prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Inom anslaget beviljas bidrag till den fria scenkonsten samt fonogramstöd. För att skapa goda planerings- förutsättningar för de fria grupperna bör beslut om bidrag kunna fattas som medför utfästelser om utgifter . Anslaget används huvudsakligen för bidrags- givning till fria scenkonstgrupper. Dessa grup- per är oftast små och har små ekonomiska resurser. Statens andel av deras offentliga finansiering är betydande och en viktig förut- sättning för dem att finna övrig finansiering. Grupperna bedriver omfattande turnéverk- samhet, både i och i utlandet, vilket medför behov av goda planeringsförutsätt- ningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför be- hov av framtida anslag på högst 2016 och 2017. Tabell 4.17 Beställningsbemyndigande för 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans-, och musikändamål Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 4.18 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget ökar med till följd av att en tidsbegränsad neddragning av anslaget löper ut. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. , 2017 och 2018 uppgår minskningen till , respektive . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans-, och musikändamål . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 110 239 tkr prisnivå. 3Motsvarar 110 247 tkr prisnivå. 4Motsvarar 110 255 tkr prisnivå. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget får användas för Statens musikverks förvaltningsutgifter och för utgifter för stats- bidrag till musiklivet. Anslaget får även användas för utgifter som uppkommer till följd av att Stiftelsen avvecklats, så som pensionskostnader som regleras retroaktivt. Tabell 4.20 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade sats- ningar. , 2017 och 2018 uppgår minskningen till , respektive . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 5 Litteraturen, läsandet och språket Avsnittet omfattar Statens kulturråds och Kungl. bidragsgivning och verk- samhet som rör bibliotek, litteratur och kultur- Vidare omfattas Myndigheten för tillgängliga medier, och folkminnen och nyhetsin- formation och litteratur (). Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom Litteraturen, läsandet och språket, utgiftsområde 17 Litteraturen, läsandet och språket 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier Summa Litteraturen, läsandet och språket 2014 3:3 Bidrag till 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 2.4 anges målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat. har även antagit följande nationella mål för politiken för litteratur- och läsfrämjande (prop. 2013/14:3, bet. 2013/14:KrU4, rskr. 2013/14:117): Alla i ska, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsätt- ningar, ges möjlighet att utveckla en god läsför- måga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. Bedömningen av resultatet inom litteraturen, läsandet och språket utgår från: –bidragsgivning till biblioteksverksamhet samt övriga biblioteksfrämjande insatser, –bidragsgivning till litteratur och kulturtid- skrifter och internationellt litteratursam- arbete, –insatser för att främja ett ökat läsande, –produktion och utlåning av tillgängliga medier, –insatser inom språkområdet med utgångs- punkt bl.a. i språklagen (2009:600), bl.a. att biblioteken i det allmänna biblioteks- väsendet ska verka för det demokratiska sam- hällets utveckling genom att bidra till kun- skapsförmedling och fri åsiktsbildning. Av lagen framgår att det allmänna biblioteks- väsendet ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, de nation- ella minoriteterna och åt personer som har annat modersmål än svenska, bl.a. genom att erbjuda litteratur på relevanta språk och på lättläst svenska. Folkbiblioteken ska också ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. Grundläggande kvalitetskrav har införts när det gäller folkbibliotekens utbud av medier och tjänster – det ska präglas av allsidighet och kvalitet. Bestämmelserna om avgiftsfrihet vid folk- biblioteken har utvidgats. Allmänheten ska av- giftsfritt få låna litteratur oavsett publicerings- form, det vill säga oavsett om den tillhandahålls i fysisk form eller digitalt som t.ex. e-böcker. har ett samverk- ans- och utvecklingsansvar för