prop · H2031d5 · 2014-10-23 00:00:00 — Skatt, tull och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Förslag till statens budget Skatt, tull och exekution Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Skatt, tull och exekution ........................................................................................ Mål för utgiftsområdet .................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... Analys och slutsatser ....................................................................... Mål för skatt..................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... Analys och slutsatser ....................................................................... Mål för tull........................................................................................ Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... Analys och slutsatser ....................................................................... Mål för exekution............................................................................. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Analys och slutsatser........................................................................ 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution.............. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och Tabell 2.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och Tabell 3.1 Eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter säkerställs ................................... Tabell 3.2 Förebygga och motverka brottslighet inom skatteområdet ....................... Tabell 3.3 Förtroende för verksamhet.................................................... Tabell 3.4 Resursanvändning .......................................................................................... Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:1 .............................................................. Tabell 3.6 Offentligrättslig verksamhet ................................................... Tabell 3.7 Uppdragsverksamhet ............................................................... Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 ..................... Tabell 4.1 Eftersträvade tull-, skatte- och avgiftsintäkter säkerställs .......................... Tabell 4.2 Förebygga och motverka brottslighet inom tullområdet............................ Tabell 4.3 Förtroende för verksamhet........................................................ Tabell 4.4 Resursanvändning .......................................................................................... Tabell 4.5 Anslagsutveckling 1:3 .................................................................. Tabell 4.6 Offentligrättslig verksamhet ....................................................... Tabell 4.7 Uppdragsverksamhet ................................................................... Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 ......................... Tabell 5.1 Upprätthålla en god betalningsvilja och motverka överskuldsättning ....... Tabell 5.2 Förtroende för verksamhet .............................. Tabell 5.3 Resursanvändning .......................................................................................... Tabell 5.4 Anslagsutveckling 1:2 ........................................ Tabell 5.5 Offentligrättslig verksamhet ............................. Tabell 5.6 Uppdragsverksamhet ......................................... Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 36 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Diagram 3.1 Uppbörd fördelad på inkomsttitlar .......................................................... Diagram 3.2 Totala utgifter fördelat på verksamhet...................................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt följande uppställning: 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2Skatt, tull och exekution Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution omfattar huvuduppgifterna beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Nära knutet till och starkt integrerade finns verksamheter med andra syften som antingen följer av eller direkt stödjer arbetet med huvuduppgifterna exempelvis folkbokföring, id-kort, fastighetstaxering, bouppteckningar, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk. Inom skatte-, tull- och exekutionsområdet bedrivs även brottsbekämpning. , och är förvaltningsmyndigheter för respektive huvuduppgift. bedriver viss verksamhet inom utgiftsområdet genom att medverka i övervaknings- och kontrollverksamheten och ansvara för tullkontrollen till sjöss. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Totalt för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2015–2018. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. I budgetpropositionen beräknades utgiftsområdet att öka med . föreslås utgiftsområdet öka med . Huvudanledningen är pris- och löneuppräkningen som är , lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen 2014. I syfte att bidra med finansiering till prioriterade satsningar minskas alla anslag som pris- och löneomräknas. Under utgiftsområdet minskas av detta skäl samtliga tre anslag varaktigt med sammanlagt 2015 och med . Minskningen fördelas i proportion till anslagets storlek. Vidare minskas utgiftsområdet med sammanlagt varaktigt. –2018 ska dessa medel finansiera gemensam e-förvaltning. Med anledning av att regeringen föreslår ny ersättning för höga sjuklönekostnader ökas upphör planenligt tillfälliga medel om för satsning mot grov organiserad brottslighet. I budgetpropositionen 2014 tillfördes tillfälliga medel för arbetet med införande av ny unionstullkodex (UCC). Arbetet med att utveckla nya effektiva arbetsprocesser och bygga nya it-system till följd av UCC är omfattande och komplext. Utvecklingsplanen har fått revideras och tidspressen har ökat. Det är angeläget att förändringsarbetet genomförs skyndsamt så att det gamla tulldatasystemet kan avvecklas, bl.a. för att undvika dubbla system och övergångslösningar baserade på gammal teknik. Anslaget behöver därför tillföras ytterligare medel. anslag ökas engångsvis med enligt propositionen Höständringsbudget . Tabell 2.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Utgiftsområdets utgifter utgörs i huvudsak av verksamhetsutgifter. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt motverka brottslighet (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SkU1, rskr. 2008/09:87). En övergripande resultatbedömning av utgiftsområdet görs i huvudsak utifrån målet för utgiftsområdet och bygger på resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. Stöd för resultatbedömningen är bl.a. respektive myndighets årsredovisning, utvärderingar, rapporter och iakttagelser. En detaljerad resultatredovisning och bedömning följer under delområdena skatt, tull respektive exekution. 2.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En utgångspunkt är att bedömningsgrunder snarare än resultatindikatorer har använts för att analysera och bedöma utvecklingen. Detta då det är förknippat med stora osäkerheter att isolera enskilda företeelser som förklaringar till en förändring. Även om indikatorerna inte ger någon fullständig bild av utgiftsområdets i många fall komplexa verksamhet tillför de relevant information för att göra en bedömning av hur utgiftsområdet har utvecklats. På grund av myndigheternas olika karaktär och verksamheternas omfattning presenteras indikatorerna och bedömningsgrunderna i sitt sammanhang för respektive delområde. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som används för samlad analys och slutsatser för utgiftsområdet är –total uppbörd och indrivet belopp, –uppbördsförlustens storlek, –skattefelets utveckling, –brottsbekämpande insatser, –antal kontakter via telefon och e-post, –svenskt kvalitetsindex ranking, och –uttalande från . Resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna presenteras i sitt sammanhang under delområdena skatt, tull respektive exekution. Där återfinns en mer detaljerad resultatredovisning, analys och bedömning av resultatet. Regeringens samlade bedömning är att samtliga myndigheters måluppfyllelse är god och att myndigheterna i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Respektive myndighet har tagit in skatt, tull och avgifter samt drivit in skulder till staten på ett för samhället effektivt sätt. De informations- och kunskapsinsatser samt kontrollåtgärder som har genomförts av myndigheterna 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 bedöms ha bidragit till att minimera eller begränsa skattefelet dvs. skillnaden mellan de fastställda beloppen och de teoretiskt riktiga. Inom utgiftsområdet är användningen av elektroniska lösningar hög, vilket har bidragit till ökad enhetlighet, kvalitet och effektivitet. Vidare innebär användning av elektroniska lösningar förenklingar för medborgare och företag i att fullfölja sina