prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — En stor del av bidragen betalades ut från anslaget under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel . Ersättningen från EU:s fonder betalas ut med viss eftersläpning, vilket i detta fall innebär att inkomsten redovisas först . Ökade inkomster från regionala utvecklingsfonden och socialfonden jämfört med föregående år Bidragen från Europeiska regionala utvecklings- kronor (8,) lägre än socialfonden blev 842 miljoner (41,) lägre än 2012. ökade däremot inkomsterna från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Bidrag till transeuropeiska nätverk för att slutföra tunneln genom Bidrag till transeuropeiska nätverk uppgick till , vilket är högre än föregående år. Det högre utfallet beror främst på att erhållit medel på för att slutföra järnvägstunneln genom . Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Denna inkomsttyp omfattar tillkommande EU- skatter och utjämningsavgifter för LSS- kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Dessutom ingår olika avräkningar som avser, dels intäkter som förs till fonder, dels kompensation för mervärdesskatt till statliga myndigheter och kommuner. I statens budget beräknades avräkningarna uppgå till -. Skillnaden mot beräkningen i statens budget blev -. Orsaken är främst att högre intäkter förs till fonder. Framförallt avgifterna till Kärnavfallsfonden har blivit högre. Tabell 2.19 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Intäkter som förs till Jämfört med 2012 har Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet ökat med . Avräkningar har ökat med , vilket främst beror på högre kompensation för mervärdeskatt, kommuner. Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Denna inkomsttyp omfattar utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonton. De flesta av de krediteringar som tidigare krediterades skattekonto har numera upphört eller flyttats till utgiftssidan på statens budget. Tabell 2.20 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto 2.3Utgifter på statens budget 2013 nettoutlåning och Kassamässig korrigering på budgetens utgiftssida. Posten förändring av anslagsbehållningar används endast vid budgetering. Utfallet påverkar anslagsbehållningarna för respektive anslag. Skillnaden mellan utfallet och de medel som anvisades av i den ursprungliga budgeten redovisas i tabell 2.21. har beslutat om justerade anslagsnivåer, efter förslag om ändringsbudget från regeringen. Totalt anvisade medel för budgetåret är summan av det som ursprungligen anvisades och det som anvisats på ändringsbudget. 2.3.1Utgifter på statens budget – sammanfattning I tabell 2.21 jämförs utfallet för utgifterna, det vill säga den faktiska förbrukningen, dels med ursprungligen anvisade medel, dels med totalt anvisade medel. En högre förbrukning än anvisade medel möjliggörs genom att utnyttja ett eventuellt ingående anslagssparande, eller anslagskredit. Tabell 2.21 Utgifter på statens budget 2013 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och bostadsförsörjning, byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter på statens budget fortsätter att förstärka valutareserven – ger högre utgifter på budgeten Utfallet för utgifterna på statens budget uppgick till . Det är (10,) högre än vad som anvisats i den ursprungliga budgeten. I förhållande till det totalt anvisade beloppet, den ursprungliga budgeten och ändringsbudgetarna, blev utgifterna högre. Den stora skillnaden mot anvisade medel beror på att lånat pengar i för att stärka valutareserven. Detta påverkar posten nettoutlåning. Utgifterna för statsskuldsräntor lägre än anvisat Utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. uppgick till , vilket är lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. Valutakursvinsterna blev högre än beräknat i statens budget, medan kursförlusterna blev högre än beräknat. Utfallet för bland annat hälsovård, integration och studiestöd blev lägre än anvisat Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppgick utgifterna till , vilket är lägre än statens budget. Både utgifterna för läkemedels- och tandvårdsförmåner blev lägre än budgeterat. För utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet blev utgifterna , vilket är lägre än vad anvisade. Det beror till stor del på att nyanlända invandrare inte utnyttjat de s.k. etableringslotsarna i den utsträckning som man räknat med. Inom utgiftsområdet 15 Studiestöd blev utfallet 20 537 miljoner anvisades på den ursprungliga budgeten. Det beror framför allt på att studiestödet inte utnyttjats av alla som varit berättigade till stöd. Utfallet på posten kassamässig korrigering blev också lägre än