prop · H2031d21 · 2014-10-23 00:00:00 — Företagens konkurrenskraft behöver öka för att möta den internationella konkurrensen. Klimatförändringarna kräver globala, nationella, regionala och lokala åtgärder för att begränsa utsläppen av växthusgaser och för att anpassa samhället till ett förändrat klimat. Klimat-, miljö- och energiutmaningarna hanteras av regeringen inom flera områden men det behövs en utvecklad samverkan mellan statliga myndigheter, liksom mellan statliga myndigheter och andra aktörer på lokal och regional nivå. Utmaningarna innebär även möjligheter för en miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher. Omställningen till en grön ekonomi kan därigenom minska miljöpåverkan samt skapa nya jobb i både stads- och landsbygdsregioner. Inkluderande tillväxt handlar om att ta till vara hela befolkningens kompetens, entreprenörskap och erfarenheter. Det är viktigt att bl.a. verka för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden samt att öka inflytandet i samhället hos marginaliserade grupper, ungdomar och nyanlända kvinnor och män. Regeringens målsättning är att alla kvinnor och män, oavsett ålder och bakgrund, ska ha samma rätt och möjlighet till 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 inflytande och tillgång till resurser inom det regionala tillväxtarbetet. Sammanhållningspolitiken är EU:s politik för regional tillväxt och sysselsättning. Den har som mål att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU och syftar till att undanröja hinder för en väl fungerande inre marknad, utveckling och förbättrad konkurrenskraft i regioner. Sammanhållningspolitiken finansieras med strukturfonderna och genomförs i nationella, regionala eller gränsöverskridande program. Regeringen anser att strukturfondsprogrammen bidrar till att stärka den regionala konkurrenskraften och sysselsättningen. Strukturfondsprogrammens inriktning i ska vara tydligt kopplad till 2020- strategin och bidra till smart och hållbar tillväxt för alla. Insatserna ska fokuseras till ett fåtal prioriteringar och resurserna koncentreras. Regeringen anser att en viktig förutsättning för programmens möjligheter att bidra till hållbar regional tillväxt är att de är samordnade med övrigt regionalt, nationellt och europeiskt tillväxtarbete. Det ska finnas ett lokalt och regionalt ansvar för prioriteringar. Lokala och regionala förutsättningar ska utgöra en av utgångspunkterna för sammanhållningspolitiken och för nationell politik med betydelse för hållbar regional tillväxt. Regeringen anser vidare att de horisontella kriterierna jämställdhet, integration och miljö ska användas som hävstänger för att nå bättre resultat i projekten, dvs. öka möjligheten att lösa regionala problem och därmed bidra till hållbar regional tillväxt. Genomförandet av programmen ska präglas av ett resultatorienterat arbetssätt med ett fokus på mervärde. Tydliga krav ska ställas på god programlogik och ett väl utformat uppföljnings- och utvärderingssystem i syfte att skapa förutsättningar för att bedöma politikens effektivitet, ändamålsenlighet och verkan. Näringslivets medverkan och engagemang kommer att vara en viktig utgångspunkt i programarbetet. En nyhet för att understryka detta är att privat medfinansiering nu ingår i programmen, vilket innebär att privata liksom offentliga medel används för att medfinansiera medel från EU. Regeringen poängterar vikten och behovet av ett förenklat genomförande. Alla aktörer i genomförandet bör aktivt söka förenklingsmöjligheter i de system de förfogar över. Det gäller såväl på EU-nivå som på nationell och regional nivå. Enligt regeringen finns det behov av stärkt samordning mellan de förvaltande myndigheterna för ESI-fonderna samt förenkling av genomförandet av ESI-fonderna med fokus på projektägarna. och Rådet för Europeiska socialfonden i har tillsammans med ett särskilt uppdrag kring bl.a. förenkling och förbättrad samordning mellan myndigheterna. Regeringens inriktning är att på ett strategiskt sätt