prop · H2031d16 · 2014-10-23 00:00:00 — MI bedömer att 800 000 löntagare kommer att omfattas av avtal där de centrala förbundsparterna inte har angivit något löneutrymme. Orsakerna till att vissa organisationer väljer en lösare koppling till industrins märke beror på såväl verksamhetsskäl som att man ser ökade möjligheter till att åstadkomma relativlöneförändringar, exempelvis inom kvinnodominerade yrken. Ett annat skäl kan vara att löntagarna inom de förbund som har valt denna avtalskonstruktion inte har samma möjligheter till löneökningar utöver de avtalade lönerna som t.ex. anställda i industrisektorn. Trots att vissa fackförbund framförde kritik mot att industriavtalen skulle vara lönenormerande för hela ekonomin var efterlevnaden av industrins märke god. Mot bakgrund av att det tecknades drygt 500 kollektivavtal och att endast 25 förhandlingar ledde till medling, kan det antas ha rått en enighet mellan parterna om löneutrymmets storlek. Vid en genomgång av årets medlingsärenden konstaterade MI dessutom att flertalet tvister inte handlade om lönenivåer, utan snarare om principfrågor med avseende på t.ex. anställningsvillkor, arbetstid, arbetsmiljö och entreprenörsansvar. Det finns därmed goda skäl till att hävda att de tecknade industriavtalen under avtalsrörelsen har bidragit till en väl fungerande lönebildning. Även om endast 80 avtal löper ut och relativt få arbetstagare berörs av riksavtalsförhandlingar under avtalsåren 2014 och 2015, kan avtalsrörelserna få en större omfattning. Närmare hälften av de treårsavtal som tecknades 2013 är uppsägningsbara och kan därmed upphöra . Ett exempel på avtal som revs upp är byggavtalet där parterna inte hade kunnat enas kring frågan om huvudentreprenörsansvar. Efter förhandlingar och med- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 lingsinsatser kunde dock ett nytt tvåårsavtal tecknas utan att några stridsåtgärder verkställdes. Arbetslivspolitiken är central för en väl fungerande arbetsmarknad. Politiken bygger på en ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter, där statens roll är att genom ändamålsenliga regelverk och andra styrmedel säkerställa goda arbetsvillkor och underlätta tillkomsten av nya jobb, som förutsättningar skapas för arbetsmarknadens parter att i kollektivavtal ta ansvar för villkorens närmare utformning, lönebildningen, m.m. Re- geringen vill främja kollektivavtalsvillkor inom t.ex. arbetsmarknadspolitiken och inom ramen för offentlig upphandling. Den svenska arbetsmarknadsmodellen ska skapa goda förutsättningar för trygghet, utveckling, tillväxt och konkurrenskraft. För en väl fungerande modell, som kan utvecklas, behövs en bra dialog mellan staten och arbetsmarknadens parter. Det är viktigt att åstadkomma fler arbetade timmar i ekonomin. För att fler ska kunna arbeta längre måste arbetsmiljöförhållandena utformas så att människor inte slits ut . De grundläggande kraven på arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet läggs fast i lagstiftningen. Genom denna tydliggörs vilka krav som ställs på alla företag och verksamheter som verkar inom landets gränser. Alla arbetstagare omfattas i princip av samma regelverk. I tillägg till lagstiftningen och tillsynen av denna har arbetsmarknadens parter viktiga uppgifter för att främja en god arbetsmiljö. En viktig del i en väl fungerande arbetsmiljöpolitik är en dialog mellan staten och parterna om hur politiken kan utvecklas och vilka insatser som bör göras. Med en ökad globalisering och större rörlighet mellan olika länder följer ökad invandring liksom utstationering av arbetskraft. Arbetsmiljökraven måste dock upprätthållas på hela arbetsmarknaden. Tillsyn inom detta område är viktig för att skyddet för arbetstagarna ska upprätthållas och för att rättvis konkurrens på arbetsmark- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 naden ska kunna råda. En bristfällig arbetsmiljö får inte vara ett konkurrensmedel på marknaden, vare sig nationellt eller inom EU:s gemensamma marknad. Därför bör höga arbetsmiljökrav fortsatt värnas i EU-samarbetet på arbetsmiljöområdet. En stark global konkurrens ställer ständiga krav på produktivitets- och effektivitetshöjningar. Dessa får inte