prop · H10368 · 2014-01-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:68 Regeringen överlämnar denna proposition till . Det behövs ytterligare åtgärder för att motverka ordningsstörningar och våld under och i samband med idrottsarrangemang. Som ett led i det arbetet föreslås förstärkta möjligheter att besluta om tillträdesförbud enligt lagen om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang. Förslaget innebär att den längsta tid ett tillträdesförbud får bestämmas till förlängs från till . Härigenom kan tydligare och mer kraftfulla åtgärder vidtas mot personer som genom sitt beteende har visat att de utgör en risk för ordningen och säkerheten vid idrottsarrangemang. Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang ............................................ Ärendet och dess beredning .............................................................. Gällande rätt och behovet av ytterligare åtgärder mot våld vid Lagen om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang ............ Det behövs ytterligare åtgärder för att motverka våld Den längsta tiden för tillträdesförbud förlängs ................................. Sammanfattning av delbetänkandet SOU 2012:23 .............. Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang. Förslag till lag om ändring i lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang ska ha följande lydelse. Tillträdesförbud skall gälla för Tillträdesförbud ska gälla för en Tillträdesförbudet börjar gälla , om inte annat bestäms. Ett tillträdesförbud får förlängas med högst i taget, om förutsättningarna i 2 § är uppfyllda. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare – i egenskap av nationell samordnare – i uppdrag att löpande lämna förslag till hur brottslighet i samband med idrottsarrangemang kan motverkas. Utredningen, som antog namnet Nationell samordning mot brottslighet i samband med idrottsarrangemang, lämnade delbetänkandet Mindre våld för pengarna (SOU 2012:23). I delbetänkandet lämnades ett flertal lagförslag, bland annat rörande förändringar i lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang. Utredningen lämnade slutbetänkandet Mera glädje för pengarna (SOU 2013:19). Slutbetänkandet innehåller inte några lagförslag och har inte remitterats. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 7.4.2) behandlat frågan om arrangörers skyldighet att ersätta kostnader för polisbevakning vid allmänna sammankomster och offentliga tillställningar. I denna proposition behandlar regeringen delbetänkandets förslag om att förlänga den längsta tid som ett tillträdesförbud vid idrottsarrangemang kan bestämmas till. En sammanfattning av delbetänkandet och dess lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 1 respektive bilaga 2. Delbetänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (Ku2012/694/MFI). Utredningens övriga förslag bereds inom . En sakkunnig person har biträtt med att ta fram förslag till lagstiftning om register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang (Ds 2013:77). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som överensstämmer med lagförslaget i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Gällande rätt och behovet av ytterligare åtgärder mot våld vid idrottsarrangemang 4.1Lagen om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang Ett tillträdesförbud innebär att en person förbjuds att få tillträde till och vistas på en inhägnad plats huvudsakligen avsedd för idrottsutövning när idrottsarrangemang anordnas på platsen av en idrottsorganisation. För att någon ska kunna meddelas tillträdesförbud krävs att det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att personen kommer att begå brott under idrottsarrangemang. Brottet ska till sin typ vara sådant att det är ägnat att störa ordningen eller säkerheten under arrangemanget. Sådana brott kan t.ex. vara misshandel eller skadegörelse. Vid riskbedömningen ska det särskilt beaktas om personen har begått denna typ av brott under eller annars i samband med ett idrottsarrangemang. Brott som personen har begått får inte beaktas. Tillträdesförbud bör som regel komma i fråga endast när någon har begått brott av aktuellt slag. I andra fall torde det vara svårt att påvisa den risk som krävs för att tillträdesförbud ska beslutas. I rena undantagsfall bör dock en brottsrisk kunna anses föreligga och förbud beslutas trots att personen inte har begått brott. En brottsrisk kan föreligga t.ex. i fråga om en person som har påträffats med pyrotekniska varor vid