använda de möjligheter till samarbete som finns inom sammanhållningspolitiken att genomföra samarbetsprojekt med partner i andra medlemsstater och tredjeland. Det gäller både de 13 programmen kopplade till målet för europeiskt territoriellt samarbete som deltar i och insatser inom ramen för övriga strukturfondsprogram samt övriga ESI-fonder. Synergier ska främjas för att europeiska, nationella och regionala satsningar ska komplettera varandra och så effektivt som möjligt bidra till målen i 2020-strategin och målen i för : Rädda havsmiljön, Länka samman regionen och Öka välståndet. kommer att träffa en partnerskapsöverenskommelse med Europeiska kommissionen för programperioden –2020. Partnerskapsöverenskommelsen anger övergripande politiska prioriteringar för att uppnå målsättningarna inom EU 2020-strategin. Den ska bidra till effektivare samordning mellan de fyra Europeiska struktur- och investeringsfonderna: Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, för landsbygdsutveckling och Europeiska Havs- och fiskerifonden. Partnerskapsöverenskommelsen syftar även till att främja samordning med instrument på EU-nivå och nationell nivå. övergripande politiska prioriteringar i partnerskapsöverenskommelsen är: Främja konkurrenskraft, kunskap och innovation, Förstärka hållbart och effektivt nyttjande av resurser för en hållbar tillväxt samt Öka sysselsättningen, främja anställbarhet och förbättra tillgängligheten på arbetsmarknaden. 2.6.3Prioriteringar för den regionala tillväxtpolitiken För att bidra till hållbar regional tillväxt och fler jobb samt möta samhällsutmaningarna identifierar regeringen följande fyra prioriteringar för det regionala tillväxtarbetet : –Innovation och företagande. –Attraktiva miljöer. –Internationellt och gränsöverskridande Prioriteringarna ska vara vägledande i genomförandet av regionala utvecklingsstrategier samt andra strategier och program inom det regionala tillväxtarbetet. Prioriteringarna ska även, i den mån de är förenliga med respektive myndighets uppdrag, ligga till grund för de statliga myndigheternas medverkan i arbetet. Prioriteringarna är tvärsektoriella och omfattar politikområden där europeiska, nationella, regionala och lokala insatser och finansiella resurser samordnas. EU:s strukturfondsprogram är en viktig del i det regionala tillväxtarbetet. De tre hållbarhetsdimensionerna beaktas inom alla prioriteringar. Prioritering Innovation och företagande Innovations-, företags- och entreprenörskapsklimatet har en avgörande betydelse för näringslivets konkurrenskraft. Det är viktigt att anlägga ett brett perspektiv i arbetet och att involvera såväl kvinnor och män som olika organisationer och företag. Det är även betydelsefullt att främja olika typer av innovationer, inte minst i små och medelstora företag samt en miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher. Innovation är viktigt för att stärka regioners förnyelseförmåga och näringslivets konkurrenskraft. Regeringen vill stärka innovationsförmåga och innovationsklimat för att bidra 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 till hållbar utveckling och skapa förutsättningar för nya jobb att växa fram i hela landet. För att ska stå starkt i den internationella konkurrensen krävs ett väl utvecklat samarbete mellan t.ex. politik på olika nivåer, näringsliv, offentlig sektor, statliga myndigheter, fackliga och andra intresseorganisationer, industriforskningsinstitut samt universitet och högskolor. Därför avser regeringen att inrätta ett innovationsråd. Rådet ska stödja regeringens arbete med innovationsfrågor. På regional nivå behöver innovationsrådets arbete samordnas med arbetet inom befintliga regionala strukturer. Arbetet ska bidra till att utveckla samverkan mellan innovations-, närings- och arbetsmarknadspolitiken. Regeringen avser att ta fram en nyindustrialiseringsstrategi. Den ska ha som utgångspunkt att skapa förutsättningar för fler företag att lägga sin produktion i . Strategin ska samordnas med det