det allmänna biblioteksväsendet. I och med att den nya biblio- tekslagen trädde i kraft är uppgiften lagreglerad. har den samverkansgrupp som Kungl. bildat med den regionala biblioteksverksamheten fokuserat sitt arbete på att ta fram idéskrifter (Biblioteksplan 2.0 och –verksamhet för anpas- Nyckeltal 1.0) till de kommunala bibliotekens sad litteratur och nyhetsinformation, –könsfördelning bland upphovspersoner som beviljats litteraturstöd. Bedömningen görs vidare utifrån resultat relate- rade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 3.4.1 Kulturområdesövergripande verksamhet). Bibliotek och tillgängliga medier trädde en ny bibliotekslag (2013:801) i kraft. Lagen gäller både för de kommunala folkbiblioteken och för andra offentligt finansierade bibliotek. arbete med att ta fram biblioteksplaner. Kom- muner och landsting ska, enligt bibliotekslagen, anta biblioteksplaner för sin verksamhet på bib- lioteksområdet. av kom- munerna har ingen biblioteksplan och när- mare hälften av kommunerna har en inaktuell plan. Antalet folkbibliotek som vill delta i den nat- ionella katalogen Libris har fortsatt att öka . Överenskommelser har träffats med 16 bibliotek och fler bibliotek har visat intresse för deltagande. har också fått i uppdrag att inleda en försöksverksamhet med att tillgängliggöra e- böcker via Libris. Myndigheten tillfördes 2 mil- joner kronor för uppdraget. har tidigare visat i en förstudie att det mest effektiva för både bibliotek och låntagare när det gäller distribution av e-böcker är att utgå från Librissystemen. har fördelat inom ramen för det nationella bibliotekssamverkansuppdraget. Internationella och depåbib- liotek har fått en förstärkning för att arbeta med frågor om medieförsörjning och kataloger. Reg- ionbibliotek och stadsbib- liotek är inte längre depåbibliotek utan har fått avgränsade uppdrag kring webbtjänster och metoder för kvalitetsutveckling. Därutöver har Staten kulturråd fördelat i utvecklingsbidrag till biblioteksområdet i syfte att stärka bibliotekens läs- och litteratur- främjande. Under utgiftsområde 16 Utbildning och uni- versitetsforskning, avsnitt 8 Forskning redogörs för Kungl. uppdrag som national- bibliotek och forskningsbibliotek m.m. Statligt stöd till regional biblioteksverksamhet ingår i kultursamverkansmodellen. Totalt fördelade landstingen ca i statliga medel till biblioteksverksamhet . , som inte ingår i kultursamverkansmodellen, fick för ändamålet. Därutöver har fördelat i ut- vecklingsbidrag till biblioteksområdet. Se vidare avsnitt 3.4.2 Kultursamverkansmodellen. Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för tillgängliga medier har till upp- gift att i samverkan med landets bibliotek tillgo- dose de behov av litteratur som personer med läsnedsättning har. lanserade myn- digheten det digitala som genom en webbsida och en applikation för smarta telefoner och surfplattor fungerar som navet i biblioteksverksamheten. Myndighetens samlade produktion och för- värv av talböcker uppgick till 2 621 titlar för biblioteksservice och 1 753 titlar för studielitteratur, totalt 4 374 titlar. Samtliga titlar som producerats eller förvärvats har gjorts till- gängliga för nedladdning. Det totala antalet nedladdningar av talböcker uppgick till 519 690 jämfört med 434 2012. Bibliotekens nedladdning har minskat , medan de enskilda låntagarnas nedladd- ningar genom legimus har ökat . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.2 Prestationer talböcker 2011–2013 och studerande som är Antal låntagare som lånar som laddar ned från MTM Källa: Myndigheten för tillgängliga medier Kommentar: Minskningen av produkt- ion och förvärv 2013 beror på att externa förvärv av talböcker har minskat. (Detta beror på minskat inflöde av titlar från och färre titlar av engelska talböcker från , .) Myndighetens produktion och förvärv av punkt- skriftsböcker ökade 2013 till 765 titlar. Beståndet av taktila bilderböcker för barn ökade till 78 titlar. Utveck- lingen på punktskriftsområdet redovisas i tabell 5.3. har av punktskrifts- titlarna för det allmänna kunnat framställas internt genom en automatiserad process till en lägre kostnad och med förkortad produktionstid. Tabell 5.3 Prestationer punktskriftsböcker 2011–2013 Antal producerade och för- – varav för barn Källa: Myndigheten för tillgängliga medier Litteratur, läsfrämjande och kulturtidskrifter presenterade regeringen pro- positionen Läsa för livet, som senare antogs av (prop. 2013/14:3, bet. 2013/14:KrU4, rskr. 2013/14:117). I propositionen lämnades en rad förslag och bedömningar gällande den nat- ionella politiken för litteratur- och läsfrämjande. Bland annat föreslogs nya nationella mål för litteratur- och läsfrämjande som antog , se ovan avsnitt 5.3. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 fördelar flera bidrag som syftar till att dels stödja utgivning och distribution av litteratur och kulturtidskrifter, dels främja läs- ning och litteraturförmedling, särskilt bland barn och unga. Av tabell 5.4 nedan framgår att den största delen går till stöd för produktion av litte- ratur och kulturtidskrifter. Tabell 5.4 Bidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande 2011–2013 (beviljade medel) litteratur (tkr) Läsfrämjandebidrag (tkr) Litterära evenemang (tkr) Inköpsstöd till folk- och skolbibliotek (tkr) översättningsstöd) (tkr) Kulturtidskrifter (stöd till produktion, utveckling och tidskriftsverkstäder) (tkr) Alla tiders klassiker (tkr) Övrigt (planerad utgivning, TOTALT (tkr) För att bidra till ökad spridning av kvalitetslitte- ratur distribueras samtliga litteraturstödda titlar till bl.a. landets huvudbibliotek. beviljades också tolv ansökningar om stöd till planerad utgivning, ett förhandsstöd för större särskilt kostnadskrävande utgivningsprojekt. har fortsatt att stödja digitalisering av förlagens äldre titlar för att sti- mulera den inhemska markanden och öka möj- ligheten att ta del av kvalitetslitteratur i digital form. har också fördelat stöd till litterära evenemang i bokhandeln för att stödja nya sätt att arbeta i bokhandeln där det fysiska rummets potential utnyttjas. Män som upphovspersoner är överrepresente- rade när det gäller såväl antal inkomna som beviljade ansökningar. Det gäller samtliga kate- gorier utom barn- och ungdomslitteratur där kvinnor utgör en majoritet. var det endast inom facklitteratur som andelen verk som skrivits helt eller delvis av kvinnor understeg av beviljat litteraturstöd. Bidrag till läsfrämjande insatser fördelas huvud- sakligen till projekt och verksamheter med barn och unga som målgrupp. Antalet ansökningar ökade jämfört med året innan. Se tabell 5.4 för bidragets utveckling. har enligt vad den förra re- geringen aviserade i propositionen Läsa för livet (prop. 2013/14:3) fått ett utökat uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. Myn- digheten har tillförts för uppdraget . lämnade en delrapport med anledning av det handlingsprogram som myndigheten ska ta fram för det läsfrämjade arbetet (dnr Ku2014/977). Arbetet med handlingsprogrammet har bedrivits i samverkan med en rad aktörer och ser bl.a. insatser för att stödja små barns språkut- veckling som ett viktigt strategiskt utvecklings- område. Även insatser för att nå vuxna läsare lyfts fram i delrapporten. fick i uppdrag att genomföra en läsfrämjande satsning där idrotts- föreningar samverkar med bibliotek för att till- gängliggöra litteratur för idrottande pojkar och flickor. Totalt fördelas un- der 2013 och 2014. Satsningen har väckt stort intresse och ett samarbete har inletts med . utsågs författaren och bloggaren till ny läsambassadör med uppdrag att främja läslust och sprida medveten- het om hur viktigt det är med litteratur för unga. Litteraturpriset till minne () uppgår till . Målet för ALMA-kansliets arbete med att utse prista- gare är att stärka intresset för ungas läsande genom att ge priset och pristagarna ökad upp- märksamhet nationellt och internationellt. har uppföljningen av utvecklats. tilldelades priset bilderbokskonstnä- ren Isol från och 2014 gick priset till den svenska författaren . Svensk litteratur i utlandet och internationellt litteratursamarbete verkar för att stärka den svenska kvalitetslitteraturen i utlandet genom projekt- och översättningsstöd samt egenini- tierad verksamhet. Se tabell 5.5 för fördelning av bidrag inom området. Tabell 5.5 bidrag till internationellt litteratursamarbete Litterära projekt/evenemang i prioriterar insatser för att stärka och utöka översättarkåren genom att bl.a. stödja och i vissa fall arrangera översättarseminarier i olika delar av världen. inleddes