inpassering till ett idrottsarrangemang och saknat tillstånd för att använda varorna (prop. 2004/05:77 s. 61). Tillträdesförbud får meddelas endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den enskilde. Tillträdesförbud får inte meddelas den som är . Den som bryter mot ett tillträdesförbud döms för överträdelse av tillträdesförbud till böter eller fängelse . Ett meddelat tillträdesförbud ska gälla , högst , och börjar gälla , om inte annat bestäms. Bestämmelsen innebär att tillträdesförbudet gäller, även om det begärs domstolsprövning av åklagarens beslut. Om det fortfarande finns förutsättningar för tillträdesförbud när ett sådant förbud löper ut, får detta förlängas med högst i taget. Allmän åklagare prövar frågor om tillträdesförbud. En fråga om tillträdesförbud tas upp på ansökan av den idrottsorganisation som anordnar det eller de idrottsarrangemang som förbudet avses skydda. Frågan om tillträdesförbud kan även tas upp på ansökan av aktuella idrottsverksamheten inom . En fråga om tillträdesförbud tas slutligen också upp på anmälan av en polismyndighet. Åklagarens beslut om tillträdesförbud ska vara skriftligt. Om förbud meddelas, ska förbudets innebörd och omfattning samt när det upphör att gälla framgå. Det innebär att den eller de platser som avses med förbudet ska anges. Beslutet ska vidare innehålla de skäl som har bestämt utgången. Brott som åberopas vid riskbedömningen ska anges liksom tiden och platsen för brottet. Åklagarens beslut kan överklagas till allmän domstol. Även personer som inte har tillträdesförbud kan nekas tillträde till ett idrottsarrangemang. Den som med äganderätt eller annan rätt förfogar över en idrottsanläggning eller annan plats kan normalt bestämma vem som ska få vistas där och i det enskilda fallet neka tillträde för den som stör ordningen. Tillträdesförbudslagen påverkar inte den rätt att begränsa tillträde till platsen som tillkommer den som på detta sätt förfogar över denna. Vidare finns möjligheter enligt idrottsorganisationernas interna regelverk att i förväg besluta att den som brutit mot vissa regler om t.ex. ordning ska nekas tillträde till arrangemang , s.k. arrangörsavstängning. Arrangörsavstängningar upprätthålls genom att de avstängda personerna avvisas i samband med biljettkontroll vid inpassering till idrottsanläggningen. En överträdelse av ett sådant förbud är dock inte straffbelagd. Som ett exempel på en ordning med arrangörsavstängningar kan nämnas fotbollens regelsystem. Enligt 2 kap. 26 § i tävlingsbestämmelser gäller bl.a. att en arrangerande förening är skyldig att vidta alla erforderliga åtgärder för att identifiera och stänga av ordningsstörare genom arrangörsavstängning eller genom att ansöka om tillträdesförbud. I 3 kap. 25 § anges bl.a. att och föreningarna har rätt att på sakliga grunder förbjuda personer som fyllt tillträde till sina matcharenor. Förbudet kan avse om högst . Den anmälde ska ges tillfälle att yttra sig före beslutet. Beslutet ska avfattas skriftligen samt innehålla uppgift om att beslutet får överklagas till disciplinnämnd. 4.3Det behövs ytterligare åtgärder för att motverka våld vid idrottsarrangemang Ansvaret för att idrottsarrangemang kan anordnas på ett tryggt sätt med hög säkerhet för såväl aktiva som publik vilar i första hand på de arrangerande föreningarna. måste dock samhället tillhandahålla ett regelsystem som stödjer föreningarna i deras arbete mot våld och ordningsstörningar vid matcher. Åtgärder har också vidtagits för att skapa bättre förutsättningar för att idrottsarrangemang ska kunna arrangeras på ett tryggt och säkert sätt, inte minst i och med inrättandet av en nationell samordningsfunktion för att motverka brottslighet vid sådana arrangemang. En annan viktig åtgärd är de ändringar i bl.a. tillträdesförbudslagen som trädde i kraft och som syftade till att åstadkomma en effektivare användning av förbuden. Bland annat tillkom då en möjlighet för polismyndigheterna att initiera frågan om tillträdesförbud. Det infördes också en möjlighet att besluta om interimistiska tillträdesförbud (se prop. 2008/09:78). I slutbetänkandet från utredningen samordning mot brottslighet i samband med idrottsarrangemang (Mera glädje för pengarna, SOU 2013:19) presenteras en kartläggning av ordningsläget för bl.a. fotbolls- och ishockeysäsongen 2012 och 2013. Resultatet av kartläggningen visar 2013/14:68 att det fortfarande förekommer våld och andra ordningsstörningar inne på arenorna i betydande omfattning, även om ordningsläget i många avseenden