regionala tillväxtarbetet. Se även utg. omr. Det är angeläget att utvecklingen av starka regionala innovationsmiljöer i sker med ett strategiskt förhållningssätt till den internationella utvecklingen. De regionala innovativa miljöerna kan i högre utsträckning genom smart specialisering, internationalisering och ett ökat fokus på företag som vill växa, bidra till en strukturförändring som leder till hållbar regional tillväxt. Regeringen avser också att utveckla dialogen med nya tillväxtbranscher. Universitet och högskolor kan ha en viktig roll för utvecklingen av innovationer. Ett stärkt samarbete mellan lärosäten, företag och det omgivande samhället är viktigt för att möta den ökande internationella konkurrensen och bidrar till att öka orters attraktivitet och bör därför främjas. Den traditionella basindustrin utgör fortfarande en grundbult för svensk ekonomi. Därför avser regeringen att föra branschvisa dialogmöten med bl.a. skogs-, stål-, fordons-, och plast- och kemiindustrierna samt gruv- och mineralnäringen. Regeringen avser också att utveckla dialogen med nya tillväxtbranscher såsom Life Science. Det är även betydelsefullt att stärka dialogen och samverkan mellan nationella och regionala aktörer som bidrar till att främja näringarna. Se även utg. omr. 24 Näringsliv, avsnitt 2.7. Särskilda samverkansprogram ska tas fram i syfte att ytterligare stärka samverkan inom 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 strategiskt viktiga områden, t.ex. Life Science och klimatinnovationer. Inom dessa områden är det viktigt att det sker en samverkan mellan nationella och regionala insatser. Se även utg. omr. För att främja de innovationer som sker löpande i små och medelstora företag är det bl.a. betydelsefullt att dessa företag kan få stöd i form av t.ex. nätverk, kompetens, kapital samt stöd till varu- och tjänsteutveckling utifrån deras unika behov. Offentlig sektor ska bidra till innovation. Att främja samverkan och ett utbyte av erfarenheter avseende innovationsupphandling kan bidra till att utveckla ett innovativt företagande. För att tillgängliggöra och optimera användningen av test- och demonstrationsanläggningar i landet finns det behov av gemensamma dialoger mellan bl.a. forskningsinstitut, universitet och högskolor samt den regionala nivån. Rörlighet på arbetsmarknaden, mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut m.fl. och näringsliv, stora och små organisationer samt mellan anställning och företagande är viktiga aspekter för kunskapsspridning, kompetensförsörjning och omställningsförmåga. Regeringen anser att det är angeläget att ytterligare underlätta tillväxt i befintliga företag och stärka tillväxtorienterade företags utveckling, liksom att fortsatt främja entreprenörskap och företagande i hela landet. behöver ett näringsklimat där många människor, oavsett ålder, kön eller bakgrund, ser möjligheter och vågar ta risker, men också har tillgång till de resurser och det stöd de kan behöva i kritiska utvecklingsskeden. En väl fungerande kapitalförsörjning är avgörande för start och utveckling av företag. Företags behov av externt kapital ska i första hand tillgodoses på den privata marknaden, men för att säkerställa att goda affärsidéer realiseras finns det områden där det kan finnas skäl till marknadskompletterande offentliga finansieringsinsatser, främst i tidiga utvecklingsskeden. För att öka konkurrenskraften i besöksnäringen och få fler besökare behöver fler hållbara produkter och upplevelser, t.ex. inom ekoturism, utvecklas och marknadsföras. Ökad samverkan mellan turismaktörer på olika nivåer i samhället och mellan nationella och regionala insatser är också av stor vikt. De regionala företagsstöden ska göra insatser där bl.a. marknadsmisslyckanden försvårar näringslivets hållbara tillväxt. Regeringen ser ett behov av att de regionala företagsstöden ska utvecklas för att ge bättre möjligheter för det regionala tillväxtarbetet. Stöden ska också tydligare bidra till en hållbar utveckling med