skyldigheter. Gemensamt för , och är fokus på insatser för att förenkla regelverk och förebygga fel så att det blir rätt från början. Regeringens bedömning är att verksamheten inom utgiftsområdet har bidragit till att systemen inte utnyttjas på icke avsett sätt. Samtliga myndigheter deltar utifrån sina kompetensområden i arbetet mot grov organiserad brottslighet (GOB). har fokus för samarbetet legat på insatser mot företag som används i kriminell verksamhet och flera bedrägeriärenden har drivits där framförallt och har deltagit. har inom ramen för den brottsbekämpande verksamheten slagit ut ett kriminellt nätverk vars verksamhet varit så betydande att beslagen har minskat. Regeringens samlade bedömning är att insatserna för att bekämpa brottslighet har bidragit till att upprätthålla systemen. Regelbundna undersökningar visar att medborgarnas och företagens förtroende för myndigheterna sammantaget är högt. Regeringen gör bedömningen att samtliga myndigheter bedriver ett positivt och långsiktigt arbete med att stärka medborgarnas och företagens förtroende för myndigheterna. Myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Medborgare och företag som kommer i kontakt med myndigheterna ska få en enhetlig behandling och de ska känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. Kvinnor och män ska ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheterna. De regelverk och rutiner som myndigheterna själva disponerar över ska vara så enkla som möjligt. Regeringen understryker betydelsen av 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 det fortsatta förenklingsarbetet och att myndigheterna aktivt bidrar med att utarbeta förslag till förenklingar av de nationella och internationella regelverken, med beaktande av behovet av kontrollmöjligheter. Fortsatta förändringar och rationaliseringar är nödvändiga för att klara av framtidens krav. Standardisering och automatisering av arbetsflöden liksom utveckling av elektroniska tjänster för att effektivisera är av stor betydelse. Utvecklingen måste ske tillsammans med de insatser som görs för att förbättra servicen till medborgare och företagen och i lämpliga delar bygga på gemensamma lösningar för statsförvaltningen. Kontroller och sanktioner syftar till att förstärka och upprätthålla normer och att se till att regelverken följs. Det är viktigt att säkerställa att systemen inte utnyttjas på icke avsett sätt. Myndigheterna ska kontinuerligt följa samhällets utveckling och styra resurserna till prioriterade områden. Det är därför viktigt att myndigheterna har ändamålsenliga interna system för att löpande följa upp verksamheten. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att –eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter säkerställs rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag, –brottslighet inom skatteområdet förebyggs och bekämpas, och –medborgare och företag har förtroende för verksamhet. Kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. Resultatbedömning av delområde skatt görs i huvudsak utifrån målet för delområdet. Till stöd för regeringen att bedöma resultatet finns bl.a. årsredovisning, rapporter och iakttagelser. 3.2.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Ett urval av indikatorer har använts i syfte att ge en övergripande bild av delområdet och beskriva hur det har utvecklats . De indikatorer som även redovisas för utgiftsområdets utveckling har markerats inom parentes. De övriga indikatorerna används specifikt för att belysa och fördjupa redovisningen vad gäller utvecklingen inom delområde skatt. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att eftersträvade skatt- och avgiftsintäkter säkerställs på ett rättssäkert och effektivt sätt är –total uppbörd (UO), –uppbördsförlustens storlek (UO), –skattefelets utveckling (UO), –användning av elektroniska tjänster och enkelt att göra rätt från början, –antal revisioner, –andel revisioner som resulterar i ändring, –antal rättsliga externa ställningstaganden, och –andel överprövningsärenden i domstol som innebär ändring. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att förebygga och motverka brottslighet inom skatteområdet är –antal dagar brottsutredning (UO), –antal inkomna brottsutredningar, –antal avslutade brottsutredningar, och –antal beslag. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder för verksamheten som syftar till att medborgare och företag ska ha förtroende för verksamhet är –antal kontakter via telefon och e-post (UO), –andel medborgare och företag som instämmer med att det är lätt att få information av , 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 –andel medborgare och företag som instämmer med att det är lätt att göra rätt för sig med skatterna, –svenskt kvalitetsindex ranking (UO), och –andel medborgare och företag som instämmer med att de har förtroende för sätt att sköta sin uppgift. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder som syftar till god resursanvändning är –total resursförbrukning, –antal anställda, –andel sjukfrånvaro, och –uttalande från (). Diagram 3.1 Uppbörd fördelad på inkomsttitlar skatter på varor och tjänster 1 Mervärdesskatt som tas ut på import av varor från länder utanför EU fastställs av . Eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter säkerställs fastställer och redovisar den stora merparten av de skatter som betalas i . betalades det in i skatt. Det är en ökning med jämfört med , vilket motsvarar . Efter utbetalningar av kommunalskattemedel m.m. var dock nettouppbörden ca lägre än 2012. Uppbördens förändring beror främst på förhållanden som ligger utanför inflytande. Det handlar t.ex. om förändringar av skatteregler, löner, priser och konjunkturläge. Uppbördens sammansättning framgår av diagram 3.1. Uppbördsförlusten, d.v.s. fastställda skatter som inte har betalats till , uppgick till ca . Skattefelet är skillnaden mellan de fastställda beloppen och de teoretiskt riktiga. har lämnat en bedömning av hur skattefelet utvecklats –2012 (dnr Fi2014/50). I rapporten konstaterar att det inte går att beräkna nivån på skattefelet utifrån gjorda undersökningar. Myndighetens samlade bedömning utifrån tillgängligt underlag är dock att skattefelet i procent av BNP har minskat . enkätundersökningar visar att medborgare och företag uppfattar att förekomst av skattefusk och svartarbete har minskat . menar vidare att ökad tillgång till information från tredje part för kontroll och fastställande av skatt har bidragit till att risken för skattefel har minskat . De analyser som har genomfört avseende lagändringar som i olika hög grad syftat till att minska svartarbete och fusk såsom kassaregister, personalliggare i restaurang-, frisör- och tvätteribranschen samt sänkt restaurangmoms visar på ett minskat skattefel. För att begränsa skattefelet måste vissa grundläggande funktioner i myndigheten hålla hög kvalitet. Det handlar t.ex. om effektiv ärendehantering, väl fungerande it-system och god registerkvalitet. Att uppgifterna i folkbokföringen speglar befolkningens verkliga bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden är inte bara en förutsättning för fastställande av skatter utan även för att andra samhällsfunktioner har ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 3.1 Eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter säkerställs Uppbörd, brutto (mdkr) Uppbörd, netto (mdkr) Uppbördsförlusten (%) Skattefelets utveckling (bedömning) Användning av e-tjänster och enkelt att göra rätt från början Andel privatpersoner utan näringsverksamhet som lämnade sin inkomstdeklaration elektroniskt (%) Andel privatpersoner med näringsverksamhet som lämnade sin inkomstdeklaration elektroniskt (%) som lämnade skattedeklaration elektroniskt (%) Andel förtryckta deklarationer (Ink 1) utan ändring i förtrycket (%) Behov att rätta formella fel avseende moms och arbetsgivaravgifter (index 2011=100) Antal kontroller inom bosättning, folkbokföringsregistret Beslutade belopp efter självrättelser av oredovisade tillgångar och inkomster utomlands (mnkr) Andel revisioner som resulterar i ändring (%) Rättsliga externa ställningstaganden (antal) Andel överprövningsärenden i domstol som innebär ändring (%) och början av 2013 analyserade och folkbokföringsfelet. Resultatet visade att folkbokföringsregistret håller en god kvalitet. De felaktigheter som uppstår hänförs i synnerhet till när en person inte bor i men är folkbokförd här p.g.a. att personen utvandrat utan att detta rapporterats eller registrerats. vidtogs åtgärder inom de riskområden som identifierades i form av fler kontroller. bedömer dock att antalet kontroller totalt sett är för få. har slutfört en allmän fastighetstaxering av landets hyreshus-, industri-, elproduktions-, special- och täktenheter samt inlett arbetet med lantbrukstaxeringen 2014. På samma sätt som folkbokföringen är taxeringsvärden på fastigheter av vikt för andra ändamål än skatteberäkning. Lantmäteriet