förbättrats. Särskilt påtaglig är den otillåtna användningen av pyroteknik vid s.k. högriskmatcher. När det gäller våldet utanför arenorna ger kartläggningen inte stöd för någon positiv trend. Enligt kartläggningen ligger nivån för våld utanför arenorna kvar på samma nivå som 2011. Mot bakgrund av vad som redovisats finns det ett tydligt behov av att vidta ytterligare åtgärder för att motverka ordningsstörningar och våld under och i samband med idrottsarrangemang. I delbetänkandet har såsom en sådan åtgärd bl.a. föreslagits en förlängning av giltighetstiden för ett tillträdesförbud från ett till . I det följande avsnittet redovisar regeringen sitt ställningstagande i den frågan. 5Den längsta tiden för tillträdesförbud förlängs Regeringens förslag: Den längsta tid som ett tillträdesförbud vid idrottsarrangemang får bestämmas till ska vara . Delbetänkandets förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna har antingen tillstyrkt förslaget eller inte kommenterat det. Kammarrätten i , och har emellertid ansett att det inte finns tillräckliga skäl för en förlängning av tiden för ett tillträdesförbud. Även har motsatt sig en förlängning. Skälen för regeringens förslag Skälen för en förlängning När tillträdesförbudslagen infördes gjordes bedömningen att en längsta förbudstid var lämplig. Ställningstagandet motiverades bl.a. med att tidsgränsen motsvarar den som gäller för kontaktförbud och i stort svarar mot en normal säsong vid idrottsverksamhet (prop. 2004/05:77 s. 38). Som skäl för sitt förslag att förlänga den längsta tiden för tillträdesförbud har utredningen bl.a. pekat på att i de fall ett tillträdesförbud beslutas mot slutet av en säsong, kan förbudet i realiteten komma att omfatta endast ett fåtal matcher. Detta minskar enligt utredningen den avhållande effekten av förbudsmöjligheten. En längre tids tillträdesförbud kan också innebära att den som meddelats ett förbud tappar kontakten med de grupper som bråkar. Detta kan vara särskilt viktigt för de yngre supportrarna. Regeringen instämmer i utredningens bedömning att förbudstidens längd kan vara viktig för den avhållande effekt som möjligheten att meddela tillträdesförbud kan antas ha. För en förlängning av den tid ett tillträdesförbud som längst får gälla talar emellertid i första hand andra skäl. Ett sådant skäl är att samhället bör kunna ingripa med tydliga och Prop. 2013/14:68 kraftfulla åtgärder i syfte att förebygga brottslighet. I detta syfte är det angeläget att allvarliga brott eller upprepad brottslighet som är ägnad att störa ordningen eller säkerheten under ett idrottsarrangemang direkt kan mötas med ett längre tillträdesförbud än när risken för fortsatt sådan brottslighet kan bedömas kvarstå än så. Att under sådana omständigheter behöva besluta om tillträdesförbud för endast och sedan förlänga det framstår inte som ändamålsenligt. Ytterligare ett skäl är att det kan finnas ett värde i att den tid under vilken samhället kan ingripa med ett tillträdesförbud inte understiger den tid som föreningarna kan besluta om arrangörsavstängning med stöd av idrottens interna regelverk. Regeringen föreslår därför att den längsta tid ett tillträdesförbud får bestämmas till förlängs. Den längsta tiden för tillträdesförbud ska vara tre år Det är från rättssäkerhetssynpunkt angeläget att förbudet inte avser än vad som är nödvändigt. I delbetänkandet har föreslagits en längsta tid , vilket har godtagits av de flesta remissinstanserna. Regeringen delar delbetänkandets bedömning att en giltighetstid upp till är lämplig. Att en risk skulle kunna bedömas med upprätthållande av godtagbara rättssäkerhetskrav än så framstår inte som troligt. Förbudstidens längd ska liksom bestämmas med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Vilka omständigheter som bör föreligga för att ett förbud som överstiger ska kunna komma i fråga berörs närmare i författningskommentaren. Ingen generell förlängning av förbudstiderna Av den praxis som redovisats i delbetänkandet framkommer att det är vanligt att tillträdesförbud bestäms till . Den nu föreslagna möjligheten att bestämma en längre förbudstid än är dock inte avsedd att innebära någon generell förlängning av tiderna för tillträdesförbuden. Syftet med ändringen är i stället att ge utrymme för att bestämma ett tidsmässigt väl avvägt tillträdesförbud även i de fall det med hänsyn till omständigheterna vid riskbedömningen står klart att risken för att den som förbudet riktar sig mot ska begå brott vid idrottsarrangemang sträcker sig över en