prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — Det administrativa förslaget kommer till viss del att underlätta prövning av rätten till ersättning då uppgifter om arbets- givarnas lönekostnader och sjuklönekostnader kommer att lämnas direkt från . En automatisk hantering av ersättningen kan väga upp den belastning som en stor mängd nya ärenden annars kan generera. En automatisk behandling bör även kunna bidra positivt till att minska de oavsiktliga felen i handläggningen. Den samordning som måste ske mellan den föreslagna ersättningen och dagens högrisk- skydd är ingen ny uppgift för . I och med att antalet ersättningsberättigade arbetsgivare kommer att öka kommer även antalet ärenden där samordning fordras emeller- tid att öka vilket innebär en viss administration. Den föreslagna administrativa ordningen skiljer sig från hur vanligtvis arbetar. Den nya ordningen kommer att fordra en nära uppföljning från myndighetens sida för att säkerställa att handläggningen fungerar ända- målsenligt och att inte en mängd felaktigheter uppkommer. Uppföljningen bör inbegripa såväl riktade som slumpmässiga kontroller. Uppgifter om sjuklön behövs inte för Skatte- verkets verksamhet med beskattning även om uppgift om utbetald lön gör det. För Skatte- verket innebär den föreslagna administrativa ordningen att myndigheten kommer att ta in uppgifter för räkning och sedan på uppdrag kreditera den aktuella ersättningen på arbetsgivarens skattekonto. Detta innebär ett merarbete för som är beräknat att kosta för m.m. Förslaget innebär att behöver anpassa IT-stöd m.m. till en kostnad av totalt . Beslut om ersättning för höga sjuklönekostnader kommer att kunna omprövas av Försäkrings- kassan på begäran från den enskilde arbets- givaren. Arbetsgivare som inte är nöjda med det omprövade beslutet kommer att kunna överklaga beslutet till allmän förvaltnings- domstol. Möjligheterna till omprövning och överklagande av beslut förändras således inte. Däremot kommer antalet ersättnings- berättigade att öka markant till följd av förslaget, eftersom det inte längre kommer att krävas någon ansökan, liksom antalet justeringar mellan den nya ersättningen och högriskskydden. Beslut om högkostnadsskydd omprövas dock endast i ett begränsat antal fall vilket medför att även antalet överklaganden till allmän förvaltningsdomstol är begränsat. Det finns således skäl som talar både för och emot att antalet överklaganden till allmän förvaltnings- domstol skulle kunna öka till följd av de förslag som läggs fram. Givet att den nya ersätt- ningen i stor utsträckning kommer att hanteras automatiskt och att antalet omprövningar är begränsat bedömer regeringen, i likhet med arbetsgruppen och , att belastningen på de allmänna förvaltnings- domstolarna också bör bli begränsad. Konsekvenser för kommuner och landsting Förslagen kommer att påverka kommuner och landsting endast i egenskap av arbetsgivare. Som tidigare redovisats kommer den nya ersättningen utgå med maximalt per arbets- givare och år. Ersättningsberättigade kommuner och landsting som har sjuklönekostnader överstigande detta maxbelopp kommer, i likhet med andra arbetsgivare, inte att bli fullt kompenserade för sina sjuklönekostnader. Antalet arbetsgivare som ansöker om ersättning och erhåller mer än i högkostnadsskydd är som tidigare nämnts mycket litet. Om det i denna grupp arbetsgivare skulle ingå några kommuner eller landsting innebär det att de skulle kunna komma sämre ut med den nya ersättningen. Kostnaden för att i arbetsgivardeklarationen lämna uppgift om sjuklönekostnader på aggregerad nivå bedöms vara begränsad utifrån att uppgifterna ändå torde finnas i kommunernas och landstingens lönesystem. Avsikten är att samtliga arbetsgivare i samband med arbetsgivardeklarationen ska lämna dessa uppgifter. Någon sanktion föreslås inte för de arbetsgivare som underlåter att lämna sådana uppgifter. I sådant fall är det endast möjligheten att få rätten till den nya ersättningen prövad som går förlorad. Förslaget påverkar inte den kommunala självstyrelsen. är sjuklönestatistiken avseende mindre företag bristfällig. Vid ett obligatoriskt uppgifts- lämnande om utbetald sjuklön till kommer kunskapsläget kring olika stora arbets- givares sjuklönekostnader att förbättras. Ett obligatorium är även en förutsättning för att längre fram