beräknat. Det beror på att ännu inte rekvirerat hela avgift till EU. Hela årets avgift till EU är dock redovisad mot anslag. Detta skapar en kassamässig korrigeringspost. Högre utfall för sjukpenning, arbetsmarknadsåtgärder och EU-avgiften För utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning blev utgifterna . Det är mer än vad som anvisades på den ursprungliga budgeten. Det beror framför allt på att utgifterna för sjukpenning ökade mer än anvisat, eftersom antalet sjukfall ökade. På höständringsbudgeten anvisades ytterligare med anledning av att antalet sjukfall ökat mer än beräknat. Inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev utgifterna , vilket är mer än anvisat i budgeten. Dels blev kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser högre än anvisat, dels blev kostnaderna för lönegarantiersättningarna högre än anvisat på grund av att fler företag blev försatta i konkurs än beräknat. I vår- och höständringsbudgetarna anvisades ytterligare till lönegarantiersättning eftersom antalet anställda i företag försatta i konkurs fortsatt öka mer än beräknat. För utgiftsområdet 27 Avgiften till Europeiska unionen uppgick utfallet till , vilket är mer än anvisat på den ursprungliga budgeten. På vår- och höständringsbudgetarna anvisades ytterligare 4 622 miljoner med anledning av förväntade utgiftsökningar på EU:s årsbudget och ändringsbudgetar på unionsnivå. 2.3.2Systematisering av avvikelserna mot statens budget Utgifterna i statens budget blev högre än den budget som ursprungligen sammanställde . I detta avsnitt analyseras hur stor del av denna skillnad som beror på ändrade volymer, ändrade makroekonomiska förutsättningar och nya beslut. Det gäller sådana beslut som fattats av , regeringen eller . Resterande skillnad beror på andra förklaringsfaktorer och redovisas i posten Övrigt. Skillnaderna fördelas också på Utgiftsområden exkl. räntor, Statsskuldsräntor m.m. och nettoutlåning. Resultatet sammanfattas i följande tabell och kommenteras därefter. Tabell 2.22 Skillnaden mellan utfall och budget -0,5 -1,7 -5,4 -5,8 -0,6 -0,5 -4,1 1Utgiftsområden som omfattas av det statliga utgiftstaket. 2Under Utgiftsområden, exkl. räntor ingår förändring av anslagsbehållningar enligt ursprunglig budget. 3Riksgäldskontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringsposten. Skillnader till följd av volymer Skillnader till följd av ändrade volymer medförde att utgifterna blev lägre än i statens budget. På utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev utgifterna för tandvårdsförmåner lägre bl.a. till följd av färre behandlingar än väntat, medan utgifterna för kommunersättningar vid flyktingmottagande inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet har blivit lägre till följd av färre personer än beräknat i systemet. Utgifterna har blivit högre än förväntat inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning främst till följd av ett större inflöde till sjukpenning än väntat. Skillnader till följd av den makroekonomiska utvecklingen Skillnader till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar medförde att utgifterna blev lägre än i statens budget. Huvuddelen av skillnaden återfinns på statsskuldsräntorna, som under denna kategori blev lägre än anvisat i statens budget. Detta beror framför allt på betydligt högre valutakursvinster än beräknat. Ränteutvecklingen bidrog också till lägre utgifter, till följd av lägre korta räntor än väntat, medan kursförlusterna blev högre. Kursförluster uppstår vid förtidsinlösen av lån som har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköpstillfället. många tekniska faktorer som beror på upplånings- och skuldförvaltningsteknik. Hela skillnaden för statsskuldsräntorna klassificeras som makroberoende, utom den del som är en följd av ett annat lånebehov än beräknat. Denna skillnad redovisas under Övrigt. Utgifterna för utgiftsområdena, exkl. utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev högre än i statens budget beroende på makroutvecklingen. Större delen av de högre utgifterna hänför sig till att konjunkturutvecklingen ekonomiska vårproposition bedömdes bli sämre än vad som förutsågs i budgeten. Det medförde bland annat högre utgifter för arbetslöshetsersättning och lönegarantiersättning. Utgifterna för nettoutlåning blev, som följd av ändrade makroförutsättningar, lägre än i statens budget. Det är främst ett resultat av högre valutakursvinster vid omsättning av lån i . Tabell 2.23 Makroekonomiska förutsättningar från föregående år: BNP (fasta priser) 1 -1,2 KPI (årsgenomsnitt) 1 -1,2 Antal sysselsatta, 15- arbetskraften 1, 2 Personer i program, -0,1 SEK/Euro 3 -0,38 -0,5 2Exklusive heltidsstuderande arbetssökande. 