längre tidsperiod än . Förbudstidens längd ska liksom bestämmas med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Ingen förändring av möjligheten till förlängning och omprövning Möjligheten att förlänga giltighetstiden för ett tillträdesförbud behålls oförändrad. Liksom tidigare kan således nya omständigheter som inträffat efter det att ett förbud har beslutats och som kan motivera ett fortsatt förbud beaktas. Det är emellertid också som av stor vikt att ändrade förhållanden som innebär att förutsättningarna för ett tillträdesförbud inte längre föreligger beaktas. Detta är tillgodosett genom 12 § tillträdesförbudslagen som anger att åklagaren om det finns skäl till det på grund av ändrade förhållanden får häva eller ändra ett tillträdesförbud. 2013/14:68 Förlängningens betydelse för grundläggande fri- och rättigheter När möjligheten att meddela tillträdesförbud infördes gjordes en bedömning av det straffsanktionerade förbudets förenlighet med främst rätten till rörelsefrihet enligt regeringsformen och tilläggsprotokoll nr 4 till . Bedömningen utmynnade i att ett sådant förbud att närvara vid idrottsarrangemang är förenligt med grundlagarna och och dess tilläggsprotokoll (prop. 2004/05:77 s. 27). Den nu föreslagna förlängningen av den längsta tid ett tillträdesförbud får bestämmas till från ett till är som tidigare framhållits inte avsedd att innebära någon generell förlängning av tiderna för tillträdesförbuden. Möjligheten att ompröva och överklaga besluten är oförändrad. Förslaget ger därför enligt regeringens mening inte anledning att göra någon annan bedömning än tidigare av lagstiftningens förenlighet med grundläggande fri- och rättigheter. Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: Lagändringen bör träda i kraft . Regeringen föreslår därför att lagen träder i kraft . Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Regeringens förslag innebär att den längsta tid som ett tillträdesförbud får bestämmas till förlängs. Det kan inte uteslutas att en ordning där längre förbud beslutas leder till en ökning av benägenheten att begära domstolsprövning av meddelade beslut. En annan effekt kan bli att åklagarna får hantera fler omprövningsärenden med anledning av nya omständigheter. Det merarbete som förslaget kan medföra bedöms dock vara marginellt. Det måste också beaktas att syftet med förslaget är att förebygga brottslighet i samband med idrottsarrangemang. Förslaget torde därför även i förlängningen kunna få den effekten att domstolarnas och åklagarnas arbete med att hantera sådan brottslighet minskar. Sammantaget görs därför bedömningen att den möjliga ökningen av arbetsbördan för domstolarna och åklagarna kan hanteras inom myndigheternas befintliga ramar. Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang 3 § Tillträdesförbud ska gälla för , högst . Tillträdesförbudet börjar gälla , om inte annat bestäms. Ett tillträdesförbud får förlängas med högst i taget, om förutsättningarna i 2 § är uppfyllda. Paragrafen innehåller bestämmelser om tillträdesförbuds giltighetstid och om förlängning av förbud. Paragrafens första stycke ändras på så sätt att den längsta tid som ett tillträdesförbud får bestämmas till förlängs från till . Möjligheterna till förlängning av tillträdesförbud i paragrafens tredje stycke och till omprövning på grund av ändrade förhållanden i 12 § lämnas oförändrade. Ändringen motiveras i avsnitt 5. Syftet med ändringen är att ge utrymme för att bestämma ett tidsmässigt väl avvägt tillträdesförbud även i de fall det med hänsyn till omständigheterna vid riskbedömningen står klart att risken för att den som förbudet riktar sig mot ska begå brott vid idrottsarrangemang sträcker sig över en längre tidsperiod än . Ändringen innebär inte någon förändring av vilka omständigheter som får läggas till grund för ett beslut om tillträdesförbud eller som ska beaktas vid riskbedömningen. Liksom tidigare får risken för att någon ska begå ordningsstörande brott vid idrottsarrangemang bedömas efter en prövning av omständigheterna i det enskilda fallet. Vid bedömningen av om det finns skäl att bestämma förbudstiden till än bör särskilt beaktas allvaret och konsekvenserna av den brottslighet som den mot vilken tillträdesförbud övervägs har gjort sig skyldig till. Om den tidigare brottsligheten präglats av hänsynslöshet och fått kännbara konsekvenser för ordningen och säkerheten vid ett idrottsarrangemang eller om idrottsarrangemangets genomförande äventyrats, måste risken för fortsatt brottslighet typiskt sett