kunna justera procentsatserna, i lagstiftningen, så att dessa följer det faktiska utfallet på sjuklönekostnaderna. Detta kan komma att bli viktigt om sjukfrånvaron och företagens kostnader för denna förändras . bör ges i uppdrag att samla och sammanställa uppgifter om sjuklön. är statistik- ansvarig myndighet beträffande den officiella lönestatistiken och underliggande variabler såsom sjuklöner. () utför på uppdrag av en insamling av aggregerade sjuklöneuppgifter per företag/organisation. Enligt 6 § förordning om den officiella statistiken (2001:100) ska statliga myndigheter till statistikansvariga myndigheter lämna de uppgifter som behövs för framställning av officiell statistik. I och med att SCB på uppdrag av gör insamling av vissa sjuklöneuppgifter anser regeringen, i likhet med arbetsgruppen, att bör få i uppdrag att lämna de insamlade uppgifterna till SCB så som myndig- heterna kommer överens om. Månadsvisa uppgifter om utbetald sjuklön har således ett värde för samhällets statistikinhämtning. Oavsiktliga och avsiktliga fel Det faktum att antalet ärenden om ersättning för höga sjuklönekostnader kommer att öka mar- kant innebär att risken för att det uppstår fel- aktigheter i handläggning ökar. Förslaget till ny administrativ hantering som dels innebär en betydligt förenklad admi- nistration för arbetsgivarna, dels en till stor del automatiserad handläggning bedöms dock bidra till att de oavsiktliga felen i handläggningen hålls nere. IT-system som rapporterar avvikelser torde vara till stöd för att upptäcka vissa felaktiga uppgifter. Huruvida det nya systemet kommer att nyttjas på ett avsiktligen felaktigt sätt är svårt att bedöma. Så som framgår ovan påpekar några remissinstanser att det föreslagna systemet medför risk för felaktiga utbetalningar eller ett felaktigt nyttjande. Brå påtalar risken för att vissa arbetsgivare kommer att fabricera höga sjuklönekostnader i förhoppning om att erhålla den nya ersättningen. Det bör under alla förhållanden göras riskanalyser för att upptäcka och åtgärda eventuella sådana felaktigheter. Så väl riktade som slumpmässiga kontroller från sida kommer att vara väsent- liga för att mäta om det nya systemet fungerar ändamålsenligt. Som tidigare nämnts i avsnitt 7.4.4 finns det skäl som talar både för och emot att de felaktiga utbetalningarna skulle kunna öka. genom särskild lag besluta om undantag. I sådant fall bör som huvudregel en teknisk justering göras av utgiftstaket (prop. 2011/12:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 12.3). Regeringen avser att göra en sådan justering av utgiftstaket. Avvecklingen av det befintliga högkostnads- skyddet beräknas medföra minskade utgifter med . Sammantaget beräknas förslagen belasta statens budget med . Beräkningarna baseras framför allt på statistik för sjuklönekostnader från SCB. Eftersom det finns brister i denna statistik för de mindre före- tagen104 får kostnadsuppgifterna och redovisade fördelningseffekter betraktas som ungefärliga. Mot denna bakgrund finns det enligt regeringen skäl att särskilt följa upp huruvida reformen ger avsedda resultat, bl.a. avseende konsekvenser för företag och statsfinansiella kostnader, för att vid behov revidera reformen. De genomsnittliga sjuklönekostnaderna i de mindre företagen är baserade på uppskattade uppgifter. En justering kan därför behöva göras när uppgifter på de faktiska sjuklönekostnaderna finns tillgängliga. I en uppföljning bör eventuella oönskade driv- krafter och förekomst av ett felaktigt nyttjande av ersättningen studeras särskilt. Konsekvenser för statens budget Den nya ersättningen för höga sjuklöne- kostnader beräknas medföra utgifter för staten på ca . Ersättningen föreslås tillgodoföras arbetsgivare via kreditering av skattekonto, vilket innebär att utgifterna föreslås budgeteras och redovisas mot inkomst- titel på statens budget. I budgetlagen föreskrivs att utgifter inte får budgeteras och redovisas mot inkomsttitlar (3 kap. 5 §). 