prop · H103233 · 2014-05-19 00:00:00 — Inom trimning och effektivisering gynnas bl.a. kollektivtrafik. Planen innehåller dessutom ett antal offensiva satsningar på innovativa lösningar som kan bidra till uppsatta klimatmål, bl.a. demonstrationsanläggningar för elektrifierade vägar och stombusslinjer med separata körfält och hög turtäthet (Bus Rapid Transit) samt en introduktion av längre och tyngre lastbilar (High Capacity Transport) på delar av det svenska vägnätet. Miljöfrågorna – en integrerad del av planen och dess genomförande Transportsystemets utformning, funktion och användning ska bidra till att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås. Av särskild vikt är bidraget till de miljökvalitetsmål som rör klimat buller, luft och biologisk mångfald. Åtgärder som bidrar till hänsynsmålet för miljö och hälsa återfinns i hela den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025. Utgångs-punkten är att infrastruktur planeras och utformas med beaktande av landskap, natur- och kulturmiljö samt pågående markanvändning och dess värden, däribland renskötselns behov av sammanhängande markområden för bete och flyttning av ren i områden av väsentligt intresse för rennäringen. När ny infrastruktur byggs finns risk för ekologiska förluster, även om åtgärder vidtas för att minimera de negativa miljökonsekvenserna. har förhållanden i omgivningen förändrats så att riktade åtgärder för miljö behöver vidtas. Planen innehåller därför riktade miljöåtgärder i befintlig infrastruktur. bör dock identifiera, beskriva och bedöma miljöpåverkan vid fortsatt planering och genomförande av planen i syfte att ge förut-sättningar för ett hållbart transportsystem. Miljöfrågorna integreras ytterligare genom att planen bidrar till mer hållbara transportsätt, såsom fysiska åtgärder som gynnar järnväg, kollektivtrafik och cykling. Den satsning på tunnelbanan som sker inom ramen för Stockholmsförhandlingen (dir. 2013:22) ger också utökade möjligheter att resa hållbart och minska klimatpåverkan. Indirekt gäller detta också satsningarna på forskning och innovation. Samhällsutvecklingen formas av ett stort antal aktörer där har en viktig roll som ansvarig myndighet för utveckling och vidmakthållande av den statliga transportinfrastrukturen. bör därför utifrån sitt uppdrag bidra med expertstöd inom området. Ett framgångsrikt arbete förutsätter att miljömålen integreras i all verksamhet. ska därför löpande förvalta och sprida kunskap om transportrelaterade miljöfrågor och kostnadseffektiva sätt att integrera dessa i planering, byggande, drift och underhåll. överskrids miljökvalitetsnormer för luftkvalitet på flera platser i landet. I de flesta fall sker överskridandena på det kommunala vägnätet, men överskridanden förekommer också längs statliga vägar. För områden med överskridanden tar länsstyrelserna fram och fastställer åtgärdsprogram, och i arbetet med dessa bidrar aktivt med åtgärder för att komma till rätta med problemen. Regeringen anser att även fortsättningsvis ska bidra i kunskapsutbyten om lämpliga åtgärder och genomföra åtgärder på det statliga vägnätet för att undvika att miljökvalitetsnormer överskrids. Åtgärder omfattar bl.a. dammbindning, städning med ny teknik, sänkt hastighet, justering av trafiksignaler, ombyggnationer och generella åtgärder för att öka kollektivtrafikresandet samt information om däckvalets betydelse för miljö och trafiksäkerhet. Fortsatt prioritet av trafiksäkerhet Transportsystemets utformning, funktion och användning ska fortsätta att anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken. Trafikolyckor orsakar både lidande och kostnader i samhället och trafiksäkerhet är därför en högt prioriterad fråga. Att arbeta med ett trafikslagsövergripande perspektiv på trafiksäkerhetsfrågorna är viktigt för att kunna sätta in åtgärder där de bäst behövs. har genom ett systematiskt trafiksäkerhetsarbete nått resultat med historiskt låga tal av antal dödade inom vägtrafiken. Vid en jämförelse med andra länder ligger i det absoluta toppskiktet. Nollvisionen samt det systematiska arbetssättet