ett arbete med att stärka svensk dramatik i utlandet samt arbetet med en informationsskrift om svensk dramatik. har fått i uppdrag att hantera resestipendier till över- sättare av svensk litteratur, ett bidrag som tidi- gare hanterats av . har fortsatt arbetet med att stödja fristadsförfattare och verka för en utvidgning av fristadssystemet. Myndigheten ordnade bl.a. ett expertmöte inom ramen för ordförandeskap i Nordiska ministerrå- det för att bredda fristadsfrågan. har fått i uppdrag att ut- forma ett internationellt utbytesprogram för litterära upphovsmän. har lämnat en delredovisning av uppdraget (dnr Ku2014/960). Slutredovisning ska lämnas . fördelades ca i stöd till kulturtidskrifter, se tabell 5.4 ovan. Andelen ansökningar och beviljade stöd till 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 elektroniskt utgivna tidskrifter har ökat men utgör fortfarande en begränsad del. Andelen kvinnliga skribenter vid tidskrifter med produktionsstöd var . För att bidra till goda villkor för konstnär- ligt skapande har särskilt beaktat ersättningar och arvoden till medverkande i kulturtidskrifterna. Lättläst litteratur och nyhetsförmedling Målet för statens bidrag till nyhetsinformation och litteratur () är att personer med utvecklingsstörning och vissa andra grupper med lässvårigheter ska tillgodoses med nyhetsinformation och littera- tur. har möjligheten att ta del av tidningen 8 SIDOR digitalt vidareutvecklats. Webbsidan hade 367 626 unika besö- kare , vilket är en ökning med jämfört med . Den tryckta upplagan av tidningen 8 SIDOR har dock fort- satt att minska. LL-förlaget har haft en bred och varierad ut- givning både i fråga om genrer och i svårighets- nivå. Förlaget har producerat totalt 34 titlar (att jämföra med 26 titlar 2012). Försäljningen har dock sjunkit . När det gäller utvecklingen av digitala medier har insatser gjorts med fler ljud- och e-böcker och med digitalt kommentarsfält till tidningen 8 SIDOR. Språk och immateriellt kulturarv och folkminnen har i upp- drag att bl.a. följa tillämpningen av språklagen (2009:600), att bedriva språkvård samt att öka, levandegöra och sprida kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och immateriella kulturarv i . har t.ex. en ny modell för uppföljning av språklagen utvecklats, en lägesrapport om översättning och tolkning sammanställts och en språkpolitisk omvärlds- rapport publicerats. Klarspråksarbetet har nått fler myndigheter, kommuner och landsting . och folkminnen har verkat för att stärka det svenska teckenspråkets ställ- ning och arbetet med språkvård för de nationella minoritetsspråken. Som exempel på insatser kan nämnas arbetet med en storordbok för meänkieli och sammanställningen av romska ordlistor med 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I syfte att stärka de språkvårdande insatserna för de nationella minoritetsspråken, det svenska teckenspråket och för svenskar med annat modersmål än svenska, har anslaget för och folkminnen höjts . I arbetet med revitalisering av nationella mi- noritetsspråk har institutet bl.a. delat ut 3,5 mil- joner kronor i projektbidrag för att bedriva språkvård för de nationella minoritetsspråken (Utgiftsområde 1, anslag 7:1 Åtgärder för nation- ella minoriteter). Insatserna syftar till att ge en- skilda förutsättningar för att tillägna sig språk. Projekt riktade till barn och ungdomar samt läsfrämjande projekt har särskilt prioriterats. I enlighet med budgetpropositionen genomför en uppföljning av initiativ tagna efter språklagens ikraftträdande. och folkminnen har fort- satt att prioritera utvecklingen av forsknings- arbetet, som utgör en integrerad del i alla delar av institutets verksamhet. De samlingar som Insti- tutet för språk och folkminnen förvaltar utgör myndighetens infrastruktur för arbete med de immateriella kulturarven och för språkvårdens utveckling. har arbetet med att digi- talisera samlingarna och stärka kvaliteten fort- satt. Äldre samlingar har kompletterats och gjorts tillgängliga för forskare och allmänhet. ratificerade 2011 konvention om tryggandet av det immateriella kulturarvet. avrapporterade och folkminnen ett regeringsuppdrag om förslag till tillämpning av konventionen. För att främja utveckling av en nationell språkinfrastruktur för talbaserade tjänster har den förra