104 Uppgifter på sjuklönekostnader i små företag finns inte tillgängliga i den befintliga statistiken. Sjuklönekostnaderna i företag med färre än 200 anställda har därför uppskattats. Denna uppskattning har gjorts med hjälp av individdata i FASIT-modellen. Individer i de mindre företagen har tilldelats sjukfall baserat på hur dessa ser ut i företag med mer än 200 anställda. För de anställda i de mindre företagen har antalet sjukfall också justerats för att stämma överens med det som uppmätts i den officiella konjunkturstatistiken över sjuklöner . Eftersom sjukfrånvaron stigit efter 2012 har också en justering gjorts med den prognostiserade uppgången i sjukfrånvaron 2012–2014. För att beräkna sjuklönen har den individuella bruttolönen, enligt taxeringsregister, använts. Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Paragrafen reglerar beräkning av den ersättning en arbetsgivare kan få för sjuklönekostnader. I första stycket ändras bestämmelserna om beräkning av ersättning till arbetsgivare för vissa sjuklönekostnader. Sådan ersättning lämnas med högst till en arbetsgivare. Ersättningen ska, inom nämnda ram, täcka arbetsgivarens sjuklönekostnad under ett kalen- derår i den mån kostnaden överstiger en viss del av arbetsgivarens totala lönekostnad . Denna del av den totala lönekostnaden som utgör brytpunkten för när det uppkommer rätt till ersättning för sjuklönekostnaden anges med ett procenttal. För arbetsgivare med låga löne- kostnader gäller ett lägre procenttal för att få ersättning än för arbetsgivare som har högre totala lönekostnader. Detta följer av de procent- tal som i paragrafen anges för olika intervall av totala lönekostnader. Med total lönekostnad avses på motsvarande sätt som sjuklönekost- naden lönen inklusive de avgifter och skatter som belöper på lönen. Förslaget har utvecklats närmare i 7.4.3. Paragrafen innehåller samordningsbestämmelser. Begränsningsregeln i första stycket avseende ersättning för sjuklönekostnader enligt 17 § ändras. Den uppgift om sjuklönekostnader som en arbetsgivare enligt 17 b § första stycket ska lämna till i samband med arbets- givardeklarationen utgör en summering av samtliga sjuklönekostnader för den aktuella perioden. I uppgiften anges inte vilka arbets- tagare som har fått sjuklön. Vid beräkningen av ersättning enligt 17 § ankommer det på att i förekommande fall minska den framräknade ersättningen med det belopp som har betalats i ersättning enligt 16 § inom det särskilda högriskskyddet. Minskningen ska göras med sådan ersättning enligt 16 § som har betalats ut till en arbetsgivare under det kalenderår som ersättningen enligt 17 § avser. Vidare ska minskningen göras först efter att det har konstaterats om sjuklönekostnaderna uppgår till så stort belopp att det föreligger rätt till ersättning enligt 17 §. Om en arbetsgivare exempelvis har så höga sjuklönekostnader att kostnaderna enligt procentsatserna i 17 § skulle ge en ersättning på kan ersättning enligt 17 § ändå lämnas med högst . I ett sådant fall ska minskningen med belopp som har betalats ut enligt 16 § göras genom ett avdrag från beloppet . För en arbets- givare vars ersättning enligt tillämplig procent- sats i 17 § skulle uppgå till exempelvis ska på motsvarande sätt avdraget göras från det beloppet. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.4.4. Bestämmelsen om bemyndigandet i andra stycket överförs till en egen paragraf, 17 e §. Paragrafen, som är ny, behandlar bl.a. arbets- givares uppgiftsskyldighet avseende sjuklöne- kostnader. I första stycket denna paragraf införs bestämmelser om att en arbetsgivare ska lämna uppgifter om sin sjuklönekostnad i samband med sin arbetsgivardeklaration. Detta innebär att det blir obligatoriskt att lämna sådana uppgifter månatligen. Bestämmelsen är dock inte tillämplig på den som lämnar en förenklad arbetsgivar- deklaration enligt 26 kap. 4 § skatteförfarande- lagen (2011:1244). Arbetsgivaren ska lämna uppgift om sin bruttokostnad för sjuklön, vilket innebär dels att det ska vara en summerad uppgift för samtliga anställda, dels att det i uppgiften också ska ingå socialavgifter och de skatter som anges i 17 § andra stycket. Avdrag ska således inte göras för sjuklön till arbetstagare som omfattas av särskilt högriskskydd. Någon redovisning av vilka individer som har fått sjuklön ska inte lämnas till . I andra stycket föreskrivs att Försäkrings- kassan ska fatta beslut om ersättning för kostnader för sjuklön enligt 17 §. Vidare ska beräkna ersättningens storlek med ledning av uppgifter från . En arbetsgivare ska således inte lämna någon ansökan om ersättning till utan myndigheten har att använda sig av uppgifter från . Om Försäkrings- kassan