fokus på jämställdhet, miljö och integration. Regeringen kommer bl.a. att fortsatt arbeta för en jämställd fördelning av företagsstöden mellan kvinnor och män. Vidare anser regeringen att de regionala företagsstöd som bara kan beviljas i det särskilda stödområdet ska utvecklas för att bättre hantera gleshetsproblematiken med permanenta nackdelar som exempelvis långa avstånd till större marknader, sämre möjligheter att ta del av riskvilligt kapital och brist på kompetent arbetskraft. Oavsett konjunkturläget är det förhållanden som påverkar företagen. Tillgången till rådgivning, information om regelverk, stöd och annan service kan ha stor betydelse för beslut om att starta eller utveckla en verksamhet. Den innovations- och affärsrådgivning som finansieras med offentliga medel bör utgå från företagets/individens behov oavsett kön, ålder och bakgrund. Vidare ska den vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv och ta hänsyn till regionala förutsättningar. Inkubatorer spelar en viktig roll för att öka antalet nya och kunskapsintensiva tillväxtföretag i hela . De kan utgöra en viktig länk som underlättar för entreprenörer att kommersialisera nya varor och tjänster. En stor utmaning ur ett nationellt och regionalt perspektiv är ett strategiskt, långsiktigt och målmedvetet arbete för att öka internationaliseringen i svenska små och medelstora företag samt öka närvaron på framtidens marknader. För att stärka samordningen mellan olika internationaliserings- och exportfrämjande aktörers insatser och sänka trösklarna mot exportmarknaden för enskilda företag avser regeringen att bygga upp regionala exportcentra enligt principen en dörr in. Till de regionala exportcentra kan företagen vända sig för att ta del av ett samlat utbud av insatser och få rådgivning och information kring frågor som rör företagens exportplaner. I takt med att kunskapsinnehållet i näringslivet ökar, växer också kraven på väl fungerande kompetensförsörjning och kompetensutveckling för att säkra företagens konkurrenskraft. För att öka företagandet och höja kommersialiseringsgraden behöver såväl den entreprenöriella kompetensen som kontinuerlig kompetensutveckling stärkas. På lokal och regional nivå bör it:s roll för företagens utvecklingsmöjligheter, innovationsförmåga och konkurrenskraft uppmärksammas. Miljödriven näringslivsutveckling och energifrågor För att möta klimat-, miljö- och energiutmaningarna och främja ett konkurrenskraftigt näringsliv krävs det förändringar i näringslivet, såväl strukturella förändringar som ökad resurseffektivitet avseende energi, råvaror och ekosystemresurser. Det är regeringens övertygelse att detta utgör en möjlighet för utveckling av hållbara och resurseffektiva varor, tjänster, tekniklösningar och produktionssystem i alla branscher. Den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster skapar affärsmöjligheter för svenska företag som miljöpåverkan kan minska. Detta kan öka möjligheterna att öka takten i arbetet för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Såväl utbudsorienterade insatser, t.ex. forskning och utvecklingsstöd, kapitalförsörjning, test- och demoanläggningar, som åtgärder riktade mot efterfrågesidan, bl.a. offentlig upphandling, är i sammanhanget betydelsefulla på nationell och regional nivå. Eftersom klimat-, miljö- och energiutmaningarna och lösningarna på dessa är komplexa krävs att aktörer på olika nivåer med olika kompetens, verktyg och resurser samverkar i ökad utsträckning. Insatser inriktade mot energieffektivisering och teknikutveckling är betydelsefulla åtgärder för att stödja små och medelstora företag. Vidare bör insatser inriktade mot att främja användningen av förnybar energi i företag stödjas. Arbetet med regionala och lokala mål och strategier inom klimat-, miljö- och energiområdena är viktigt. Att stärka kopplingen mellan energi- och klimatstrategierna respektive miljödriven näringslivsutveckling är ett sätt att främja företagande och sysselsättning. Ett strategiskt