regeringen uppdragit åt att, i dialog med bl.a. och folkminnen och med Tele- vision AB, genomföra ett pilotprojekt som ska utreda förutsättningarna för en heltäckande nationell språkresursbank samt utveckla en begränsad prototyp. Uppdraget finansieras med inom utgiftsområde 22 och ska redovisas . Att förbättra barns och ungdomars läsförmåga är en viktig för demokratin. Genom att tidigt i livet ta del av litteratur och utveckla den egna kreativiteten stärks kunskaps- och bildnings- Litteratur och läsning hjälper oss också att förstå världen och oss själva. Statens kulturråds läsfrämjande arbete bidrar till målet att alla ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. Den nya bibliotekslagen har också tydliggjort biblio- tekens uppgift att främja barns och ungas språk- utveckling och stimulera till läsning. Kulturrå- dets stöd till litteratur och kulturtidskrifter har också stor betydelse för att främja utgivning och spridning av kvalitetslitteratur. När det gäller att tillgängliggöra litteratur för personer med funktionsnedsättning har användningen av tillgängliga medier förändrats . Allt fler låntagare laddar ned sina talböcker själva och utlåningen av fysiska talböcker fortsätter att minska. Genom tjänsten Egen nedladdning har talböckerna nått nya låntagare. Det är också en tjänst som lockar yngre åldersgrupper, vilket visas av att det på folkbiblioteken är fler under än vuxna som laddar ned talböcker själva. Det kontinuerliga utvecklingsarbetet av sådana tjänster som genomförs av Myndigheten för tillgängliga medier är betydelsefullt, inte minst för arbetet med att tillgängliggöra litteratur för barn och unga. Tillgång till språk är även det ytterst en fråga om demokrati. De insatser och det arbete som och folkminnen bedriver har bidragit till att utveckla språkvården. 5.5.13:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter, läsfrämjande och ett litteraturpris till minne. Anslaget får användas för utgifter för administ- ration, uppföljning, främjande och genomför- ande av verksamheten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter besluta om bidrag som inklu- sive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016. Skälen för regeringens förslag: Inom anslaget fördelas stöd till utgivning och spridning av litteratur och kulturtidskrifter. För att skapa goda planeringsförutsättningar för aktörerna inom området bör beslut om bidrag kunna fattas som medför utfästelser om utgifter för kom- mande år. har också behov av att fatta beslut om översättningsstöd i förskott eftersom stödets konstruktion innebär att ingen del av det beslutade bidragsbeloppet betalas ut innan det aktuella stödobjektet (boken) är fär- digproducerat. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter besluta om bidrag som inklusive 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 tidigare gjorda åtaganden medför behov av fram- tida anslag på högst 2016. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 5.8 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 5.5.23:2 Myndigheten för tillgängliga medier 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 107 924 tkr prisnivå. 3Motsvarar 107 930 tkr prisnivå. 4Motsvarar 107 940 tkr prisnivå. Anslaget ökar med till följd av att en tidsbegränsad neddragning av anslaget löper ut. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. , 2017 och 2018 uppgår minskningen till , respektive . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive 137 735 000 kro- nor. Anslaget får användas för Myndigheten för till- gängliga mediers förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för kostnader relaterade till avvecklingen av nyhets- information och litteratur (). Tabell 5.10 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget tillförs ca då myndigheten fr.o.m. ansvarar för statens insatser för lättläst litteratur och nyhetsförmedling. Av dessa medel är 2 mil- joner en överföring från utgiftsområde 16. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. , 2017 och 2018 uppgår minskningen till , respektive . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:2 Myndigheten för till- gängliga medier . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive 113 390 000 kro- nor. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 57 847 tkr prisnivå.