prop · H103127 · 2014-03-25 00:00:00 — 3. ett bevis om besked om 3. ett bevis om besked om skyddsrum har visats upp för skyddsrum har visats upp för nämnden, om det krävs ett sådant nämnden, om det krävs ett sådant 3 kap. 4 § enligt 3 kap. 4 § (2006:545) om skyddsrum, och (2006:545) om skyddsrum, 4. en redovisning av alternativa 4. en redovisning av alternativa sats upp för nämnden, om en så- sats upp för nämnden, om en så- dan redovisning krävs enligt 23 § dan redovisning krävs enligt 23 § lagen (2006:985) om energidekla- lagen (2006:985) om energidekla- ration för byggnader. ration för byggnader, och 5. sådana åtgärder som omfattas av villkor enligt 4 kap. 14 § eller 9 kap. 37 a § har vidtagits. 29, 38 eller 39 § har fått ett med- 29 eller 38 § har fått ett meddelan- delande om att en kommun beslu- de om att en kommun beslutat att tat att anta, ändra eller upphäva en anta, ändra eller upphäva en detalj- plan ska inom tre melser, ska inom tre veckor besluta om den ska över- veckor besluta om den ska över- ska överpröva kommunens beslut, om beslutet kan antas innebära att 1.ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. inte tillgodoses, 2.regleringen av sådana frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår flera kommuner inte samordnas på ett lämpligt sätt, 3. en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. inte följs, strandskydd enligt 7 kap. upphävs i strid med gällande en bebyggelse blir olämplig med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion. Andra stycket 1–2 gäller inte inom områdesplan. ska upphäva kommunens beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser i dess helhet, om beslutet har en sådan innebörd som anges i 10 § andra stycket. Om kommunen medger det, får beslutet upphävas i en viss del. ska upphäva kommunens beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan i dess helhet, om beslutet har en sådan innebörd som anges i 10 § andra stycket. Om kommunen medger det, får beslutet upphävas i en viss del. Regeringen får förelägga en kommun att inom anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser (planföreläggande), om det behövs för att tillgodose ett intresse som avses i 10 § andra stycket 1 eller 2. Regeringen får förelägga en kommun att inom anta, ändra eller upphäva en detaljplan (planföreläggande), om det behövs för att tillgodose ett intresse som avses i 10 § andra stycket 1 eller 2. Om bostadsförsörjningen behöver samordnas mellan flera kommuner gemensamt, får ett planföreläggande enligt 10 § andra stycket 2 även avse bostadsbyggande. Om kommunen inte följer ett planföreläggande, får regeringen 1. besluta att på 1. besluta att på kommunens bekostnad ska ta fram kommunens bekostnad ska ta fram det förslag och i övrigt göra det det förslag och i övrigt göra det ar- arbete som enligt 5 kap. behövs bete som enligt 5 kap. behövs för för att detaljplanen eller områdes- att detaljplanen ska kunna antas, bestämmelserna ska kunna antas, ändras eller upphävas, och ändras eller upphävas, och 2. anta, ändra eller upphäva de- 2. anta, ändra eller upphäva de- 2. den fastighet som bygglovet avser har nytta av planen eller områdesplanen.Om bygglov inte behövs för nybyggnad eller ändring av en bygg- den och i överklagande av sådana mål och ärenden ska prövningen ske utifrån de detaljplanebestämmelser som gällde för överträdelsen. Om någon bryter mot en bestämmelse i 8–10 kap. eller i föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av någon av bestämmelserna i 16 kap. 2–10 §§ eller mot en bestämmelse i en EU-förordning om krav på byggnadsverk eller byggprodukter, ska tillsynsmyndigheten ta ut en särskild avgift (byggsanktionsavgift) enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 