ske på bekostnad av arbetstagares hälsa och välmående. Den snabba tekniska utvecklingen medför också att arbetsmarknaden måste genomgå snabba teknikskiften, vilket förutsätter möjligheter till utveckling i arbetet. Arbetsmiljöarbetet måste ha en fast och tydlig förankring ute på arbetsplatserna. I detta arbete har skyddsombud och regionala skyddsombud en viktig funktion. Det är viktigt med en balans mellan det statliga åtagandet och det lokala arbetsmiljöarbetet. En god och väl utvecklad tillsynsverksamhet möjliggör att skyddsorganisationen på arbetsplatserna kan fungera som avsett. Det moderna arbetslivet medför nya utmaningar, ofta av psykosocial art, som många mer traditionella arbetsmiljöproblem, ofta av teknisk eller fysisk art, kvarstår. Många upplever ett mer stressigt arbetsliv som sliter ut människor . Om människor ska orka jobba ett helt arbetsliv krävs bättre arbetsmiljöförhållanden i psykiskt och fysiskt slitsamma arbeten. Vissa grupper är mer utsatta än andra för risken att bli utsliten . Man kan se en utbredning av tillfälliga anställningar och utsuddade gränser mellan arbete och fritid. Avvägningen mellan att ta ut produktivitetsförbättringar i arbetstid eller lön får ökad relevans. Än större krav på arbetsmiljöförbättringar ställs för att uppnå ett längre arbetsliv. Den tillgängliga statistiken inom arbetsmiljöområdet visar på en negativ utveckling av antalet arbetsskador. Även om det kan finnas många förklaringar till ökningen av arbetsskador är det regeringens uppfattning att en förstärkning av resurserna på området är nödvändig. De gångna mandatperioderna har lett till en nedrustning. Den förra regeringens beslut att minska anslag och att lägga ned har varit negativa för utvecklingen i arbetslivet. Områden för fortsatta insatser Det har skett en ökning av arbetsskador, inklusive psykisk ohälsa, , främst i de kvinnodominerande sektorerna. Vidare ökar sjuktalen för arbetstagare inom dessa sektorer. För att möta denna utveckling föreslår regeringen ett antal satsningar. Regeringen föreslår att anslag förstärks . Utöver det föreslår regeringen en tillfällig förstärkning av myndighetens anslag för att vidareutveckla det arbete som initierades 2011 angående särskilda förebyggande insatser för kvinnors arbetsmiljö. Skyddsombuden är en viktig del av det svenska arbetsmiljösystemet. De regionala skyddsombudens uppgift är att aktivera och vara ett stöd för arbetstagarsidan i det lokala arbetsmiljöarbetet, främst på mindre arbetsställen där det saknas skyddskommittéer. Staten ger ett bidrag till den regionala skyddsombudsverksamheten. Det statliga bidraget har varit på samma nominella nivå . Regeringen föreslår att bidraget ökas . Därtill föreslår regeringen att statsbidraget tillfälligt förstärks ytterligare för att finansiera särskilda utbildningsinsatser. Arbetslivsforskningen måste stärkas. Regeringen föreslår att särskilda medel avsätts under utgiftsområde 14 –2018 för att finansiera forskning om kvinnors arbetsmiljöproblem och arbetsrelaterade ohälsa. Företagshälsovården är ett viktigt stöd för både arbetsgivare och arbetstagare i det förebyggande arbetsmiljöarbetet för att främja hälsa och underlätta återgång i arbete vid sjukdom. Regeringen ska ta initiativ till att, i samverkan med arbetsmarknadens parter, skapa en effektiv kvalitetssäkrad företagshälsovård som genom kollektivavtal omfattar fler arbetstagare. Det är av stor vikt att företagshälsovården har tillgång till rätt kompetens. För att främja kompetensförsörjningen inom företagshälsovården föreslår regeringen att särskilda medel avsätts. Regeringen återkommer angående utformningen av detta stöd. De senaste årens negativa utveckling inom arbetsmiljöområdet måste tas på allvar. Det finns ett antal frågeställningar som man måste arbeta vidare med för att säkerställa att ingen riskerar att dö eller skadas i sitt arbete. Det handlar också om att förebygga den arbetsrelaterade ohälsan. Den demografiska utvecklingen och globaliseringen innebär fortsättningsvis utmaningar som kräver nytänkande. Arbetsmiljöområdet är komplext och olika frågeställningar behöver ses sammantaget. Arbetsmiljöpolitiken måste beakta att arbetsmiljöproblemen ser olika ut i olika