3 Källa: . Skillnader till följd av beslut De totala utgifterna på statens budget blev högre än i statens budget till följd av beslut fattade av , regeringen eller . Huvuddelen av dessa beslut påverkade nettoutlåning, som därigenom blev högre. Detta beror främst på två beslut, vilka hade olika effekter. Det ena beslutet, med den största effekten, var beslut om att utöka lånet i för att stärka valutareserven, vilket ökade nettoutlåningen med . Det andra var regeringens beslut att sälja statens återstående innehav av aktier i . Drygt hälften av aktierna ägdes av Stabilitetsfonden, vilket innebar att av försäljningsinkomsterna fördes till fondens konto i , med en minskning av nettoutlåningen som följd. Resterande del av försäljningsinkomsterna redovisas som inkomster av försåld egendom, på inkomstsidan i statens budget. Utfallet för samtliga utgiftsområden, exkl. utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev till följd av beslut högre än beräknat i budgeten. Det förklaras i första hand av utbildningssatsningar inom utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning som medförde att utgifterna blev högre på respektive utgiftsområde. Skillnader till följd av övriga orsaker Utgifterna blev högre än i statens budget av övriga orsaker. Merparten, , avser nettoutlåning (inkl. kassamässig korrigering). Utgiftsområdenas utgifter (exkl. räntor) blev sammantaget blev lägre av övriga orsaker. Detta nettobelopp rymmer vissa utgiftsområden med lägre utgifter än i budgeten och andra med högre. Inom framför allt följande fem utgiftsområden blev utgifterna lägre än i statens budget: 6 Försvar och samhällets krisberedskap 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 16 Utbildning och universitetsforskning Inom ett utgiftsområde blev utgifterna högre än i budgeten: 27 Avgiften till Europeiska unionen I avsnitt 2.4 Utfall per utgiftsområde finns detaljerade kommentarer till skillnaden mellan utfall och anvisat belopp i den ursprungliga budgeten. Enligt 3 kap. 12 § budgetlagen får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas, om det är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl. har regeringen dragit in anslagsmedel på totalt 15 030 miljoner 31 största indragningarna svarar för av totalbeloppet . I tabell 2.24 redovisas samtliga indragningar som är större än . De flesta indragningar av anslagsmedel rör anslagssparande Den största indragningen uppgick till och var för studiebidrag m.m. Den näst största indragningen var för föräldraförsäkring och uppgick till . Båda indragningarna är en indragning av anslagssparande. Tabell 2.24 Indragningar 2013 Avgifter till internationella organisationer Från EU-budgeten finansierade insatser för Bidrag till folkhälsa och sjukvård Stimulansbidrag och åtgärder inom Bidrag till utveckling av socialt arbete Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård Etableringsersättning till vissa nyanlända Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Utveckling av skolväsendet och annan Fortbildning av lärare och förskolepersonal Intervention för jordbruksprodukter m.m. strukturstöd till fisket m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Enligt 3 kap. 8 § budgetlagen får ett anslag tillfälligt överskridas genom att en kredit, motsvarande högst av det anvisade anslaget (anslagskredit), tas i anspråk. Året därpå ska tillgängliga medel reduceras med ett belopp som motsvarar den utnyttjade anslagskrediten. Med bemyndigande får regeringen även besluta att ett anslag får överskridas, om det är nödvändigt för att täcka särskilda utgifter i en verksamhet. Utgifterna ska inte ha varit kända då anslaget anvisades. Regeringen får även fatta beslut om att överskrida ett anslag för att uppfylla ett av beslutat ändamål med anslaget. Regeringen medgav inga överskridanden . har ett anslag överskridits utöver den tillåtna anslagskreditgränsen och utan medgivande från regeringen. Tabell 2.25 visar detta anslagsöverskridande. Tabell 2.25 Icke medgivna överskridanden -32,52 -26,73 1 Regeringen har för den anslagspost som disponerades av för Myndigheten utländska investeringar i inte beslutat om någon anslagskredit. För anslaget i övrigt har dock regeringen beslutat om en anslagskredit på (2,). Regeringen får enligt budgetlagen tillfälligt överskrida ett anslag genom att en kredit motsvarande högst av det anvisade anslaget tas i anspråk. Den maximala anslagskrediten för hela det anvisade anslaget motsvarar . Totalt disponibelt belopp inklusive anslagskredit för anslaget 2:4 Investeringsfrämjandet under utgiftsområde 24 Näringsliv har överskridits med . Det är anslagsposten 2 Avveckling av Myndigheten för utländska