bakom dessa resultat vinner gehör både inom EU och i den övriga världen. De åtgärder som ingår i planen innebär en ytterligare minskning av antalet dödade och svårt skadade, bland annat genom fortsatt utbyggnad av mötesfria vägar. Inom den spårbundna trafiken innehåller planen satsningar på att förhindra obehörigt spårbeträdande för att minska dödstalen. Satsningarna på ökad trafiksäkerhet innebär att befintliga etappmål för trafiksäkerhet inom de olika trafikslagen till 2020 är inom räckhåll. Gällande etappmål för hänsynsmålen ligger härmed fast. Åtgärder i transportsystemet ska genomförs bland annat utifrån dessa mål. kommer även att kunna bidra till att EU:s halveringsmål för antalet dödade i vägtrafiken nås. Ökad trafiksäkerhet kan också åstadkommas med hjälp av ny informationsteknologi. Automatisering av enskilda funktioner på vägfordon kan leda till möjligheten att automatisera stora delar av fordonstrafiken till förmån för inte bara trafiksäkerhet utan även övriga transportpolitiska mål. deltar i denna utveckling i samarbete med andra myndigheter, industri och akademi. I beslutet om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 fattar regeringen även beslut om vilka namngivna objekt som ur ekonomisk planeringssynpunkt får byggstarta –2016 och vilka namngivna objekt som ska förberedas för byggstart –2019. Det innebär att ska genomföra planeringen i enlighet med det nya ekonomiska planeringssystem som regeringen presenterade i propositionen Planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118). En väl fungerande planering behöver kunna uppfylla övergripande, strategiska och långsiktiga syften. Planeringen behöver kunna fungera som en plattform för samverkan mellan berörda aktörer på olika nivåer i samhället och möjliggöra samordning med annan samhällsplanering och utvecklingsinsatser inom andra områden i samhället såsom regionalt tillväxtarbete, näringslivsutveckling etc. Därför bibehålls ordningen med regeringsbeslut om en tolvårig nationell plan. ska lämna underlag till regeringen om vilka investeringsobjekt som är färdiga för byggstart inom den närmaste treårsperioden inklusive förslag till finansiering samt till vilka objekt som ska förberedas för byggstart . Regeringen får därmed en kontinuerlig uppdatering av planeringsläget för de stora investeringsobjekten. Inom pågår arbete med att utveckla samt implementera ett styrramverk i myndighetens verksamhet. Syftet är att bättre kunna bedöma effekterna av insatta resurser. I det sammanhanget är det viktigt att implementerar och utvecklar styrramverket så att det kopplar till det övergripande transportpolitiska målet och de jämbördiga funktions- och hänsynsmålen samt att det går att följa upp hur transportsystemet utvecklas i olika delar av landet. Utöver det som nämns ovan, däribland utvecklingen av styrramverket för drift- och underhållsverksamheterna, ska i samband med årsredovisningen rapportera till regeringen effekterna av de åtgärder som genomförs för att upprätthålla kvaliteten och tillgängligheten på väg- och järnvägsnäten. Detta nuläge ska jämföras med avseende leveranskvaliteterna. Vid den årliga rapporteringen ska även redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att effektivisera verksamheten. Regeringens indelning av åtgärderna under posten investeringar och andra åtgärder i de två kategorierna Trimning och effektivisering samt miljöinvesteringar respektive Övrig utveckling ökar möjligheterna för styrning och uppföljning. ska återrapportera i enlighet med kategorierna. ska rapportera genomförda åtgärder, deras kostnader och effekter. ska fortsätta uppföljningen av både kostnader och effekter för de större investeringsobjekten, investeringar och åtgärder . Efterkalkyler av objektens samhällsekonomiska lönsamhet där både verkliga byggkostnader och nyttoförändringar till följd av verklig trafikutveckling redovisas ska även fortsättningsvis redovisas . ska vidare i samband med årsredovisningen redogöra för marknads- och indexutveckling, större avvikelser, bedömning av risker samt framdriften av de större