klimat- och energiarbete på lokal och regional nivå, t.ex. kommunala 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 energiplaner och regionala klimat- och energistrategier, är centralt men behöver mer kraft för genomförande. För att tydligt minska utsläppen av växthusgaser ska ett särskilt stöd för klimatinvesteringar i kommuner och regioner inrättas (s.k. KLOKT stöd). Programmets insatser bör samordnas med andra relevanta insatser på och regional nivå. Se även utg. omr. 20 Allmän miljö- och naturvård. Förmågan att behålla, attrahera och utveckla kompetenser, företag och kapital är central för regionernas konkurrenskraft och hållbara tillväxt. Därför måste kommuner tillsammans med regionala och nationella aktörer arbeta systematiskt med att utveckla attraktiva miljöer som både kvinnor och män vill leva, bo, besöka och driva företag i. För detta behövs en helhetssyn och sektorssamordning. Insatser och åtgärder inom områden som regional tillväxt, transporter, informationsteknik, klimat, miljö och energi, fysisk planering, kompetensförsörjning, näringslivsutveckling, turism, innovationer, bostadsbyggande, kultur och servicefrågor måste samordnas bättre. Genom att kombinera dessa perspektiv kan attraktiva miljöer som är både hållbara och inkluderande åstadkommas. Det finns enligt regeringen behov av att fortsätta att utveckla den lokala nivåns arbete för attraktiva miljöer. Regeringen verkar för att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Fungerande transporter har avgörande betydelse för de regionala tillväxtförutsättningarna. Genom att på ett hållbart sätt förbättra tillgängligheten och därmed pendlingsmöjligheterna inom en region, s.k. regionintegrering, eller så att regionen förstoras, s.k. regionförstoring, får man väl sammanbundna och större funktionella regioner. Detta ger bland annat en bättre matchning av arbetskraft samt en bättre fungerande arbetsmarknad. Det är viktigt eftersom så många av de funktionella regionerna i är geografiskt stora men med liten 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 befolkning, särskilt i jämförelse med resten av . Ett fokus på interregional tillgänglighet som knyter samman funktionella regioner är också centralt liksom en förbättrad tillgänglighet mellan och andra länder. För en förbättrad tillgänglighet behöver såväl det nationella järnvägsnätet som den regionala spårtrafiken byggas ut. Järnvägsunderhållet ska förstärkas. I denna proposition föreslår regeringen ett tillskott till drift och underhåll av järnvägen på ca sett över hela mandatperioden, se utg. omr. De regionalt utvecklingsansvariga i respektive län har en central roll i arbetet med transportsystemet. Genom det samordningsansvar de har för att skapa hållbar regional tillväxt och utveckling har de en god kunskap om behoven hos de som använder transportsystemet. Den kunskapen är central för arbetet med länsinfrastrukturplanerna och måste tas till vara på nationell nivå, genom att samverkan mellan nationell och regional nivå systematiseras och fortsätter utvecklas. Fysisk planering och boende Hur den fysiska miljön utformas har stor betydelse för såväl näringslivets utveckling och konkurrenskraft som för utvecklingen av attraktiva och hållbara livs- och boendemiljöer. Utformningen har också betydelse för hur miljön påverkas och hur samhället påverkas av ett förändrat klimat. För att skapa hållbara och effektiva fysiska strukturer samt stärka sambanden inom och mellan regioner krävs en utvecklad mellankommunal, regional och sektorsövergripande samverkan och samplanering, som tar hänsyn till både ekonomiska, sociala och miljömässigt hållbara perspektiv. Med växande funktionella regioner och förbättrad tillgänglighet ökar dessutom behovet av ett regionalt och regionöverskridande perspektiv i den fysiska planeringen och för bostadsförsörjningen. Regeringen anser därför att frågor om fysisk planering och boendemiljöer behöver tydliggöras i det regionala tillväxtarbetet och i de regionala