investeringar i som överskreds. disponeras av för Myndigheten för utländska investeringar i m.m. och beror på en avsättning för återkrav av EU-medel. I följande avsnitt (2.4.1–2.4.27) presenteras utfallet per utgiftsområde. Här ges en samlad bild över hur regeringen har utnyttjat de finansiella befogenheter som regeringen har inom respektive utgiftsområde. Anslagen redovisas i tabeller som i första hand visar utfallet för de största anslagen inom respektive utgiftsområde. Tabellerna visar även anslag vars utfall avviker från statens budget . Anslag som anvisats visas dock bara om utfallet avviker . För varje utgiftsområde kommenteras först skillnader mellan ursprungligen budgeterade belopp och utfall. Därefter jämförs även utfallet med En redovisning av samtliga anslag finns i bilaga 2. Förutom anslagsutfallet redovisas per utgiftsområde hur regeringen har utnyttjat beställningsbemyndiganden samt bemyndiganden avseende statlig utlåning, garantier, inomstatliga lån och övriga krediter. Även hur bemyndiganden att lämna kapitaltillskott till bolag eller utvecklingsbanker har utnyttjats redovisas. Flertalet av bemyndigandena utgörs av årliga bemyndiganden som lämnar i samband med besluten om statens budget och ändringsbudgetarna. I redovisningen hänvisas inte till riksdagsbeslutet i de fall ett bemyndigande har lämnats i samband med besluten om statens budget eller i ändringsbudgetarna . Om däremot ett bemyndigande har lämnats görs en hänvisning till riksdagsbeslutet. En redovisning av samtliga beställningsbemyndiganden finns i bilaga 3. Efter de 27 avsnitten om de olika utgiftsområdena följer en redogörelse för posterna Förändring av anslagsbehållningar (avsnitt 2.4.28), nettoutlåning (avsnitt 2.4.29), och Kassamässig korrigering (avsnitt 2.4.30). Alla dessa poster hör till budgetens utgiftssida. Avslutningsvis redovisas även Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (avsnitt 2.4.31). Tabell 2.26 UO 1 Anslag -1,1 ledamöter och partier m.m. -2,5 -8,7 Kungliga hov- och slottsstaten -18,9 Allmänna val och demokrati -12,1 -1,1 -1,3 Utgiftsområdet omfattar utgifter för statschefen, och . Även utgifter för bl.a. länsstyrelserna, allmänna val och stöd till politiska partier ingår i utgiftsområdet. Utfallet uppgick till , vilket är (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (2,). Utgifterna för blev något lägre än budgeterat Utfallet för anslaget 4:1 m.m. blev , vilket är (1,) lägre än vad som anvisades i budgeten. Jämfört med 2012 blev utfallet högre. Antalet årsarbetskrafter var 4 467 jämfört med 4 427 årsarbetskrafter . Utgifterna för presstöd har sjunkit kronor (8,) lägre än anvisat i statens budget. Jämfört med 2012 blev utgifterna för presstödet ca lägre. Presstödet omfattar driftsstöd och distributionsstöd till företag som ger ut dagstidningar. Utgifterna för såväl driftsstödet som distributionsstödet minskade jämfört med . driftsstödet 2013 förklaras främst av att driftsstödet till storstadstidningar successivt minskar på grund av ändringar i presstödsförordningen (1990:524) som infördes . Dessutom sjönk upplagorna för många tidningar. fick 134 tidningar distributionsstöd. Sammanlagt betalades distributionsstöd om ut, vilket är ca mindre än 2012. Minskningen av utgifterna för distributionsstöd förklaras till av att tidningarnas upplagor sjönk. Lägre utgifter för fastigheter än budgeterat Utfallet för anslaget 2:3 fastighetsanslag blev , vilket är (18,) lägre än anvisat i budgeten. Det lägre utfallet beror i huvudsak på att kostnaden för planerat och felavhjälpande underhåll har blivit lägre än planerat. Resurserna omprioriterades även för att hantera icke planerade åtgärder. Tabell 2.27 UO 1 Beställningsbemyndiganden Stöd till politiska partier Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till . Avvikelsen mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Avvikelserna för anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati beror på att anslagets ändamål har ändrats, varför bemyndigandet inte behövde utnyttjas. Tabell 2.28 UO 1 Garantier 1 Regeringen har beslutat att får lämna statlig kreditgaranti för banklån till personal inom utrikesförvaltningen inom en ram för samtliga garantiengagemang om (UD2000/1146/P-AV). Tabell 2.29 UO 1 Inomstatliga lån investeringar som används i investeringar i fastigheter och Utestående lån vid utgången av 2013 var . iakttagelser – årlig revision i har, avseende dess årsredovisning , fått en revisionsberättelse med reservation. uttalar sig med reservation om den drar slutsatsen att det finns väsentliga fel men att de inte är genomgripande för årsredovisningen eller om inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis men drar slutsatsen att möjliga fel inte är genomgripande. Som grund för uttalande om reservation anger följande. Årsredovisningen för i har lämnats till regeringen . Årsredovisningen kom in till regeringen . Enligt 2 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska myndigheten lämna en årsredovisning till regeringen. 