prop · H10391 · 2014-02-25 00:00:00 — Förslagen bereds inom . Förstärkt skydd vid grov fridskränkning förstärktes det straffrättsliga skyddet mot upprepade kränkningar av närstående eller tidigare närstående personer ytterligare, då ändringar genomfördes i straffbestämmelserna, 4 kap. 4 a § , om grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning. Ändringarna innebar att straffminimum höjdes och att fler brottstyper kan utgöra fridskränkningsbrott. Ett förstärkt straffrättsligt skydd mot upprepade kränkningar av närstående är av betydelse i förhållande till såväl barn som själva utsätts för brott av en närstående person som barn som tvingas uppleva att en förälder utsätts för sådan brottslighet. Kontaktförbud för gemensam bostad ökade möjligheterna att förebygga våld i nära relationer genom en ändring i lagen (1988:688) om kontaktförbud. Ändringen innebär att den risk för brott som krävs för att ett kontaktförbud avseende gemensam bostad ska få meddelas inte längre behöver vara påtaglig. Möjligheterna att använda ett sådant förbud för att förebygga brott i nära relationer kommer därmed att öka. Lagändringen bör kunna leda till att barn i ökad utsträckning får möjlighet att bo kvar i sin bostad utan risk för hot eller våld, vilket stärker barnets rätt till en trygg hemmiljö. Straffansvaret vid egenmäktighet med barn Regeringen har i en lagrådsremiss som beslutades föreslagit en ändring i straffbestämmelsen om egenmäktighet med barn (7 kap. 4 § ). Förslaget innebär att straffansvaret vid gemensam vårdnad utvidgas till att omfatta inte enbart olovliga bortföranden – vilket är straffbelagt – utan också olovliga undanhållanden av ett barn. Den nuvarande begränsningen i straffansvaret för den som har del i vårdnaden, till gärningar som skett utan beaktansvärda skäl, föreslås gälla även fortsättningsvis. Ändringen, som föreslås träda i kraft , kan bidra till att barn i mindre utsträckning skiljs från en vårdnadshavare. trädde vissa förändringar i sexualbrottslagstiftningen, 6 kap. , i kraft. Lagändringarna syftar på flera sätt till att förstärka skyddet för barn mot sexuella kränkningar. Ett sådant exempel är att tillämpningsområdet för bestämmelsen om grovt sexuellt övergrepp mot barn utvidgas genom att de omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömande av om brottet är grovt ändras. Bland annat ska det vid ett sexuellt övergrepp mot barn ses som försvårande att brottet begåtts av en person som står barnet nära eller annars anförtrotts eller haft tillsyn över Syftet med lagändringen är att ge domstolarna ett större utrymme att bedöma allvarliga sexuella övergrepp mot barn som grova brott. Ett annat exempel är att straffminimum för samma brott höjs från fängelse till fängelse . För att ska uppfylla åtagandena i konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp (den s.k. Lanzarotekonventionen) har också kravet på dubbel straffbarhet avskaffats för ytterligare sexualbrott mot barn, utnyttjande av barn för sexuell posering och köp av sexuell handling av barn. Dessutom har preskriptionstiden förlängts för ytterligare ett brott, utnyttjande av barn för sexuell posering, brott av normalgraden, genom att den börjar löpa först den dag barnet fyller eller skulle ha fyllt . EU:s direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi trädde en ny lag (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn i kraft. Genom lagen infördes en skyldighet för den som erbjuds en anställning, ett uppdrag eller en praktiktjänstgöring inom vissa verksamheter att på begäran visa upp ett utdrag ur belastningsregistret, om arbetet innebär direkt och regelbunden kontakt med barn. Det kan handla om både personer som i sin yrkesutövning kommer i kontakt med barn och personer som är ledare i olika ideella barnverksamheter. förlängdes preskriptionstiden för köp av sexuell handling av barn och för sexuellt ofredande som begås mot ett barn på så sätt att den börjar löpa först den dag