bedömas som avsevärd . Sådana omständigheter bör därmed, om inte andra omständigheter talar emot, kunna motivera ett tillträdesförbud som är längre än . Detsamma gäller om enskilda besökare vid ett idrottsarrangemang har utsatts för påtaglig fara eller kommit till skada genom det eller de brott som riskbedömningen grundas på. Risken för fortsatt brottslighet får naturligtvis ofta bedömas vara större om det är flera brott av detta slag som ligger till grund för bedömningen eller om brottsligheten har begåtts tillsammans med andra i organiserad form. Sammanfattning av delbetänkandet SOU 2012:23 Problemen på men framförallt kring idrottsarenorna fortsätter trots lagändringarna samt de åtgärder som därutöver har vidtagits från de olika aktörerna. Det är stökigt inne på arenorna, ordningsstörningar runt arenan och skadegörelse på transportmedel, närliggande restauranger och butiker. Jag ser därför att ytterligare lagstiftningsåtgärder är en av flera åtgärder för att komma till rätta med ordningsstörningarna vid idrottsarrangemang. gäller att tillträdesförbud kan meddelas upp till . 2004/05:77 s. 38 framgår att skälen till att valdes var att den motsvarade den tid som finns i bestämmelserna om besöksförbud och att tiden i sig svarar mot en normal idrottssäsong. Av rapport från mot idrottsrelaterad brottslighet framgår att största antalet förbud är meddelade . Antalet meddelade tillträdesförbud har ökat men effekten att få bort ordningsstörningarna från matcherna har inte minskat i samma utsträckning. Den samstämmiga bilden av aktörerna runt arrangemangen är att förbuden inte har direkt och avhållande effekt på personerna i ifråga. Om ett förbud meddelas under en säsong är det endast ett fåtal matcher som den enskilde inte får gå på. kan, om tillträdesförbud meddelas i slutet av säsongen, ett förbud innebära att personen de facto endast blir avstängd under en halv säsong. Att inte kunna gå på ett fåtal matcher under en säsong har inte uppfattas som tillräckligt avskräckande eller avhållande från att störa ordningen. En mer effektiv tid för hur länge ett tillträdesförbud ska kunna gälla bör ändras till . Det blir mer kännbart och kan uppfattas av den enskilde som en så allvarlig konsekvens att det inte är värt att bråka och som noga måste övervägas av personen i fråga. De personer som meddelas tillträdesförbud är i sig oftast väldigt intresserade av idrott och av att se sitt favoritlag spela. Resultatet blir minskade ordningsstörningar. Praxis visar på att flertalet avstängningar ligger . Det bör därför finnas ett större och högre tidsspann för åklagare och domstol att använda. En skulle också kunna innebära att personen tappar kontakten med de grupper som bråkar, vilket innebär att personen kommer bort från de bråkiga kretsarna. Det kan vara särskilt viktigt för de yngre supportrarna. Det är därmed också ett bra verktyg för att hindra nyrekrytering. Denna tid överensstämmer också med arrangörsavstängningens längd inom fotbollen. För att få bort brottsligheten och övriga ordningsstörningar i samband med idrottsverksamhet bör därför tiden för hur länge ett tillträdesförbud kan meddelas förlängas till maximalt . Förslag till lag om ändring i lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (2005:321) om tillträdesförbud ska ha följande lydelse. Tillträdesförbud skall gälla för Tillträdesförbud skall gälla för Tillträdesförbudet börjar gälla , om inte annat bestäms. Ett tillträdesförbud får förlängas med högst i taget, om förutsättningarna i 2 § är uppfyllda. Denna lag träder i kraft . Efter remiss har yttranden över delbetänkandet lämnats av ombudsmän, , Kammarrätten i , Justitiekanslern, , , , , , Datainspektionen, Statskontoret, i , i , i län, i , i län, , , och (, , , , Kommuner och Landsting, , , , , , , , Föreningen , , Svenska Hockeyligan, , , , , , , , AB och Folkets Hus och Parker. Yttrande har också inkommit från , , , , , Atlet- & idrottssällskap, , , , , , södra , , , , , , och . , och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har avstått från att yttra sig över förslagen i betänkandet. Svar har inte inkommit från (), , , , , , Globe Arenas, och Musiksverige. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och Förstärkt tillträdesförbud vid idrottsarrangemang Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunnige . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Adelsohn , , , , , Elmsäter- , , Hatt, Ek, , , , Regeringen beslutar proposition 2013/14:68 Förstärkt tillträdesförbud vid idrottsarrangemang.