12 §. Byggsanktionsavgift ska inte tas ut enligt första stycket i samband med rättelseföreläggande enligt 20 § för åtgärder som inte kräver bygglov eller som bygglovsbefriats med stöd av lagen och som anmälts enligt 9 kap. 16 §. Ett delegationsuppdrag enligt 6 kap. 33 § kommunallagen (1991:900) får, utöver det som följer av 6 kap. 34 § kommunallagen, inte omfatta 1. avgöra ärenden som är av stor 1. avgöra ärenden som är av be- vikt eller har principiell betydelse, tydande ekonomiskt värde, 2.i andra fall än som avses i 11 kap. 30–32 §§ och 33 § 1 besluta förelägganden eller förbud som förenas med vite, 3.besluta förelägganden som förenas med en upplysning om att den åtgärd som föreläggandet avser kan komma att utföras genom försorg på bekostnad av den som föreläggandet riktas mot, eller 4.avgöra frågor om byggsanktionsavgift enligt 11 kap. får ta ut en får ta ut en planavgift för att täcka program- planavgift för att täcka program- kostnader och kostnader för andra kostnader och kostnader för andra åtgärder som behövs för att upp- åtgärder som behövs för att upp- rätta eller ändra detaljplaner eller rätta eller ändra detaljplaner eller 1. nämnden ger bygglov för nybyggnad eller ändring av en byggnad, och 2. den fastighet som bygglovet avser har nytta av planen eller områdesbestämmelserna. nad till följd av 9 kap. 2 a § får ta ut en avgift för en detaljplan enligt första stycket i samband med beslut om startbesked enligt 8 § 1. Avgiften för en områdesplan en- ligt första stycket får inte utgöra mer än en femtedel av vad som får tas ut för ett bygglov. Följande beslut enligt denna lag får överklagas i den ordning som gäl- ler för laglighetsprövning enligt 10 kap. kommunallagen (1991:900): 1. kommunfullmäktiges beslut om översiktsplan, 2. kommunfullmäktiges beslut 2. kommunfullmäktiges beslut att anta, ändra eller upphäva de- att anta, ändra eller upphäva de- 3. kommunfullmäktiges beslut om uppdrag åt att fatta beslut om skyldighet för fastighetsägare att betala kostnader för gator och andra allmänna platser eller att fatta beslut om villkoren för så- 4. kommunfullmäktiges eller 4. kommunfullmäktiges eller anta, ändra eller upphäva en de- anta, ändra eller upphäva en detalj- 5.kommunfullmäktiges eller beslut om grunderna för skyldighet att betala kostnader för gator och andra allmänna platser och om generella villkor för sådan betalning, 6.kommunfullmäktiges beslut om taxa i ärenden hos , och 7.ett kommunalförbunds eller regionplaneförbunds fullmäktiges beslut om regionplan. Kommunala beslut enligt denna lag får inte överklagas i den del de 1. avbrytande av ett planarbete, 2. planbesked enligt 5 kap. 2 §, 3. andra frågor om gatukostnader än de som avses i 1 § 5, 4. villkorsbesked enligt 9 kap. 19 §, 5. förlängd handläggningstid enligt 9 kap. 27 §, 6. behovet av kontrollansvarig, särskilt sakkunnig, tekniskt samråd 7. ingripandebesked enligt 11 kap. 7 §, eller 8. en fråga som redan är avgjord 8. en fråga som redan är avgjord genom en detaljplan, områdesbe- genom en detaljplan eller ett för- stämmelser eller ett förhandsbe- Att tvister rörande gatukostnader prövas av mark- och miljödomstol framgår av 15 kap. 10 Ett beslut att anta, ändra eller Ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områ- upphäva en detaljplan får överkla- gas endast av den som före ut- endast av den som före utgången gången av granskningstiden skrift- av granskningstiden skriftligen har ligen har framfört synpunkter som framfört synpunkter som inte har inte har blivit tillgodosedda. Den inskränkning i rätten att överklaga som följer av första stycket gäller inte om 1.beslutet har gått emot sakägaren genom att förslaget ändrats efter granskningstiden, eller 2.