utvecklingsstrategierna. Regeringen ser ett behov av att samtliga regionalt utvecklingsansvariga aktörer integrerar ett rumsligt perspektiv i det regionala tillväxtarbetet, genom ett mer strategiskt arbete med frågor om fysisk planering och attraktiva livs- och boendemiljöer. För att öka kunskapen om dessa frågor ser regeringen också behov av en dialog kring olika utvecklingsalternativ inom och mellan regioner. Regeringen anser att det är betydelsefullt med en utvecklad regional analyskapacitet för att möjliggöra ett mer strategiskt regionalt tillväxtarbete och skapa förutsättningar för prioriteringar och samplanering utifrån t.ex. regionala mål- och strukturbilder. Tillgång till bredband är en förutsättning för att öka it-användningen i samhället och därmed för att kunna bo och driva företag i hela landet samt för att kunna ta till vara de möjligheter till ökad konkurrens- och innovationskraft som utvecklingen ger. I takt med förnyelse och utveckling av teknik, tjänster, digitaliserade arbetssätt, varor och tjänsters produktionssätt och användarmönster samt att denna får spridning så ökar digitaliseringens bidrag till hållbar tillväxt, social välfärd och en bättre miljö. Det är centralt att aktörer inom såväl it-området som inom det regionala tillväxtarbetet samverkar aktivt. Att identifiera behov, kartlägga brister och i partnerskap finna samverkanslösningar för att tillgodose behoven görs i många fall bäst på lokal och regional nivå. Det är först och främst marknadens uppgift att investera i infrastruktur, men förutsättningarna för att bygga ut bredbandsinfrastruktur skiljer sig åt i olika delar av landet. Det finns behov att även fortsatt kunna ge stöd till utbyggnad i områden där marknaden inte anser det vara lönsamt att bygga ut. Se även utg. omr. Kommersiell och offentlig service I vissa glesbygder är förutsättningarna begränsade för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till att skapa en god tillgång till kommersiell service. I dessa områden bör staten ta ett särskilt ansvar för att medborgare och näringsliv också fortsättningsvis ska ha tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service. Regeringen vill utveckla s.k. servicepunkter på landsbygden. Det handlar t.ex. om livsmedelsbutik, apotek, postservice och bensinmack. Det är när denna basservice försvinner som människors livsvillkor försämras och förutsättningar för jobb kraftigt minskar. Inom landsbygdsprogrammet görs en betydande satsning för att utveckla lokal service. Medlen ska användas för stöd till lokal service i form av dagligvarubutiker och drivmedelsanläggningar samt till projekt som utvecklar lokal service i gles- och landsbygder. Regionala serviceprogram 2014–2018 ska samordna de aktörer och de insatser som genomförs i syfte att öka tillgängligheten till service för medborgare och företag i gles- och landsbygder. De utarbetas och genomförs på regional nivå av berörda länsstyrelser, landsting, samverkansorgan och kommuner. Målet är att programmen ska skapa en helhetssyn kring frågor som rör tillgången till kommersiell och offentlig service i alla delar av landet. Lokalt anpassade lösningar som även involverar kommuner, kommersiella aktörer och det civila samhällets organisationer skapar ökade möjligheter för samordnad kommersiell och offentlig service och ökad attraktivitet. Ett rikt utbud av kultur- och fritidsaktivitet är något som människor värderar högt i en god och attraktiv livsmiljö. Kultur i olika former ska därför vara tillgänglig i alla delar av landet. Kultur, kulturarv och naturmiljöer har viktiga roller för både individers utveckling och för regioners hållbara tillväxt och utveckling, sysselsättning, attraktivitet och konkurrenskraft. Ett levande och oberoende kulturliv är viktigt för välfärden och demokratin. Därför är det viktigt att i utvecklingen av innovativa miljöer och ett breddat näringsliv ta till vara naturmiljöer, främja kultur- och fritidssektorn samt det materiella och immateriella kulturarvets betydelse.