regional tillväxt och är ett viktigt nationellt verktyg för att hantera skillnader i regionernas förutsättningar för näringslivsutveckling, se vidare under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. antog kommissionen nya riktlinjer för stöd till banker med hänsyn till den pågående ekonomiska och finansiella krisen. antog kommissionen nya riktlinjer för stöd till flygplatser och flygbolag. Regeringen värnar om stöd till svenska flygplatser. De regionala flygplatserna i fyller en viktig funktion i transportsystemet genom att erbjuda snabba och effektiva person- och godstransporter inrikes. Flygplatserna bidrar till att skapa en ökad tillgänglighet, arbetstillfällen och därmed tillväxt i alla delar av landet. antog kommissionen nya riktlinjer för stöd till miljö och energi. Utformningen av dessa riktlinjer är av stor betydelse för . Miljöstöd, särskilt i form av nedsättningar av energi- och miljöskatter, kan utgöra viktiga verktyg för att uppnå en kostnadseffektiv styrning på de klimat- och energipolitiska områdena. antog kommissionen nya riktlinjer för stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområdet. har kommissionen vidare påbörjat en översyn av regleringen av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 antagit riktlinjer för statligt stöd till riskfinansiering samt påbörjat arbetet med att förtydliga under vilka förutsättningar statsstöd uppkommer. Regeringen deltar aktivt i EU:s arbete inom statsstödsområdet och påverkar detta genom att lämna synpunkter på framtagna förslag. och enskilda äger rätt att till kommissionen inlämna klagomål mot misstänkt olagligt statsstöd. Kommissionen har hanterat ett flertal statsstödsklagomål som rör medlemsstaten . Merparten av klagomålen avser misstänkt olagligt statligt stöd från kommuner till företag. trädde en ny lag om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler ikraft (prop. 2012/13:84, bet. 2012/13:NU19, rskr. 2012/13:249). Den nya lagen reglerar stödgivares och stödmottagares skyldigheter när så kallat olagligt statsstöd har lämnats. har regeringen anmält stödordningar med syfte att stärka utsatta personers ställning på arbetsmarknaden genom att ge stöd vid korttidsarbete respektive yrkesintroduktionsanställningar. Ett annat prioriterat område för statliga stödinsatser är forskning, utveckling och innovation där regeringen ökat de statliga stöden i brist på privat finansiering. Transparens är en väsentlig del av statsstödsreglerna. I slutet av publicerar kommissionen uppgifter om hur mycket statligt stöd varje medlemsstat lämnat närmast föregående år i enlighet med . Enligt data som kommissionen publicerade 2013 har rapporterat att statligt stöd till ett värde av (motsvarande av BNP) lämnats i enlighet med . Totalt lämnade samtliga EU:s 27 medlemsstater i stöd till företag . Detta exkluderar dock de särskilda åtgärder som vidtagits med anledning av den finansiella krisen, såsom bankgarantier. Merparten av det svenska statliga stödet avsåg stöd för miljöfrämjande åtgärder (), främst nedsättningar inom energi- och koldioxidskatteområdet. Betydande satsningar har även gjorts för att främja en hållbar regional tillväxt samt stödja forskning, utveckling och innovation inom näringslivet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.5.4.4 Tillsyn och viss förvaltning m.m. Minerallagen, miljökvalitetsmål och miljösäkring Inom geologiska undersökning (SGU) finns det särskilda beslutsorgan – Bergsstaten – som har till uppgift att handlägga ärenden som rör prospektering och utvinning av enligt minerallagen (1991:45). beviljade Bergsstaten 130 undersökningstillstånd att jämföra med 211 året innan, och fem bearbetningskoncessioner. Sammanlagt fanns 959 gällande undersökningstillstånd. har SGU bedrivit tillsyn över 15 metallgruvor. Tillsynen sker enligt en enhetlig modell. SGU svarar för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet inom vilket det också åligger myndigheten att verka för en god hushållning med naturgrus. har verksamheten till stor del varit inriktad på att ta fram underlagsmaterial för utvärdering av miljökvalitetsmålet. Databasutveckling för att skapa ett bättre underlag för uppföljning av miljökvalitetsmålet har påbörjats. SGU bidrar också till att preciseringen om efterbehandling av förorenade områden inom miljökvalitetsmålet Giftfri miljö nås. SGU disponerar inom detta verksamhetsområde medel via för att genomföra utredningar, undersökningar och åtgärder på områden som förorenats av statliga organisationer som inte längre finns kvar. Totalt har drygt 120 objekt identifie- rats varav ett 30-tal har inventerats och ansvars- bedömts. SGU kan också gå in som operativ huvudman och statlig genomförandemyndighet för utredningar och åtgärder där ansvar saknas enligt , och där en kommun inte själv har möjlighet att vara huvudman. Vid 38 objekt har myndigheten åtagit sig huvudmannaskapet, vilket är en ökning med 14 nya objekt i jämfö- relse med året innan. SGU förvaltar även anläggningar och egendom som tidigare använts för statens civila beredskapslagring av olja. Ett långsiktigt program för miljö- och funktionskontroll bedrivs nu för att säkerställa att de anläggningar som SGU förvaltar inte orsakar skada eller olägenhet för människor och miljö. Se även avsnitten 3.5.4 och 3.5.9 under utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård. har till uppgift att bl.a. handlägga frågor om auktorisation och godkännande av revisorer samt registrering av revisionsbolag, att utöva tillsyn över revisorers och revisionsbolags verksamheter, att pröva frågor om disciplinära åtgärder samt att ansvara för att god revisorssed och god revisionssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt. arbete syftar till att upprätthålla förtroendet för revisorers verksamheter och för auktorisationssystemet för att på så sätt bidra till att olika intressenter har tillgång till trovärdig ekonomisk information om företags redovisning och förvaltning. Målen för verksamhet avseende anordnande av prov för revisorsexamen samt handläggningstiderna för disciplinärenden och beslut om auktorisation, godkännande och registrering och förhandsbesked har uppfyllts . Tillsynsverksamheten innefattar periodiskt återkommande kvalitetskontroll, systematisk och uppsökande tillsyn (SUT), disciplinärenden samt förhandsbesked. Tillsyn utgjorde av nämndens verksamhet 2013. Nämnden avgjorde 139 disciplinärenden , vilket är en ökning i antal med jämfört med . 3.5.4.5 Ramvillkor för företag Regeringens övergripande mål om att öka sysselsättningen i förutsätter att det skapas fler jobb i fler och växande företag i hela landet. Ur ett näringspolitiskt och samhällsekonomiskt perspektiv är det därför av central vikt att företagen ges goda ramvillkor, eftersom ett gynnsamt företagsklimat utgör grunden för konkurrenskraft och tillväxt i landet. I takt med att globalisering och konkurrenstryck tilltar blir det allt viktigare att skapa goda förutsättningar för att starta, driva och utveckla företag i . Olika internationella undersökningar pekar på att svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar och ramvillkor i förhållande till omvärlden. Även om ligger bra till, visar dessa undersökningar att fallit något i den globala jämförelsen. anser att det är viktigt att vända den utvecklingen. I (GCR) jämförs och analyseras ett stort antal indikatorer för konkurrenskraft i drygt 140 länder och presenteras i The Global Competitiveness Index (GCI).