överklagandet grundas på att beslutet inte har tillkommit i laga ordning. Ett beslut om förhandsbesked, bygglov eller marklov får överklagas endast av den som är berörd och före utgången av granskningstiden skriftligen har framfört synpunkter som inte har blivit tillgodosedda. Den inskränkning i rätten att överklaga som följer av första stycket gäller inte om 1. beslutet har gått emot sakägaren genom att förslaget ändrats efter anslagstiden enligt 9 kap. 22 a §, eller 2. överklagandet grundas på att beslutet inte har tillkommit i laga ordning. Bestämmelser om överklagande av ett beslut som avses i 3, 5 och 6 §§ finns i 23–25 §§ förvaltningslagen (1986:223). Tiden för överklagande av ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser räknas dock från den dag då beslutet eller justeringen av protokollet över beslutet har tillkännagetts på kommunens anslagstavla. När beslutet har fattats av kommunfullmäktige, ska det som enligt 23–25 §§ förvaltningslagen gäller i fråga om den myndighet som har meddelat beslutet i stället gälla kommunstyrelsen. Tiden för överklagande av ett Tiden för överklagande av ett beslut om lov eller förhandsbesked beslut om lov eller förhandsbesked räknas, för alla som inte ska delges räknas, för alla som inte ska delges beslutet enligt 9 kap. 41 §, från beslutet enligt 9 kap. 41 §, från 2013/14:127 den dag som infaller efter Bilaga 1 att beslutet har kungjorts i Post- den dag som infaller efter att beslutet har tillkännagivits enligt 9 kap. 41 a §. Den myndighet som prövar ett Den myndighet som prövar ett överklagande av ett beslut att anta, överklagande av ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan ändra eller upphäva en detaljplan ska endast pröva om det överkla- endast pröva om det överklagade gade beslutet strider mot någon beslutet strider mot någon rätts- rättsregel på det sätt som klagan- regel på det sätt som klaganden den har angett eller som framgår har angett eller som framgår av Om myndigheten vid en prövning enligt första stycket finner att be- slutet strider mot en rättsregel, ska beslutet upphävas i sin helhet. ska beslutet fastställas i sin helhet. Beslutet ska inte upphävas om det är uppenbart att felet saknar betydelse för avgörandet. Om kommunen har medgett det, får dock beslutet upphävas i en viss del eller ändras på annat sätt. Ändringar som har ringa betydelse får göras utan kommunens medgivande. Om kommunen begär det, får myndigheten förordna att det överkla- gade beslutet i sådana delar som uppenbarligen inte berörs av överkla- gandet får genomföras trots att överklagandet inte har avgjorts slutligt. Ett sådant förordnande får inte överklagas. Om enligt 11 kap. Om enligt 11 kap. 10 eller 12 § har beslutat att över- 10 eller 12 § har beslutat att över- pröva en kommuns beslut om en pröva en kommuns beslut om en detaljplan eller ett lov eller för- melser eller ett lov eller förhands- handsbesked, får be- sluta att ett överklagande av sam- att ett överklagande av samma ma kommunala beslut inte ska kommunala beslut inte ska prövas prövas förrän ärendet om över- prövning enligt 11 kap. är slutligt enligt 11 kap. är slutligt avgjort. Om en detaljplan eller områdes- Om en detaljplan innehåller ett bestämmelser innehåller ett riv- rivningsförbud eller om ett riv- ningsförbud eller om ett rivnings- ningslov vägras enligt 9 kap. 34 §, lov vägras enligt 9 kap. 34 §, har har fastighetens ägare rätt till er- fastighetens ägare rätt till ersätt- sättning av kommunen för den ning av kommunen för den skada skada som rivningsförbudet eller som rivningsförbudet eller det det vägrade rivningslovet medför. vägrade rivningslovet medför. Rätten till ersättning gäller dock endast om den skada som rivnings- förbudet eller det vägrade rivningslovet