kommer fram till att villkoren för ersätt- ning inte är uppfyllda för en arbetsgivare för vilken har lämnat uppgift om sjuklönekostnader, ska i ett beslut meddela att ersättning inte beviljas. Bestämmelsen i tredje stycket motsvarar den hittillsvarande bestämmelsen i 2 § förordningen (2010:425) om ersättning för kostnader för sjuklön. Bestämmelsen i tredje stycket utgör ett undantag från den princip som läggs fast i andra stycket. Enligt tredje stycket ska en arbetsgivare som har lämnat uppgift om sina sjuklöne- kostnader till lämna handlingar och uppgifter till , om det behövs för prövning av rätten till ersättningen. Detta gäller dock endast om i ett enskilt fall begär att få sådana handlingar och uppgifter. En arbetsgivare behöver därför spara sådana handlingar och uppgifter som Försäk- ringskassan kan komma att behöva. Detta kan gälla uppgifter om sådant som anställdas personnummer, sjuklöneperioder, antal ersatta dagar, utbetald sjuklön och erhållen ersättning för anställda med särskilt högriskskydd. Normalt sett ska emeller- tid fatta beslut om ersättning enbart på grundval av uppgifter från och det genom ett automatiserat förfarande. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.4.4. Paragrafen, som är ny, reglerar bl.a. hur upp- gifter om beviljad ersättning för sjuklöne- kostnader ska lämnas till . ska, om den har beviljat ersättning enligt 17 §, underrätta om detta, för att ersättningen ska kunna tillgodoföras arbetsgivaren genom kreditering på dennes skattekonto. Vid denna överföring av uppgifter får använda medium för automatiserad behandling. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.4.4. Paragrafen, som är ny, behandlar förskott på ersättning för sjuklönekostnader. I denna paragraf finns bestämmelser om förskott på ersättning enligt 17 §. För att förskott ska beviljas måste en arbetsgivare ansöka om det hos . Beslutet om förskott fattas av . I paragrafen finns en hänvisning till bestämmel- serna i 17 c §. Detta innebär att när Försäkrings- kassan har beviljat förskott ska myndigheten lämna uppgifter om detta till på samma sätt som vid ett beslut om ersättning enligt 17 §. Förskottet tillgodoförs också på samma sätt som ersättningen enligt 17 § genom kreditering på arbetsgivarens skattekonto. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.4.4. Till denna paragraf, som är ny, överförs med oförandrat innehåll den hittillsvarande bestäm- melsen om bemyndigande i 17 a § andra stycket. Paragrafen innehåller hänvisningar till vissa bestämmelser i socialförsäkringsbalken om utmätning, överlåtelse, preskription, återbetal- ningsskyldighet och ränta samt om handlägg- ning. I paragrafen görs en konsekvensändring med anledning av att det i 17 d § införs en bestämmelse om att förskott beslutas av . Paragrafen innehåller hänvisningar till social- försäkringsbalkens bestämmelser om ompröv- ning och överklaganden. I paragrafen görs en konsekvensändring med anledning av att det i 17 d § införs en bestämmelse om att förskott beslutas av . Förslaget till lag om kreditering på skattekonto av ersättning för sjuklönekostnader Lagen, som är ny, medför att av Försäkrings- kassan beslutad ersättning för sjuklöne- kostnader, ska krediteras på mottagarens skattekonto. Förslaget har utformats efter före- bild av befintliga lagar om kreditering på skatte- konto, som till exempel lagen (1999:591) om kreditering på skattekonto av vissa stöd beslutade av den offentliga arbetsförmedlingen och . Se även avsnitt 7.4.4. Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Paragrafen behandlar lagens tillämpningsområde. I första stycket utökas lagens tillämpnings- område till handläggning enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Förfarandet behandlas i avsnitt 7.4.4. Paragrafen behandlar för vilka ändamål uppgifter får behandlas. Första stycket utökas med en ny punkt 10 som innebär att uppgifter får behandlas för hantering av uppgifter om sjuklönekostnad. Den nuvarande punkten 10 blir efter ändringen i stället punkt 11. Se även av- snitt 7.4.4. Ändringen är en följd av att 1 kap. 4 § första stycket utökas till 11 punkter. Paragrafen behandlar för vilka ändamål upp- räknade uppgifter får behandlas i databasen. I första stycket läggs en ny punkt 15 till. Genom tillägget får uppgifter om sjuklöne- kostnad behandlas.