2.4.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Tabell 2.30 UO 2 Anslag -1,1 Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken -0,5 -1,8 -2,9 -0,5 -10,0 -4,5 -1,4 Utgiftsområdet omfattar utgifter för allmän offentlig förvaltning, inklusive utgifter för de statliga tjänstepensionerna, statistik, fastighetsförvaltning, finansiell tillsyn och finansförvaltning m.m. Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2012 blev utfallet (18,) högre. Utfallet för statliga tjänstepensioner något lägre än budgeterat men högre än 2012 Utfallet för anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. blev , vilket är (1,) lägre än vad som anvisades i budgeten. Avvikelsen beror främst på att utfallet för s.k. premiebefrielser vid vissa ledigheter och att utfallet för särskild löneskatt på pensionskostnader blev lägre än budgeterat. Jämfört med ökade utgifterna med (0,). Ökningen beror främst på att det högre prisbasbeloppet 2013 medförde högre utbetalningar under anslagsposten statlig tjänstepensionering samt på att det kom in fler ärenden med anknytning till den statliga personskadeförsäkringen. Utfallet högre än 2012 på grund av kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken Den främsta förklaringen till att utfallet för utgiftsområdet som helhet blev högre än för 2012 är att en engångsutbetalning till Europeiska investeringsbanken (EIB) på gjordes , vilket belastade anslaget 1:18 Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken. Syftet var att öka EIB:s utlåningskapacitet. Tabell 2.31 UO 2 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . Det fanns inga utestående åtaganden vid utgången av 2013. Tabell 2.32 UO 2 Utlåning 1Utlåningsramen är begränsad till det maximala utlåningsbeloppet. är detta belopp . Ursprunglig låneram uppgick till , se prop. 2010/11:132, bet. 2010/11:FiU36, rskr. 2010/11:310. 2011/12:119, bet 2011/12:FiU41, rskr. 2011/12:209. 3Lån till ges med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). Beloppet , är valutaomvärderat till bokslutskurs. 2006/07:1, bet. 2006/07:FiU2, rskr. 2006/07:80, sista obligationslånet förföll 2013. beslutade i samband med finanskrisen att stödja med lån, för att motverka finanskrisens effekter. Det svenska lånet lämnades som ett tillägg till Internationella valutafondens (IMF) stöd och som del av de nordiska ländernas krediter till . har inte gett ut några nya lån och har inte amorterat . Lånet ska vara återbetalt . Lånet till är ett tillägg till ett lånepaket som IMF och EU gett, på villkor att genomför ett ekonomiskt reformprogram. har betalat ut lånet till i fyra delar efter att IMF och EU godkänt landets framsteg under reformprogrammet. De första två delarna betalades ut och de andra två . Lånet ska vara återbetalt . övertog statsgaranterade obligationslån från . Skulden uppgick ursprungligen till och betalade in motsvarande belopp till , som redovisade beloppet mot inkomsttitel. Allt eftersom lånen har förfallit till betalning har de redovisats som en återbetalning mot posten kassamässig korrigering. De sista lånen förföll . lånade motsvarande ca i för att förstärka valutareserven. Jämfört med ökade utlåningen till med . I nettoutlåning redovisas lånen kassamässigt, , utan valutaomvärdering, medan beloppet i tabell 2.32, , är valutaomvärderat till bokslutskurs. Tabell 2.33 UO 2 Garantier Garanti till insättare i banken (EIB) 5 (NIB) 6 utvecklingsbank (CEB) 9 A/O Dom Shvetsii 11 1Lagen (1195:1571) om insättningsgaranti. Åtagandet för insättningsgarantin avser . 2Om vissa villkor i lag (2008:812) är uppfyllda ges en möjlighet att ställa ut garantier för att skydda dessa insättare. 3Lagen (1999:158) om investerarskydd. För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna. 4Lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. 2008/09:116, bet 2008/09: FiU36, rskr. 2008/09:200. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU2, rskr. 2010/11:139. 2003/04:162, bet. 2004/05:FiU15, rskr. 2004/05:16. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU2, rskr. 2010/11:139. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU2, rskr. 2011/12:104. 10I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . 1994/95:78, bet. 1994/95:FiU4, rskr. 1994/95:75. Eur =8,9430. En samlad redovisning av statens garantiåtaganden lämnas i avsnitt 5.1. Tabell 2.34 UO 2 Inomstatliga lån