medför är betydande i förhål- lande till värdet av den berörda delen av fastigheten. Om kommunen i en detaljplan Om kommunen i en detaljplan inför en bestämmelse som avses i inför en bestämmelse som avses i 4 kap. 8 § 1 eller 16 § eller i om- 4 kap. 8 § 1 eller 16 § har den som rådesbestämmelser inför en be- äger en fastighet som berörs av stämmelse som avses i 4 kap. 42 § bestämmelsen rätt till ersättning av första stycket 2 eller 5, har den kommunen för den skada som som äger en fastighet som berörs av bestämmelsen rätt till ersättning av kommunen för den skada som Rätten till ersättning gäller dock endast om bestämmelsen innebär att pågående markanvändning avsevärt försvåras inom berörd del av fastigheten. Första och andra styckena gäller inte bestämmelser om rivningsförbud. För sådana bestämmelser gäller i stället 7 §. Det som enligt 5–11 §§ gäller i fråga om fastighetens ägare ska gälla också den som har en särskild rätt till fastigheten. Om ett beslut som avses i 5, 6 eller 7 §, 9 § första stycket eller 10 eller 11 § medför att användningen av fastigheten synnerligen försvåras, är kommunen skyldig att på fastighetsägarens begäran lösa in fastigheten. Det som enligt 5–10 §§ gäller i fråga om fastighetens ägare ska gälla också den som har en särskild rätt till fastigheten. Om ett beslut som avses i 5, 6 eller 7 §, 9 § första stycket eller 10 § medför att användningen av fastigheten synnerligen försvåras, är kommunen skyldig att på fastighetsägarens begäran lösa in fastigheten. Om mark eller annat utrymme enligt en detaljplan ska användas för en allmän plats som kommunen är huvudman för eller för annat än enskilt byggande, är kommunen skyldig att på fastighetsägarens begäran lösa in marken eller utrymmet. Lösenplikten enligt första stycket gäller inte om bygglov meddelas enligt 9 kap. 32 § andra eller tred- Om kommunen har betalat er- Om kommunen har betalat er- sättning på grund av någon av be- sättning på grund av någon av be- stämmelserna i 6, 11 och 12 §§, är stämmelserna i 6 och 12 §§, är ägaren till den anläggning för ägaren till den anläggning för vilken skydds- eller säkerhetsom- vilken skydds- eller säkerhetsom- rådet har beslutats skyldig att rådet har beslutats skyldig att ersätta kommunen dess kostnader ersätta kommunen dess kostnader 2013/14:127 för ersättning eller inlösen. för ersättning eller inlösen. Föreskrifter om planer och om- Föreskrifter om planer rådesbestämmelser Regeringen får meddela föreskrifter om 1.att kommunen ska skicka beslut enligt 3 kap. 27 § om översiktsplanens aktualitet till myndigheter, kommuner och andra berörda, 2.när genomförandet av en detaljplan på grund av en sådan användning som avses i 4 kap. 34 § andra stycket kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, och 3. undantag från kommunens skyldighet enligt 5 kap. 32 eller 39 § att skicka handlingar om detaljplaner eller områdesbestämmelser till . 3. undantag från kommunens skyldighet enligt 5 kap. 32 eller 39 § att skicka handlingar om detaljplaner till . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka bestämmelser som får användas i detaljplaner i beslut med stöd av 4 kap. Regeringen får meddela närmare bestämmelser om vilka åtgärder som inte behöver bygglov utöver vad som anges i 9 kap. 4 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare bestämmelser om tillämpningen av föreskrifter som beslutats med stöd av första stycket. Regeringen får meddela närmare bestämmelser om vilka åtgärder som omfattas av 9 kap. 6 a §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare bestämmelser om tillämpningen av föreskrifter som beslutats med stöd av första stycket. Regeringen eller den myndighet vilka åtgärder som avses i 9 kap. 22 a § och 41 a § andra stycket. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om hur information om ansökningar enligt 9 kap. 22 b § och beslut om lov och förhandsbesked 41 a § tredje stycket ska hållas tillgänglig elektroniskt. 1.Denna lag träder ikraft . 2.Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för mål och ärenden som påbörjats före och mål och ärenden som avser överklagande i ett sådant mål eller ärende till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. 3.Bestämmelsen i 9 kap. 2 a § om att det under detaljplanens genomförandetid inte krävs bygglov för åtgärder inom detaljplan om inte kommunen utökat bygglovsplikten enligt 4 kap. 15 § andra stycket gäller endast för planer som påbörjats efter . 4.Områdesbestämmelser upphör att gälla. 5.Under efter ikraftträdandet gäller för sådana områdesbestämmelser där kraven på bygglov, rivningslov och marklov har utökats, att lovplikten ska fortsätta att gälla. 6.För generalplaner som gäller som områdesbestämmelser, ska enligt vad som anges i 4–5 tillämpas. Förteckning över remissinstanserna avseende betänkandet En effektivare plan- och bygglovsprocess (SOU 2013:34) ombudsmän, , (Mark- och ), (mark- och miljödomstolen), (mark- och miljödomstolen), (mark- och miljödomstolen), (mark- och miljödomstolen), (mark- och miljödomstolen), , , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS), , , , , , , , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Handisam, , , , , , , , Kungl. Tekniska Högskolan, , , , (arkitektutbildningen), (), , (juridiska fakulteten), i , i län, i , i , i län, i , i , i , i , i , , , kommun, , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , , , , , kommun, , kommun, , , kommun, kommun, kommun, , , Region , Region , Kommuner och Landsting, Handikappförbunden (HSO), DHR – samhälle utan rörelsehinder, , , , , , , , , , , , , , Akademiska Hus, , Fastighetsägarna , Föreningen , , , , Kvinnors Byggforum, IQ Samhällsbyggnad, SmåKom, Arkitekter, , Byggindustrier, , , , , , och . Försvarsmakten, , , i , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , Stockholmsförhandling, (länsarkitekt, ), , , , Trä- och möbelföretagen, . Sammanfattning av att föreslå ytterligare åtgärder som kan undantas från kravet på bygglov – Friggebodar m.m. Utökad area för friggebodar Möjligheten att kunna uppföra komplementbyggnader (friggebodar) utan krav på bygglov är alltsedan reglerna infördes populärt och utnyttjas flitigt av ägare till en- och tvåbostadshus. Den enskilde småhusägaren uppskattar friheten av att själv få bestämma över sin egen tomt utan att behöva kontakta . För att öka friheten för den enskilde har utgått från att byggnadsarean för friggebodar utökas till 20,0 m². En följd av att utöka arean blir att taknockshöjden bör höjas . De regler som finns om avstånd till gräns- och grannmedgivande bör vara oförändrade. Det finns uppenbara risker ur brandsäkerhetssynpunkt med att placera en större friggebod nära en grannfastighet utan att någon samhällskontroll sker. Enligt uppfattning är det olämpligt att utöka storleken på komplementbyggnader utan att en granskning ur brandskyddssynpunkt sker. Anmälningsplikt bör därför införas för friggebodar som med berörda grannars medgivande uppförs närmare tomtgränsen än . bedömning ska i dessa fall endast avse frågor om säkerhet mot brandspridning. En utökning av storleken på komplementbyggnader kommer att kräva stora informationsinsatser till allmänheten, byggföretag, tillverkare av komplementbyggnader och liknande samt till landets byggnadsnämnder. har i samband med uppdraget också undersökt förutsättningarna att bygglovsbefria uppförandet av byggnader på upp till 25 m² i anslutning till befintliga en- och tvåbostadshus. Dessa ska kunna användas