investeringsobjekten. ska fortsätta att utveckla styrningen och uppföljningen av övriga utpekade investeringar i syfte att nå samma resultat som för de större, dvs. mindre kostnadsavvikelser och fördyringar. ska även fortsättningsvis göra en samlad redovisning av länsplanerna för regional transportinfrastruktur, av vilken det ska framgå hur stor andel av respektive länsplan som genomförts och fördelningen totalt sett inom landet mellan olika infrastrukturåtgärder, statsbidrag och medfinansiering för olika ändamål i länsplanerna. ska i sin årliga fördelning av anslagen till länsplaner eftersträva att alla länsplaner är lika långt genomförda. För att kunna säkra en effektiv framdrift av stora investeringar kan det ibland vara nödvändigt att enskilda år ge vissa län en större tilldelning av länsanslagen. Eftersom en sådan princip innebär att andra län enskilda år får en mindre tilldelning bör den användas med försiktighet. bör i sådana fall ha en dialog med berörda aktörer i respektive län i syfte att nå samsyn om fördelningen. För län som totalt sett fått ett snabbare genomförande av länsplanen bör i sådana fall tilldelningen ett enskilt år inte understiga av normalfallet, medan län som fått ett långsammare genomförande inte bör få en medelstilldelning som är av normalfallet. Genomförandet av länsplanerna för regional transportinfrastruktur ska ske på sådant sätt att en lika stor andel av respektive länsplan har genomförts till 2017. De regionalt utvecklingsansvariga i länen har en central roll i arbetet med transportsystemet. De har ansvar för länsplanerna och ska delta i arbetet med nationell plan, men de ansvarar även för att samordna insatser från olika sektorer och aktörer på olika nivåer och ta fram samlade strategier för att skapa hållbar regional tillväxt och utveckling. Därigenom har de en god kunskap om behoven hos brukarna av transportsystemet. Den kunskapen måste tas tillvara på nationell nivå genom att samverkan mellan nationell och regional nivå systematiseras och fortsätter att utvecklas. har i framtagandet av förslaget till nationell trafikslagsövergripande plan tillämpat det nya planeringssystemet som regering och riksdag beslutat om 2012 (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13, rskr. 2011/12:257). Regeringen har, som ett led i att kvalitetssäkra det nya planeringssystemet, uppdragit åt Trafikanalys att granska förslag till nationell plan. Trafikanalys redovisade sina synpunkter i rapporten av förslag till nationell plan för transportsystemet 2014–2025 (dnr N2013/5066/TE). ska i det fortsatta utvecklingsarbetet föra en dialog med Trafikanalys utifrån de synpunkter som framkommit, med syfte att förbättra kvaliteten i kommande beslutsunderlag som ska redovisa och Trafikanalys kvalitetsgranska. Framtagande och genomförande av åtgärdsplaner för transportinfrastruktur styrs dels av planeringsdirektiv som beslutas av regeringen inför en ny planeringsomgång, dels av förordningar. 2013/14:233 särskild betydelse är förordningen (2009:236) om en nationell plan för transportinfrastruktur, förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur samt förordningen (2009:237) om statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m. Förordningarna har tillkommit och har ändrats för att hantera uppkomna problem eller förändrade förutsättningar. Riksdag och regering har beslutat om införandet av ett nytt planeringssystem som tillämpas från och med planperioden –2025. Mot denna bakgrund avser regeringen att bereda förordningsändringar som ska bidra till att tydliggöra styrningen under såväl framtagande som genomförande av åtgärdsplaner. Även genomförandet av det s.k. SERA-direktivet (och rådets direktiv /34/EU av om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde) kan föranleda behov av förordningsändringar. Ändringarna bör vara genomförda senast till påbörjandet av nästa planrevidering. I det kortare perspektivet avser regeringen att genomföra mindre justeringar av de aktuella förordningarna. Pågående investeringar och åtgärder som kommer att slutföras Nedan listas de investeringar och åtgärder som vid regeringens beslut om fastställels av den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 pågick och som kommer att slutföras –2025. –, fjärrblockering, anpassning, kraftförsörjning, spårbyte, STAX 25 höjande åtgärder och ökad kapa- –Degerön, dubbelspår, (), mötesstation m.m. holmsbron, ökad kapacitet och Västsvenska paketet, järnväg Statlig medfinansiering till reg- –, ökad kapa- citet, STAX 25 och last-profil –Kalhäll, ökad –, ökad kapacitet (–Samnan) C, resecentrum (statlig 1+2 (statlig medfinansiering) (statlig medfinansiering) E18 Trafikplatser Roslags– (södra)– Västsvenska paketet, väg Rv 40 (– , återbetalning av lån Bidrag till trafiksystem i Västra Investeringar och åtgärder som får byggstartas –2016, förberedas för byggstart –2019 samt övriga aktuella investeringar och åtgärder Nedan listas de investeringar och åtgärder som får byggstarta –2016, vilka investeringar och åtgärder som ska förberedas för byggstart –2019 samt övriga aktuella investeringar och åtgärder som ska planera för genomförande av – 2025. Med byggstart avses i detta sammanhang att åtgärden har en ekonomisk prioritering i enlighet med åtgärdsplanen. För ett realiserande av åtgärden krävs sedan flera efterföljande avgöranden enligt tillämpliga –, åtgärder för malm- –, etapp 2 och 3 formsspår, spår 0 –Härad, dubbelspår Flackarp–, utbyggnad till –, ökad kapacitet Sälens flygplats, statligt investe- E10 inklusive Lv 870 E10, Avakko–Lappeasuando E18 väster (Björkåsmotet– E4 Kongberget–Gnarp Rv 26 Månseryd– Rv 56 Stingtorpet– Rv 56 –Trafikplats Mackmyra Superbussar i , åtgärder i statlig Godsstråket –Jakobshyttan– kapacitetspaket 1+2 samt – ––(), Dingersjö, Mötesstationer och –Södra, bl.a. Händelö, kombiterminal exklusive (Högevall)–Flackarp, fyrspår Ostlänken nytt dubbelspår – utbyggnad (inklusive väg) , dubbelspår (tunnel) inklusive hamn, Tunadalsspåret, , E14 –Blåberget E 14 Lockne–Optand/Förbi E18 statlig följdinvestering, Arninge E22 Hurva–Vä etapp –Vä; Sätaröd–Vä och förbi E4/E20 Essingeleden– E4/Lv 259 E4/Lv 259 Tvärförbindelsen E6.20 Söder/Västerleden, Sisjömotet E6.20 Hisingsleden, Södra delen E6 Trafikplats Flädie (–Flädie) Rv 25 Österleden i Rv 50 Medevi–Brattebro (inklusive Rv 50 genom , Bergslags- Rv 56 –Västjädra Rv 70 –Gyllehems- Regionalt cykelstråk, Täbystråket ERTMS, fortsättning ytterligare –, nytt dubbelspår via C–Dingersjö, dubbelspårs- –, ökad kapacitet , resecentrum, statlig E10, –Svartbyn E4/E18 Kapacitetsförstärkning infartsleder till följd av Förbifarten E45/Rv70 genom steg 1–3 Rv 56 –; Räta linjen Rv 70 –Kumla Kaunisvaara–, genvägen , Östlig förbindelse, fortsatt Utpekade brister som kräver ytterligare utredning Regeringen anser att bör fortsätta att utreda de brister i prioriterade stråk, noder eller motsvarande som beskrivs nedan. Utredningsarbetet bör ha som målsättning att dessa prioriterade stråk, noder eller motsvarande är så pass utredda att de kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering. Bristerna är kapacitets- och effektivitetsbrister i hamn kopplade till farleden; brister i användbarhet och kapacitet, brister som kommer av efterfrågan på malmtransporter, Harghamnsbanan och i farleden Harghamn, fördjupad utredning; fördjupad utredning för ; fördjupad utredning för Landsort–; fördjupad utredning för /, kapacitetsbrister på , speciellt sträckan –; åtgärdsvalsstudie för malmtransporter i Bergslagen; bristande effektivitet ; tillgänglighet till och kapacitetsbrist sträckan Skavstaby––på Ostkustbanan; Ostkustbanan –inklusive , kapacitetsförstärkning (där arbetspendling är centralt); kapacitetsbrister på järnvägssträckan –; kapacitetsbrister på järnvägssträckan –; kapacitetsbrister på järnvägssträckan –; fördjupad utredning av kapacitetsbrister på Blekinge kustbana; fördjupad utredning kring ; trafiksäkerhets- och framkomlighetsbrister på Länsgränsen C–() samt kapacitetsbrister på –Västjädra. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Adelsohn , , , , , , Elmsäter- , , , , , Regeringen beslutar skrivelse Åtgärdsplanering för transportsystemet 2014–2025