målsäganden fyller eller skulle ha fyllt . Lagändringarna utgör ett led i genomförandet av EU:s direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi. Kontakt med barn i sexuellt syfte har utvärderats infördes ett nytt brott, kontakt med barn i sexuellt syfte, i 6 kap. 10 a § . Brottet tar sikte på kontakter med barn – till exempel, men inte nödvändigtvis, på internet – som riskerar att leda till sexuella övergrepp vid ett möte med barnet. Brå har haft i uppdrag att följa upp och utvärdera tillämpningen av bestämmelsen. Uppdraget redovisades och Brå drar slutsatsen att det kan finnas ett behov av att se över konstruktionen av bestämmelsen (Rapport 2013:14). Brårapporten analyseras nu inom . Effektivare bekämpning av barnpornografibrott trädde en rad ändringar i beträffande barnpornografibrottet i kraft. Dessa syftade till att åstadkomma en effektivare bekämpning av barnpornografibrottet och innebar en förstärkning av skyddet för barn mot att förekomma i pornografiska bilder. Bl.a. infördes en ny form av straffbar befattning med barnpornografiska bilder av barn. Den nya befattningsformen består i att någon betraktar en barnpornografisk bild som han eller hon har berett sig tillgång till. Regleringen träffar till exempel det fallet att någon betalar för att få titta på bilder som tillhandahålls via en webbsida, utan att det behöver visas att ett innehav av bilden därmed uppkommit. Dessutom förtydligades de omständigheter som kan leda till att ett brott bedöms som grovt brott. Vidare avskaffades kravet på dubbel straffbarhet för brott av normalgraden som består i skildring av barn i pornografisk bild och för alla former av grovt barnpornografibrott. Det innebär att det blir lättare att i döma personer som har begått barnpornografibrott utomlands. Preskriptionstiden ändrades också för de fall där brottet är grovt eller av normalgraden och avser skildring av barn i pornografisk bild. Detta innebär att tiden i de aktuella fallen räknas från det avbildade barnet fyller eller skulle ha fyllt . gäller att den som skildrar en person i pornografisk bild gör sig skyldig till brott oavsett om det avbildade barnets pubertetsutveckling är avslutad eller ej. På så sätt har det straffrättsliga skyddet förstärkts för personer som är fullt pubertetsutvecklade. Preskriptionsfristen för könsstympning av barn infördes en ändring i reglerna i 35 kap. 4 § om preskription som innebär att preskriptionstiden för könsstympning och försök till könsstympning som begås mot barn börjar löpa först den dag barnet fyller eller skulle ha fyllt . Därmed har möjligheterna till lagföring ökat och barnets rätt stärkts. Skälen för ändringen var bl.a. att könsstympning är ett brott som ofta upptäcks eller anmäls först när barnet uppnått en viss ålder och mognad och kunnat förstå att det blivit utsatt för ett brott. har fått i uppdrag av regeringen att höja kunskapen om kvinnlig könsstympning i hälso- och sjukvården där det ingår att utreda förutsättningar för att ta fram klassificeringskoder för könsstympning (S2013/6130/FS). Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett antal civilrättsliga och straffrättsliga lagändringar för att stärka skyddet mot tvångsäktenskap, som i hög utsträckning drabbar barn, och barnäktenskap. I lagrådsremissen föreslås på civilrättens område att möjligheten till äktenskapsdispens för underåriga ska tas bort, vilket innebär att barn inte längre kommer att kunna gifta sig. Vidare föreslås att möjligheten att erkänna utländska barnäktenskap och tvångsäktenskap ska begränsas till fall där det finns synnerliga skäl. Dessutom föreslås att utländska fullmaktsäktenskap som huvudregel inte längre ska erkännas i , om minst en av parterna hade anknytning till när äktenskapet ingicks. Det föreslås också skärpta krav på trossamfunden och deras vigselförrättare samt en utökad tillsyn över vigselverksamheten. På straffrättens område föreslås att två nya brott ska införas i . För äktenskapstvång ska den dömas som genom olaga tvång eller utnyttjande av utsatt belägenhet förmår en person att gifta sig eller ingå en äktenskapsliknande förbindelse. Brottet får stor betydelse när det gäller barn, eftersom ett barn ofta befinner sig i en utsatt belägenhet i förhållande till vuxna som utsätter barnet för påtryckningar att gifta sig. Straffet ska vara fängelse i högst . Även försök och förberedelse Skr. 2013/14:91 till äktenskapstvång ska vara straffbart. För vilseledande till tvångsäkten- skapsresa ska den dömas som genom att vilseleda en person förmår honom eller henne att resa till ett annat land än det där han eller hon bor, i syfte att personen genom olaga tvång eller utnyttjande av hans eller hennes utsatta belägenhet ska förmås att gifta sig eller ingå en äktenskapsliknande förbindelse. För detta brott föreslås att straffet ska vara fängelse i högst . Kunskap om barnets uppväxtvillkor och om Sammanfattande beskrivning: Regeringens utgångspunkt är att barn och unga ska ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem och att det ska finnas en god kunskap om barns lev- nadsvillkor på lokal, regional och nationell nivå. En strukturerad form för direkt dialog med barn och unga i utsatta situationer i frågor som rör dem har utvecklats. fortsatt ha en direkt dialog med barn och unga i utsatta situationer. Ett arbete pågår också för att ta fram en modell för att lyssna på barn Metoder och arbetssätt för att lyssna till barn och unga inom olika verksamheter bör kontinuerligt utvecklas och spridas till kommuner, landsting och statliga myndigheter. system för barns och ungas levnadsvillkor som utvecklats, 18, bör fortsatt spridas på lokal, regional och nationell nivå. torerna i uppföljningssystemet bör också förbättras och utvecklas för att få en så heltäckande bild av barns levnadsvillkor som möjligt. Som redovisats ovan har barnets möjligheter att komma till tals ytterligare stärkts genom lagstiftning inom en del områden . Utöver möjligheten att komma till tals i frågor som rör det enskilda barnet är det också av vikt att ta del av hur barn och unga uppfattar t.ex. en viss verksamhet som de berörs av eller att komma till tals i olika samhällsfrågor som berör dem. Att ta del av barns och ungas egna upplevelser och erfarenheter i olika frågor som berör dem och att ha kunskap om deras situation och upp- växtvillkor är en viktig grund för politiska beslut och prioriteringar som rör barn på olika sätt. Vidare är det en grundförutsättning för att åtgärder och beslut inom all offentlig verksamhet som rör barn ska kunna genomsyras av ett barnrättsperspektiv. derade 2009 dels att underlätta respekten för barns åsikter och barns deltagande i frågor som påverkar dem, dels att fortsatt samordna de aktörer som samlar in statistiska uppgifter om barn. Regeringens utgångspunkt är att barn ska ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem och att aktuell kunskap om barns levnadsvillkor ska ligga till grund för beslut och prioriteringar som rör barn, vilket också framgår av den av antagna strategin. Nedan redovisas de åtgärder som regeringen vidtagit för att öka kun- skapen om barnets uppväxtvillkor och om barnets egna åsikter. Lyssna till barn och unga Unga direkt – i den sociala barn och ungdomsvården Regeringen anser att det är av vikt att särskilt lyssna till barn som befinner sig i utsatta situationer. Det saknades en strukturerad form för direkt dialog med barn och unga i frågor som rör dem och särskilt med barn i utsatta situationer. fick därför i uppdrag av regeringen att identifiera och pröva en metod för att inhämta barns och ungdomars erfarenheter och synpunkter och därefter göra denna tillgänglig för myndigheter, kommuner och landsting som kan ha användning av en metod för att lyssna på barn i utsatta situationer. Vidare var syftet med uppdraget att på ett metodiskt sätt skulle undersöka och sammanställa hur ett urval av barn och ungdomar uppfattar den sociala barn- och ungdomsvården, vilka brister och förtjänster de ser och vad som kan utvecklas vidare. Uppdraget var en del i regeringens arbete med att stärka barnets rättigheter och möjligheter att komma till tals inom den social barn- och ungdomsvården. Uppdraget redovisades i . Metoden presenterades i ett material, Unga direkt, . Barnen och ungdomarna fick stöd i att föra fram sina synpunkter direkt till olika beslutsfattare inom berörda myndigheter samt direkt till barn- och äldreministern. föreslår i årsrapporten att placerade barns rättigheter bör tydliggöras i lagstiftningen, att placerade barn ska ha rätt till upprättelse och skadestånd, skärpt lagstiftning för HVB och att placerade barn ska ha rätt till en personlig socialsekreterare. För regeringens åtgärder se vidare s. 17, 26, 33 och 88. Unga direkt – om erfarenheter av våld och övergrepp Barn och unga har rätt att skyddas mot allt slags våld och övergrepp. Att motverka våld och övergrepp mot barn och unga är en prioriterad fråga för regeringen. Det finns en relativt god kunskap om attityder till och förekomsten av våld mot barn och unga inom familjen och vidare om omfattningen och utvecklingen av polisanmäld barnmisshandel. Frågan var dock inte tillräckligt belyst utifrån barns och ungas eget perspektiv. Därför gav regeringen i uppdrag att inhämta åsikter och erfarenheter från barn och unga som utsatts för våld och andra övergrepp (S2011/8343/FST). Resultatet presenterades i . Barnen och ungdomarna presenterade sina synpunkter direkt till barn- och äldreministern men också till andra berörda statsråd såsom justitieministern och socialministern. lämnade tre förslag på förändringar i lagstiftningen för att barn och unga som upplever våld och övergrepp i nära relationer ska få sina rättigheter tillgodosedda. Det handlar om tidigare upptäckt, bättre stöd och snabbare rättsprocess. För regeringens åtgärder se s. 17, 26, 33 och 88. Unga direkt – barn och unga som lever med skyddade personuppgifter lever mer än 4 200 barn och unga med skyddade personuppgifter i , varav ca 3 600 har sekretessmarkering och ca 600 är kvarskrivna. Antalet barn och unga som lever med fingerade personuppgifter är Innebörden av att leva med skyddade personuppgifter kan se olika ut, men är både psykiskt, socialt och ekonomiskt påfrestande. För barn och unga kan det upplevas som särskilt svårt att leva med skyddade personuppgifter, en situation som präglas av att leva under hot och stark press. Situationen för barn och unga som lever med skyddade personuppgifter har bl.a. beskrivits i betänkandet Stalkning – ett allvarligt brott (SOU 2008:81) och i Stiftelsen – Barn och ungdomar som lever med skyddade personuppgifter (2009:1). Situationen för barn och unga som lever med skyddade personuppgifter var dock inte tillräckligt belyst utifrån barns och ungas eget perspektiv. Därför gav regeringen i uppdrag att inhämta åsikter och erfarenheter från barn och unga som lever med skyddade personuppgifter (S2011/8342/FST). Resultatet presenterades 2012 i rapporten – Barn och ungdomar om att leva med skyddade personuppgifter. Barnen och ungdomarna presenterade sina synpunkter direkt till barn- och äldreministern men också till andra berörda statsråd såsom justitieministern, socialministern och utbildningsministern. föreslog i rapporten att barns säkerhet borde stärkas vid hot om våld, att en säkerhetssamordnare bör inrättas hos , att barn har rätt till en tydlig information om vad skyddet innebär, att nationella riktlinjer krävs för när skyddade personuppgifter ska beviljas och omprövas, tydliga rutiner och höjd kompetens hos myndigheter samt att roll måste tydliggöras vad gäller skyddat boende. För regeringens åtgärder se s. 17, 20, 33, 90 och 92. Unga direkt – erfarenheter av kränkningar och trakasserier slår fast att alla barn har rätt till utbildning. Barn ska kunna åtnjuta denna rättighet utan att utsättas för olika former av kränkande behandling och trakasserier. I det arbetet har skolan ett stort ansvar att förebygga, upptäcka och stödja. Lagstiftningen är tydlig med att var och en som arbetar inom utbildningen aktivt ska motverka alla former av kränkande behandling och trakasserier. Regeringen har tagit flera initiativ för att motverka kränkande behandling och trakasserier mot barn. fick 2011 i uppdrag av regeringen att genomföra en förnyad satsning för att stärka skolans värdegrund och arbetet mot diskriminering och kränkande behandling, så som mobbning i skolan, förskolan och fritidshemmet (U2011/567/S, U2011/2649/S). Regeringen anser att det är viktigt att också ta del av barns och ungas egna upplevelser och erfarenheter av kränkande behandling och trakasserier. fick därför i uppdrag att inhämta barns och ungas åsikter och erfarenheter av kränkande behandling och trakasserier. ska samtala både med barn och unga som har utsatts för kränkande behandling och trakasserier och med barn och unga som själva har utsatt andra barn för kränkningar och trakasserier. Uppdraget ska ge ytterligare kunskap om hur arbetet mot kränkande behandling och trakasserier kan förstärkas utifrån barnens egna perspektiv. Uppdraget ska redovisas till () . Att inhämta åsikter från barn och unga med funktionsnedsättning Det är viktigt att alla barn, utifrån sina förutsättningar, ges möjlighet att komma till tals och få uttrycka sina åsikter. På uppdrag av regeringen har tagit fram en genomförandeplan för att på ett metodiskt sätt kunna inhämta åsikter och erfarenheter från barn och unga med funktionsnedsättning (S2012/7813/FST). Det är viktigt att detta utvecklingsarbete får fortsätta och långsiktigt bli en ordinarie del i arbete med att lyssna på barn. Regeringen har därför gett myndigheten i uppdrag att vidareutveckla metoder för att långsiktigt och inom ramen för sina prioriterade områden lyssna på barn med olika typer av funktionsnedsättningar (S2013/5140/FST). Metodutvecklingen ska särskilt avse det behov av stöd som kan krävas för att barn med funktionsnedsättningar som medför kommunikationssvårigheter ska kunna komma till tals. Uppdraget ska redovisas till () . Många barn och unga med funktionsnedsättning behöver särskilt stöd i sin vardag, och har därför regelbundna kontakter med många olika aktörer. För att vardagen ska fungera krävs stödinsatser. har granskat samordningen av samhällets stöd till barn och unga med funktionsnedsättning (RiR 2011:17). I granskningen konstaterar att det finns brister i hur stödinsatser samordnas som i sin tur påverkar möjligheterna för familjer med barn med funktionsnedsättning att kunna leva ett liv som andra. Regeringen har inlett en dialog med SKL om hur en försöksverksamhet med stärkt samordning av insatser skulle kunna genomföras. Det är även viktigt att låta barn och ungdomar med funktionsnedsättning själva komma till tals i samordningsfrågan. Det är regeringens ambition att barn och unga ska få uttrycka sina åsikter och påverka sin situation och det stöd som erbjuds dem. Regeringen gav därför Handisam i uppdrag att inhämta åsikter och erfarenheter från barn och unga med funktionsnedsättning. Uppdraget omfattar att undersöka och sammanställa hur barn och unga med funktionsnedsättning som lever med många myndighetskontakter upplever sin situation och det stöd de får. Uppdraget ska redovisas till () . Lyssna på barn och unga i familjehem Regeringen anser att det är angeläget att kontinuerligt följa upp placerade barns upplevelser av sin placering. Detta är också en förutsättning för att utveckla och säkerställa en trygg och säker vård för barn och unga. Att få en lägesbild av hur barn och unga själva uppfattar den sociala barn- och ungdomsvården är även en betydelsefull kunskap för att utveckla kvaliteten i verksamheten. I propositionen Stärkt stöd och skydd för barn och unga (prop. 2012/12:10) aviserade regeringen att arbetet med brukarundersökningar som sker på äldreområdet även ska omfatta barn och unga i samhällsvård. Mot den bakgrunden gav regeringen i uppdrag att ta fram en modell för att lyssna på barn i familjehem i syfte att låta dem förmedla sina upplevelser om sin vistelse i familjehemmet samt tillämpa modellen i en pilotundersökning. Uppdraget ska ske i samverkan med och ska i sin helhet redovisas till () (S2013/3876/FST) (s. 90). Barn och unga i samhällsplaneringen fick (dåvarande ) i uppdrag av regeringen att i samråd med initiera, samordna och stödja kommunala försöksverksamheter som involverar barn och unga i samhällsplaneringen (S2009/9431/FST). Syftet med uppdraget var att skapa förutsättningar för en ökning av barns och ungas inflytande i samhällsplaneringen och att de framgångsrika arbetssätt som utvecklas under kommunförsöken sprids även till andra intresserade kommuner. Uppdraget redovisades i en rapport som överlämnades till () . Arbetet som pågick –2012 involverade långt mer än 1000 barn och unga i , , , , och . roll har varit att i samråd med planera för, samordna och stödja de kommunala försöksverksamheterna och utveckling av rutiner och arbetssätt. I slutrapporten finns sammanställningar och utvärderingar av försöksverksamheterna samt förslag på hur erfarenheterna kan användas av andra och fortsätta att utvecklas. Förslagen innebär i korthet att , , SKL och kommunerna som deltagit gemensamt tar ansvar för utveckling och att sprida erfarenheterna till kommuner och andra aktörer samt inom . företräder barns och ungas intressen Metoden Unga direkt har också använts som en metod i arbete med sitt uppdrag enligt lag att företräda barns och ungas rättigheter och intressen. har bland annat lyssnat till barn och unga som är frihetsberövade och misstänkta för brott, resultatet av arbetet presenterades i myndighetens årsrapport 2013.2 Barn- och äldreministern fick också möjlighet att träffa ungdomar i häkte och ta del av deras erfarenheter om vad som varit bra och vad som kan förbättras. Rapporten mynnade ut i sju förslag; frihetsberövande före rättegång ska ses som en sista utväg när det gäller barn, att statistik förs över bl.a. antal insättningar av barn i arrest, tidsgränser för arrest och häkte, att inget barn ska placeras i arrest i dess nuvarande utformning, att inget barn som misstänks för brott ska isoleras , att restriktioner ska individualiseras för barn, att alla barn ska ha tillgång till en offentlig försvarare från det första förhöret samt att ett oberoende barnombud bör inrättas. () har inlett ett arbete med att ta fram en databas som kommer att innehålla polismyndigheternas uppgifter om frihetsberövanden och incidenter i polisarrester. Vidare ska RPS, med anledning av det som framkommit i , ta fram en plan för sitt fortsatta arbete när det gäller arrestfrågan. RPS arbetar också med att ta fram en ny föreskrift om bl.a. förordnande, utbildning och utrustning för arrestantvakter. Kriminalvården ska enligt reglerings- 2 , Från insidan – barnen och ungdomar om tillvaron i arrest och häkte. brevet särskilt för unga redovisa omfattningen av isoleringsbrytande åtgärder för både häktade med och utan restriktioner. Vidare ska enligt regleringsbrevet redovisa uppgifter om häktningar och restriktioner enligt den struktur för redovisning som framgår av myndighetens regleringsbrev . Därutöver ska myndigheten redovisa omfattningen på restriktioner när det gäller unga häktade, dvs. Av redovisningen ska särskilt framgå i vilken utsträckning åklagare fattat beslut om att tillåta unga häktade att ha kontakt med närstående och andra har inhämtat åsikter och erfarenheter från barn och unga som upplevt psykisk ohälsa. Syftet är att få kunskap om hur denna grupp upplever sin situation och det stöd de får av samhället. Resultatet av arbetet kommer att presenteras i myndighetens årsrapport till regeringen . Fortsatt dialog med barn och unga Regeringen har genom metoden Unga direkt fått en strukturerad form för direkt dialog med barn och unga och särskilt med barn och unga i utsatta situationer.