har exempelvis en kopia av fastighetstaxeringsregister som del av sitt fastighetsregister. Lantmäteriet har redovisat kvaliteten på uppgifterna i sitt fastighetsregister (dnr S2013/7533). I rapporten gör Lantmäteriet bedömningen att fastighetstaxe- ringsregister är av god kvalitet. Även har uttalat att uppgifterna om antalet taxeringsenheter och enheternas taxeringsvärden är av god kvalitet.1 Enkelt att göra rätt från början En huvudinriktning inom skatteverksamheten är att förenkla och underlätta så att medborgare och företag gör rätt från början. En ökad användning av elektroniska tjänster bidrar till detta. har haft fortsatt fokus på att utveckla elektroniska tjänster såväl inom myndigheten som gemensamt med andra inom den statliga förvaltningen. Användningen av de elektroniska tjänsterna ökar. Trenden att fler privatpersoner valde att lämna inkomstdeklaration och fler företag valde att lämna skattedeklaration elektroniskt fortsatte 2013. Även om användningen av elektroniska tjänster bland privatpersoner med näringsverksamhet ökar är användargraden låg. Vidare visar indikatorerna att felen minskar. Både andelen förtryckta deklarationer utan ändring i för- 1 Bostads- och byggnadsstatistisk årsbok 2012 ( 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 trycket och behovet av att rätta formella fel avseende mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter minskar. infördes möjligheten att växla mellan olika elektroniska tjänster utan krav på ny inloggning. Det innebär att 14 av elektroniska tjänster kan nås genom en enda inloggning. Dessutom är det via Verksamt.se2 möjligt att nå både och elektroniska tjänster med en enda inloggning. Totalt beslutat belopp efter självrättelser av oredovisade tillgångar och inkomster utomlands har minskat . Antalet självrättelser har dock ökat . Förklaringen till minskningen i beslutat belopp är sannolikt att förmögenhetsskatten är aktuell i besluten. Totalt har självrättelser inneburit tillkommande skatt om –2013. Kontrollverksamheten, rättssäkerhet och enhetlighet Den löpande ärendehanteringen har effektiviserats genom att ett nytt it-stöd infördes . Till följd av detta har den löpande ärendehanteringen minskat. Dessa resurser har bl.a. omfördelats till kontrollverksamheten som därmed uppgick till av resurserna inom beskattningsområdet, vilket är en ökning jämfört med . minskade antal revisioner är dessa åter i nivå med . Det förklaras av att färre tillsynsbesök av kassaregister och personalliggare har genomförts till förmån för andra fördjupade kontroller däribland revisioner. Kontrollverksamheten innefattar andra utredningsformer än revisioner och eftersträvar att använda den mest effektiva formen i det enskilda ärendet. Kontrollerna ska ske mot områden där risken för skattefel är högst. har kontrollverksamheten i kontanthandeln haft fortsatt hög prioritet. En förskjutning har dock gjorts från tillsynsbesök till fördjupade kontroller i syfte att motverka illojal konkurrens. Insatser har också skett mot mer avancerat skattefusk och annat 2 En gemensam webbplats där , och samlat information och e-tjänster till företag. Särskilt fokus har varit svenska aktörer som via utländska företag försöker dölja anställningsförhållanden och transaktioner. Vidare har punktskattepliktiga varor prioriterats. Att en hög andel av genomförda revisioner leder till ändring tyder på att kontrollresurserna används effektivt. Rättsliga ställningstaganden är ett verktyg som använder för att säkerställa att ärendehantering, kontroller och rättstillämpning utförs korrekt och enhetligt så att alla behandlas lika. Fram har över 1 300 rättsliga ställningstaganden publicerats. har i enlighet med uppdrag i regleringsbrevet studerat 760 domstolsprocesser, i vilka har varit part, i syfte att undersöka om myndigheten har fattat materiellt och formellt riktiga beslut samt följt riktlinjer och ställningstaganden (dnr Fi2013/4600). Kartläggningen visade att så var fallet i av fallen. jämförelse mellan domstolens och myndighetens bedömning i sakfrågan i de granskade ärendena visade att bedömningen överensstämde helt eller delvis i av fallen. Om domstolarna ändrade en hög andel beslut där rättsläget var känt skulle det vara ett tecken på bristande kvalitet i beslut. Andelen överprövningsärenden i domstol som innebär ändring har varit på en stabil nivå om 16–. Förebygga och motverka brottslighet inom skatteområdet Tabell 3.2 Förebygga och motverka brottslighet inom