sektorer och för olika människor; allt från problem av mer teknisk och fysisk karaktär som ännu kvarstår till ökande problem av psykosocial natur som delvis kan bero på det framväxande och ibland gränslösa arbetslivet. Ett arbete inleds därför i kring det moderna arbetslivet för att ta fram en ny strategi för arbetsmiljöpolitiken. Arbetet ska ske i nära samråd med arbetsmarknadens parter. Det är önskvärt att arbetsmarknadens parter så långt som möjligt tar ansvar för vilka närmare arbetsrättsliga villkor som ska gälla i arbetslivet. Det gäller för alla som arbetar i , oavsett varifrån man kommer. Om parterna tar ett sådant ansvar, kan långsiktig stabilitet uppnås, som parterna själva förfogar över möjligheterna att anpassa villkoren till de förutsättningar som råder i respektive bransch. Statens uppgift är att skapa förutsättningar för parterna att ta ett sådant ansvar och säkerställa vissa grundläggande villkor. Regeringen vill arbeta på flera fronter för att stärka och utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen, både nationellt och inom EU- arbetet. Kollektivavtalens ställning måste värnas. Svenska löner och villkor ska gälla för alla som arbetar i . Det är viktigt att lagstiftningen utformas så att den främjar tillämpningen av sådana villkor som arbetsmarknadens parter kommit överens om i kollektivavtal. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är viktigt att se över och skärpa utstationeringslagen. ska vara en konstruktiv medlem av EU. Frågor om fler jobb och ordning och reda på arbetsmarknaden är här av särskilt intresse. Principen bör vara lika lön för lika arbete enligt lagar och kollektivavtal i arbetslandet. Regeringen kommer att påbörja ett arbete för att åstadkomma en förändring av för att främja en sådan utveckling. Lagstiftningen ska också skapa förutsägbarhet och trygghet. som lagstiftningen försvagats, särskilt beträffande 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 visstidsanställningar, har utvecklingen på arbetsmarknaden skapat en ökad otrygghet för vissa grupper. Regeringen avser därför att återkomma med förslag som förhindrar att visstidsanställningar staplas på varandra . Regeringen har för avsikt att ratificera ILO- konvention 94. Ett arbete kommer att påbörjas i detta syfte. En väl fungerande lönebildning kännetecknas av att mål som hög sysselsättning, prisstabilitet, konkurrenskraft och en god reallönetillväxt blir möjliga att förena. Det är också viktigt att lönebildningen leder till att skillnaden mellan kvinnors och mäns löner minskar. Parternas ansvar för lönebildningen är en grundpelare i den svenska modellen. Överenskommelser som kommit till stånd i förhandlingar mellan parterna ger den legitimitet och stabilitet som i förlängningen är en förutsättning för arbetsfred och en god konkurrenskraft. Ut- gångspunkten i den svenska lönebildningsmodellen att den internationellt konkurrensutsatta sektorn ska vara löneledande, har i närmare två decennier bidragit till en varaktig reallönetillväxt. Regeringens avsikt är att denna positiva utveckling ska fortsätta. Statens roll är att skapa förutsättningar för en väl fungerande lönebildning. Centrala delar i detta är regelverket för medling vid tvister på arbetsmarknaden och att bistå med verktyg för att motarbeta osakliga löneskillnader. Regeringen avser att återkomma med en proposition gällande förändringar i diskrimineringslagen angående bl.a. lönekartläggning (se vidare utgiftsområde 13). ska verka för att lönebildningen fungerar väl genom att analysera, informera och publicera lönestatistik samt utse medlare vid arbetstvister. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 5.10 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 700 463 tkr prisnivå. 3Motsvarar 690 752 tkr prisnivå. 4Motsvarar 690 804 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter samt för utgifter för statsbidrag till de centrala arbetstagarorganisationerna för den regionala skyddsombudsverksamheten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Uppdragsverksamheten omfattar huvudsakligen den särskilda informationsverksamheten, men även försäljning från informationssystemet om arbetsskador (). Den särskilda informationsverksamheten består främst av försäljning av verkets föreskrifter. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016. Skälen för regeringens förslag: beslutar om bidrag under anslaget för den regionala skyddsombudsverksamheten som medför utgifter kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 5.12 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:1 Erhållet/föreslaget bemyndigande För att stärka verksamhet föreslår regeringen att anslaget ökas med . För att finansiera en vidareutveckling av det arbete som initierades 2011 angående särskilda förebyggande insatser för kvinnors arbetsmiljö, föreslås att anslaget tillfälligt ökas med 2015 och 2016. För att finansiera den regionala skyddsombudsverksamheten föreslår regeringen att anslaget ökas med . För att finansiera särskilda utbildningsinsatser inom den regionala skyddsombudsverksamheten föreslår regeringen att anslaget tillfälligt ökas med 2015. Anslaget minskas med och med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 5.13 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:1 Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Tabell 5.14 Anslagsutveckling 2:2 Arbetsdomstolen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 31 604 tkr prisnivå. 3Motsvarar 31 605 tkr prisnivå. 4Motsvarar 31 608 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Arbetsdomstolens förvaltningsutgifter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Anslaget minskas med och med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Arbetsdomstolen . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 5.15 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:2 Arbetsdomstolen Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 5.8.32:3 Internationella arbetsorganisationen () Tabell 5.16 Anslagsutveckling 2:3 Internationella arbetsorganisationen () 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till Internationella arbetsorganisationen (). Högst får användas för utgifter för deltagande i verksamhet och för . Medlemsavgiften i svenska kronor bestäms av den svenska kronans växelkurs mot schweizerfrancen vid utbetalningsdagen . beslutande organ, Internationella arbetskonferensen, antog arbetsprogram och budget för perioden –2016, omfattande . andel utgör av budget , vilket är en samma nivå som 2014. medlemsavgift beräknas därmed till , vilket är högre jämfört med . Regeringen föreslår att som är av förvaltningskaraktär förs från anslaget 2:3 Internationella arbetsorganisationen () till det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 4:1 m.m. . Medlen används fortsatt för samma ändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Internationella arbetsorganisationen () . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till respektive år. Tabell 5.17 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:3 Internationella arbetsorganisationen () till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 5.18 Anslagsutveckling 2:4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 57 732 tkr prisnivå. 3Motsvarar 57 736 tkr prisnivå. 4Motsvarar 57 741 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget minskas med och med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:4 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 5.19 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:4 Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Tabell 5.20 Anslagsutveckling 2:5 Arbetslivspolitik 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för att finansiera forskning om arbetsliv. Anslaget omfattar också vissa utgifter för stöd till företagshälsovårdens kompetensförsörjning. För att finansiera forskning om kvinnors arbetsmiljöproblem och arbetsrelaterade ohälsa föreslår regeringen att anslaget tillförs 2015 respektive 2016 samt 2017 respektive 2018. För att finansiera stöd till företagshälsovårdens kompetensförsörjning föreslår regeringen att anslaget tillförs 2015 och . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Arbetslivspolitik . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 5.21 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:5 Arbetslivspolitik Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget.