prop · H103169 · 2014-03-11 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:169 stärkt förtroende och högre krav Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag för att bättre säkerställa nämndemännens lämplighet och kompetens för uppdraget och tydliggöra att nämndemannauppdraget inte är ett politiskt uppdrag. Kravet på lämplighet skärps. Det ska vara en uppgift för domstolen att, när det gäller laglydnad, kontrollera lämpligheten hos den som valts till nämndeman. Domstolarna bör därför ha möjlighet att begära utdrag ur belastningsregistret i fråga om nämndemän. Konkursfrihet införs som ett behörighetskrav för nämndemän. Domstolen ska entlediga en nämndeman som genom att begå brott eller på annat sätt har visat sig olämplig för uppdraget. krävs det uppenbar olämplighet för entledigande. I propositionen görs även bedömningen att introduktions- och repetitionsutbildning för nämndemän bör vara obligatorisk. Val av nämndemän ska hållas än i anslutning till val till kommun- och för att det ska vara tydligt att nämndemannauppdraget inte är ett politiskt uppdrag. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2013/14:169 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om 2.3Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) ........................................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................ Tidpunkt för val av nämndemän ..................................................... Nämndemäns lämplighet för uppdraget .......................................... Ett skärpt krav på lämplighet............................................ Kontroll av laglydnad ....................................................... Konkursfrihet som behörighetskrav ................................. Entledigande på grund av olämplighet ............................. Nämndemän i fastighetstaxeringsmål ............................................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Ekonomiska och andra konsekvenser ............................................. Förslag till lag om ändring i ................. 9.2Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om 9.3Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) ...................................................................... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Nämndemannauppdraget – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan (SOU 2013:49) ............................... Bilaga 2 Författningsförslagen i betänkandet Nämndemannauppdraget – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan (SOU 2013:49) ............................... Förteckning över remissinstanserna...................................... Lagförslagen i betänkandet Bostadstaxering – avveckling eller förenkling (SOU 2012:52) (såvitt avser förslaget om förenkling av fastighetstaxering) ..................... Förteckning över remissinstanserna...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 3.lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). 2013/14:169 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 4 kap. 6 och 8 §§ ska ha följande lydelse. Valbar till nämndeman är varje svensk medborgare, som inte är underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . För att vara valbar till nämndeman krävs vidare, i tingsrätt att han eller hon är folkbokförd i kommunen eller den del därav som hör till tingsrätten och i hovrätt att han eller hon är folkbokförd i länet eller den del därav som hör till hovrätten. Den som är lagfaren domare, anställd vid domstol, åklagare, polisman eller advokat eller annan som har till yrke att föra andras talan inför rätta får inte vara nämndeman. Ingen får vara nämndeman i hovrätt och tingsrätt. Till nämndeman bör endast den utses som med hänsyn till omdömesförmåga, självständighet, laglydnad och övriga omständigheter är lämplig för uppdraget. Den som fyllt eller uppger något giltigt hinder är inte skyldig att ta emot uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldig att Valbar till nämndeman är varje svensk medborgare som inte är underårig, är i konkurstillstånd eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . För att vara valbar till nämndeman i en tingsrätt krävs vidare att han eller hon är folkbokförd i kommunen eller den del av kommunen som hör till tingsrätten och i en hovrätt att han eller hon är folkbokförd i länet eller den del av länet som hör till hovrätten. Den som är lagfaren domare, anställd vid domstol, åklagare, polisman eller advokat eller någon annan som har till yrke att föra andras talan inför domstol får inte vara nämndeman. Ingen får vara nämndeman i en hovrätt och i en tingsrätt. Till nämndeman får endast den utses som med hänsyn till omdömesförmåga, självständighet, laglydnad och övriga omständigheter är lämplig för uppdraget. Den som har fyllt eller uppger något giltigt hinder är inte skyldig att ta emot uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldig att 1 Senaste lydelse 2007:74. ta emot nytt uppdrag förrän efter ta emot nytt uppdrag förrän efter Domstolen prövar självmant den behörigheten och, i fråga om laglydnad, lämpligheten hos som har utsetts till nämndeman. En nämndeman väljs . En nämndeman utses . Den som har fyllt får Den som har fyllt får avgå som nämndeman. avgå som nämndeman. får entlediga en nämndeman som får entlediga en nämndeman som visar giltigt hinder. visar giltigt hinder. nämndeman som genom att begå nämndeman som genom att begå brott eller på annat sätt har visat brott eller på annat sätt har visat sig olämplig för uppdraget. Om en nämndeman inte längre Om en nämndeman inte längre är valbar eller behörig, upphör är valbar eller behörig upphör mäktige får dock besluta att en mäktige får dock besluta att en nämndeman, som till följd av nämndeman som till följd av valbar, får ha kvar sitt uppdrag valbar får ha kvar sitt uppdrag under resten av mandatperioden. under resten av tjänstgöringstiden. Om en nämndemans uppdrag upphör utses en ny nämndeman för den tid som återstår. Ändras antalet nämndemän inom domsagan eller länet får en nytillträdande nämndeman utses än som följer av första stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för en nämndeman vars tjänstgöringsperiod upphör . 3.För en nämndeman som utses upphör tjänstgöringsperioden . 4.Val av nämndemän ska genomföras 2015 för en tjänstgöringsperiod som börjar . 2 Senaste lydelse 2006:850. 2013/14:169 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) Härigenom föreskrivs att 19, 20 och 21 §§ lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar1 ska ha följande lydelse. förrättas val av kommunfull- Valet ska vara proportionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar det tal man får om samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser ökat med 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt val finns bestämmelser i lagen (1992:339) om propor- När val av de nämndemän som behandling av mål om fastighets- taxering ska ske framgår av (1979:1152). Regeringen får för visst län Regeringen får för ett visst län kammarrätt ska väljas bland dem kammarrätt ska väljas bland dem som för samma mandatperiod har utsetts till nämndemän i hovrätt. har utsetts till nämndemän i Nämndeman i hovrätt får även i En nämndeman i hovrätt annat fall, om han eller hon är får även i annat fall, om han eller behörig, tjänstgöra som nämnde- hon är behörig, tjänstgöra som man i den kammarrätt inom vars domkrets han eller hon är inom vars domkrets han eller hon Vid val av nämndemän ska eftersträvas att nämndemannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyn till ålder, kön, etnisk bakgrund och yrke. Om det finns flera alternativa sätt att uppnå en allsidig sammansättning, bör de personer väljas som inte tidigare tjänstgjort som nämndemän eller som tjänstgjort kortast tid. 1Lagen omtryckt 1981:1323. 2Senaste lydelse 2009:773. Ändringen innebär bl.a. att tredje stycket upphävs. Valbar till nämndeman i en Valbar till nämndeman är varje är varje svensk medborgare som är folkbokförd i det län eller den del folkbokförd i det län eller den del av länet som hör till kammar- av länet som hör till kammar- domkrets och som inte är under- domkrets och som inte är under- årig, är i konkurstillstånd eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § 11 kap. 7 § . Den som är anställd vid en domstol, , en länsstyrelse, , eller Transportstyrelsen får inte vara nämndeman. Detsamma gäller en lagfaren domare, åklagare, polisman och advokat eller någon annan som har till yrke att föra andras talan inför domstol samt en ledamot av en skattenämnd. En nämndeman i en förvalt- ningsrätt får inte vara nämndeman i en kammarrätt och i nämndeman i en kammarrätt. Till nämndeman bör endast den Till nämndeman får endast den utses som med hänsyn till utses som med hänsyn till omdömesförmåga, självständighet, omdömesförmåga, självständighet, laglydnad och övriga omständig- laglydnad och övriga omständig- heter är lämplig för uppdraget. heter är lämplig för uppdraget. Den som har fyllt eller uppger något giltigt hinder är inte skyldig att ta emot uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldig att ta emot nytt uppdrag förrän . Domstolen prövar självmant den behörigheten och, i fråga om laglydnad, lämpligheten hos den som har utsetts till nämndeman. Nämndemän i kammarrätt och förvaltningsrätt utses . Den som har fyllt får avgå som nämndeman. Domstolen får entlediga en nämndeman som visar giltigt hinder. Domstolen ska entlediga en nämndeman som genom att begå brott eller på annat sätt har visat sig uppenbart olämplig för uppdraget. Om en nämndeman är valbar eller behörig, upphör nämndemannens uppdrag. Fullmäktige får dock besluta att en En nämndeman utses . Den som har fyllt får avgå som nämndeman. Domstolen får entlediga en nämndeman som visar giltigt hinder. Domstolen ska entlediga en nämndeman som genom att begå brott eller på annat sätt har visat sig olämplig för uppdraget. Om en nämndeman är valbar eller behörig upphör nämndemannens uppdrag. Fullmäktige får dock besluta att en 3Senaste lydelse 2013:85. 4Senaste lydelse 2009:773. Ändringen innebär bl.a. att fjärde stycket upphävs. 2013/14:169 nämndeman, som till följd av nämndeman som till följd av valbar, får ha kvar sitt uppdrag valbar får ha kvar sitt uppdrag under resten av mandatperioden. under resten av tjänstgöringstiden. för sådan nämndeman som ingår i förvaltningsrätt vid behandling av mål om fastighetstaxering finns i (1979:1152). Om en nämndemans uppdrag upphör utses en ny nämndeman för den tid som återstår. Ändras antalet nämndemän inom domkretsen får en nytillträdande nämndeman utses än som följer av första stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för en nämndeman vars tjänstgöringsperiod upphör . 3.För en nämndeman som utses upphör tjänstgöringsperioden . 4.Val av nämndemän ska genomföras 2015 för en tjänstgöringsperiod som börjar . 2.3Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 21 kap. 8 och 10 §§ fastighetstaxeringslagen (1979:1152) ska ha följande lydelse. Vid prövning av mål om Vid prövning av mål om ningsrätten av en lagfaren domare, ningsrätten av en lagfaren domare, en värderingsteknisk ledamot samt en värderingsteknisk ledamot och utsetts för att delta vid behand- inte om annat följer av 18 § lagen lingen av sådana mål. (1971:289) om allmänna förvalt- sagts gäller ej, om annat följer av 18 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Om det behövs med hänsyn till målets omfattning eller någon annan särskild omständighet, får ytterligare antingen en värderingsteknisk ledamot eller en nämndeman ingå i rätten. Inträffar sedan handläggningen påbörjats förfall för en värderingsteknisk ledamot eller för en eller två av nämndemännen, är rätten ändå domför, om minst en värderingsteknisk ledamot och minst en nämndeman fortfarande ingår i rätten. Nämndemän som avses i 8 § utses för tiden det år, då allmän fastighetstaxering äger rum av hyreshus-, industri-, elproduktions- och specialenheter, till och med det år då sådan taxering sker nästa gång. En nämndeman har dock rätt att avgå . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer förordnar värderingstekniska ledamöter för varje förvaltningsrätt för den tid som anges i första stycket. Avgår en sådan ledamot som han eller hon har blivit Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer förordnar värderingstekniska ledamöter för varje förvaltningsrätt för tiden det år då allmän fastighetstaxering äger rum av ägarlägenhets-, 1Senaste lydelse 2009:793. 2Senaste lydelse 2013:91. Ändringen innebär bl.a. att första stycket upphävs. 2013/14:169 utsedd för, får en annan ledamot hyreshus-, industri-, elproduk- förordnas för den tid som återstår. tions- och specialenheter till och med det år då sådan taxering sker nästa gång. som han eller hon har blivit utsedd för, får en annan ledamot för- ordnas för den tid som återstår. Om det medan en värderingsteknisk ledamot deltar i behandlingen av ett mål inträffar en omständighet som medför att förordnandet upphör att gälla, ska förordnandet ändå gälla i det pågående målet. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att genomföra en översyn av nämndemannasystemet (Dir. 2012:51). Utredningen antog namnet . Utredningen skulle överväga åtgärder för att skapa ett modernt nämndemannasystem som även kan bidra till att upprätthålla allmänhetens förtroende för domstolarna. I uppdraget ingick att överväga åtgärder för att reformera rekryteringsförfarandet, säkerställa att de som tjänstgör som nämndemän är lämpliga för uppdraget, skapa moderna tjänstgörings- och ersättningsvillkor för uppdraget, förbättra informationen till och grundutbildningen av nämndemän samt göra nämndemännens medverkan i domstolarna mer ändamålsenlig. Uppdraget redovisades i betänkandet Nämndemannauppdraget – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan (SOU 2013:49). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och betänkandets författningsförslag i relevanta delar finns i bilaga 2. Betänkandet har remitterats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2013/4701/DOM). överlämnade betänkandet Bostadstaxering – avveckling eller förenkling (SOU 2012:52). I betänkandet lämnas bl.a. förslag om att nämndemän i mål om fastighetstaxering inte längre ska utses särskilt. Betänkandets lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 4. Betänkandet har remitterats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi2012/3060/SKA/S1). gav regeringen i uppdrag att ta fram det ytterligare underlag som behövs för ett ställningstagande till om förslag om ett förändrat rekryteringsförfarande med införande av en s.k. fri kvot bör genomföras (Ju2014/1025/DOM). Uppdraget ska redovisas . I denna proposition behandlar regeringen förslag såvitt gäller tidpunkt för val av nämndemän, krav på lämplighet och konkursfrihet, kontroll av laglydnad, utbildning, information, tjänstgöringsfrekvens samt entledigande på grund av olämplighet. Regeringen behandlar även förslag avseende nämndemän i mål om fastighetstaxering. Övriga delar av betänkandena bereds vidare i . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som överensstämmer med lagförslagen i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Lagrådet har lämnat lagförslagen utan erinran. 2013/14:169 4 Tidpunkt för val av nämndemän Regeringens förslag: till uppdrag som nämndeman ska hållas året då ordinarie val till kommun- och äger rum. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens (se SOU 2013:49 avsnitt 6.4.8). Remissinstanserna: Alla remissinstanser tillstyrker eller har ingen invändning mot utredningens förslag förutom som avstyrker förslaget. Förvaltningsrätten i framhåller att domstolarna ges bättre utrymme för kontroll, planering, schemaläggning och introduktion om valet förskjuts . anser att en förskjutning av valtidpunkten ger partierna mer tid att arbeta med nomineringarna och att granska kandidaterna. Även framhåller de praktiska fördelarna med förslaget. Kommuner och Landsting (SKL) och i (LO) anser att förslaget förbättrar möjligheterna att partiernas rekryteringsprocess når bredare grupper. Bland andra , Förvaltningsrätten i , och delar utredningens uppfattning att en annan valtidpunkt skulle kunna tydliggöra att nämndemannauppdraget inte är ett politiskt uppdrag. Skälen för regeringens förslag: Nämndemän i tingsrätt utses genom val av kommunfullmäktige. Nämndemän i hovrätt, förvaltningsrätt och kammarrätt utses genom val av . Rekryteringen av nämndemän sköts av de politiska partierna och det är också de partier som är företrädda i fullmäktige som nominerar kandidater till nämndemannavalen enligt principen om proportionella val. Enligt utredningen sker rekrytering av nämndemän oftast tillsammans med rekrytering till andra förtroendeuppdrag och det är vanligt att personer blir nominerade till förtroendeuppdrag i största allmänhet. Flera partier har som krav att den föreslagna kandidaten ska vara medlem i partiet. Uppdraget som nämndeman är ett statligt förtroendeuppdrag som fullgörs i domstolarna. Till uppdraget är inte knutet några uppgifter av politisk natur. Inte desto mindre uppfattas det ibland som ett politiskt uppdrag. I media och debatt har kritik också riktats mot det nuvarande rekryterings- och valsystemet på denna punkt. Kritiken riktas främst mot att det är partierna som sköter rekrytering och nominering av nämndemannakandidater och att det är svårt för icke politiskt aktiva att komma i fråga för uppdrag som nämndeman. Regeringen har tidigare uttalat att det är av central betydelse för förtroendet för nämndemannasystemet att klargöra att nämndemannauppdraget inte är ett partipolitiskt uppdrag, se propositionen Ett stärkt nämndemannainstitut (prop. 2005/06:180 s. 26). Regeringen anser att det fortfarande finns behov av att vidta åtgärder för att tydliggöra att nämndemannauppdraget inte är ett politiskt uppdrag. Ett led i det arbetet skulle vara att bredda rekryteringen utanför den politiska sfären. Som nämns i avsnitt 3 har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att utifrån utredningens förslag om en fri kvot närmare analysera förutsättningarna Prop. 2013/14:169 för en sådan breddad rekrytering. Som föreslås av utredningen kan ett sätt att tydliggöra att nämndemannauppdraget inte är ett politiskt uppdrag vara att helt separera rekryteringen och tidpunkten för val av nämndemän från tidpunkten för ordinarie val till kommun- och . Tidpunkten för nämndemannaval är inte reglerad men äger i praktiken rum det år då val till kommun- och hållits. Till följd av att nämndemannavalen är proportionella måste kommuner och landsting efter ett ordinarie val först besätta fullmäktige innan ett nämndemannaval kan hållas. Detta innebär att val av nämndemän ofta förrättas . Regeringen anser att det är angeläget att lyfta fram nämndemannauppdragets särställning i förhållande till de politiska förtroendeuppdragen. Som framhåller kan partierna med en senarelagd valtidpunkt arbeta mer fokuserat med rekryteringen av nämndemän och även ha mer tid att granska nämndemännens lämplighet och behörighet. En förlängd tid för rekrytering förbättrar också möjligheterna att nå ut till bredare grupper, vilket även framförs av SKL och LO. Förutom att tydliggöra nämndemannauppdragets särställning kan också förutsättningarna för en mer ingående lämplighetsprövning och en breddad rekrytering öka genom en senarelagd valtidpunkt. Att senarelägga tidpunkten för nämndemannavalen till exempelvis året efter valen till kommun- och skulle också innebära fördelar för domstolarna. Den nuvarande ordningen innebär svårigheter för domstolarna att hinna utbilda nämndemän och dela in dem till tjänstgöring innan tjänstgöringsperioden börjar . Regeringen gör dessutom bedömningen att det ska bli obligatoriskt för nyvalda nämndemän att genomgå utbildning innan tjänstgöringen påbörjas (se avsnitt 5.4). Alltså talar även praktiska skäl för en senarelagd valtidpunkt. Regeringen anser därför att tidpunkten för val av nämndemän ska skiljas från tidpunkten för ordinarie val till kommun- och . till uppdrag som nämndeman ska hållas året då ordinarie val till kommun- och äger rum. 5 Nämndemäns lämplighet för uppdraget 5.1Ett skärpt krav på lämplighet Regeringens förslag: Kravet på en nämndemans lämplighet ska skärpas. Till nämndeman får endast den utses som med hänsyn till omdömesförmåga, självständighet, laglydnad och övriga omständigheter är lämplig för uppdraget. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens (se SOU 2013:49 avsnitt 5.6.1). Remissinstanserna: Bland andra ombudsmän (), , , Kammarrätten i , kommun och tillstyrker eller har ingen invändning mot utredningens förslag. anser att bestämmelsens nuvarande utformning är tvetydig eftersom ordet bör i sig inbjuder till subjektiva tolkningar. I ljuset av att nämndemännens huvudsakliga uppdrag är att bidra till att skapa förtroende för domstolarna är det motiverat med ett krav på lämplighet. Även framhåller att nämndemännens lämplighet är central för allmänhetens förtroende för rättskipningen och därigenom även barn och ungdomars förtroende för denna. Enligt vore det också intressant med en djupare diskussion av om det bör ställas ytterligare lämplighetskrav för presumtiva nämndemän i förhållande till barn och ungdomar i rättsprocessen. SKL anser att även domstolarnas ansvar för lämplighetsbedömningen och kontroll av nämndemän bör förtydligas. föreslår, liksom , att domstolarna inför omval av en nämndeman som tjänstgör vid domstolen bör yttra sig till fullmäktige om nämndemannens lämplighet för uppdraget. Skälen för regeringens förslag: Genom att som allmänhetens representanter utöva insyn i den dömande verksamheten bidrar nämndemännen till att upprätthålla allmänhetens förtroende för domstolarna. För att detta syfte ska uppnås måste de nämndemän som tjänstgör i domstolarna vara lämpliga för uppdraget. Genom lagstiftning som trädde i kraft infördes ett lämplighetskrav för nämndemän. Enligt detta bör endast den utses till nämndeman som med hänsyn till omdömesförmåga, självständighet, laglydnad och övriga omständigheter är lämplig för uppdraget. Lämplighetskravet utarbetades utifrån det lämplighetskrav som gäller för jurymän (12 kap. 5 § tryckfrihetsförordningen). Även tidigare ansvarade valförsamlingarna för att endast lämpliga personer utsågs till nämndemän men utan formella regler om detta. Utredningen föreslår att kravet på lämplighet skärps på så sätt att endast den som är lämplig för uppdraget får utses till nämndeman. Enligt utredningen ger dagens ordalydelse av bestämmelsen utrymme för att göra avvikelser från grundkravet på lämplighet. Även anför liknande invändningar mot dagens ordning. Kravet på lämplighet är av central betydelse för förtroendet för domstolarna. Ansvaret för att lämpligheten prövas ligger på valförsamlingarna. För att tydliggöra både kravet på lämplighet och ansvaret hos de väljande organen för denna prövning anser regeringen, liksom remissinstanserna, att lämplighetskravet bör skärpas. SKL anser att även domstolarnas ansvar för lämplighetsbedömningen och kontrollen av nämndemän bör förtydligas. Genom de förslag som regeringen lägger fram i avsnitt 5.2 får domstolarna ett ansvar att kontrollera nämndemäns lämplighet i fråga om laglydnad.