som självständiga bostäder. För dessa byggnader finner att bygglovsplikten bör ersättas av en anmälningsskyldighet där kravet på tekniskt samråd och kontrollansvarig tas bort. Detta ger en kontrollmöjlighet för byggnadsnämnderna som får anses vara tillfredsställande som det ger den förenkling för byggherren som är åsyftad. Att bygglovbefria bostadsbyggnader innebär att dessa kan uppföras oberoende av de planmässiga överväganden om förutsättningar för bostäder som kommunen gjort i detaljplaneprocessen. Detta kan bl.a. medföra risk för att ett områdes karaktär förändras och en ökad belastning på infrastruktur som VA-försörjning, vägar, kommunikationer, etc. Förslaget innebär att samhällskontrollen minskar. Detta medför att det ställs högre krav på byggherrens kunskap om regelverket och vilka krav som ska uppfyllas. Förslaget innebär också att grannar i högre grad kan komma att påverkas av olägenheter när större och högre byggnader uppförs utan bygglov. Efter en övergripande analys finner att en bostadsbyggnad om högst – om lagstiftaren anser att den ska tillåtas – kan kombineras med de gällande friggebodsreglerna om 15 m². Förslaget innebär att det blir möjligt att uppföra totalt lovbefriade byggnader på samma tomt. Bygglovsbefrielse för bostadshus på upp till kommer att kräva stora informationsinsatser till allmänheten, byggföretag, tillverkare av komplementbyggnader och liknande samt till landets byggnadsnämnder. Lagförslag i att föreslå ytterligare åtgärder som kan undantas från kravet på bygglov – Friggebodar m.m. (2013:35) Förslag till ändring i (2010:900), Enligt beslut föreskrivs i fråga om (2010:900) att 9 kap. 4 § och 10 kap. 7, 14 och 23 §§ ska ha följande För en- och tvåbostadshus och till För en- och tvåbostadshus och till garage och andra små byggnader garage och andra små byggnader (komplementbyggnader) krävs det, (komplementbyggnader) krävs det, trots 2 §, inte bygglov för att trots 2 §, inte bygglov för att 3. i omedelbar närhet av bostads- 3. i omedelbar närhet av bostads- huset uppföra en komplement- huset uppföra en komplement- a) tillsammans med andra kom- a) tillsammans med andra kom- plementbyggnader som har upp- plementbyggnader som har upp- förts på tomten med stöd av un- förts på tomten med stöd av un- dantag från krav på bygglov inte dantag från krav på bygglov inte har en större byggnadsarea än 15,0 har en större byggnadsarea än 20,0 b) har en taknockshöjd som inte b) har en taknockshöjd som inte c) inte placeras närmare gränsen c) inte placeras närmare gränsen En åtgärd som avses i 1-3 får En åtgärd som avses i 1-3 får vidtas närmare gränsen än 4,5 vidtas närmare gränsen än 4,5 meter, om de grannar som berörs meter, om de grannar som berörs Första stycket 3 gäller inte om Första stycket 3 gäller inte om kommunen enligt 8 § kommunen enligt 8 § stycket 2 a har bestämt att åtgär- stycket 2 a har bestämt att åtgär- den kräver bygglov. den kräver bygglov. Kontrollplanen ska vara anpassad Kontrollplanen ska vara anpassad till omständigheterna i det enskilda till omständigheterna i det enskilda fallet och ha den utformning och fallet och ha den utformning och att på ett ändamålsenligt sätt sä- att på ett ändamålsenligt sätt sä- 1. alla väsentliga krav som avses i 1. alla väsentliga krav som avses i 8 kap. 4 § uppfylls, 8 kap. 4 § uppfylls, enligt 8 kap. 13 § följs, och enligt 8 kap. 13 § följs, och 8 kap. 17 och 18 §§ uppfylls. 8 kap. 17 och 18 §§ uppfylls. Kontrollplanen för en sådan kom- 9 kap. 4 § första stycket 3 och som stycket placeras närmare gränsen än ska endast avse byggnadens tekniska egenskaper i fråga om begränsning av spridning av brand till närliggande byggnadsverk. I fråga om sådana åtgärder som avses i 3 § ska utan dröjsmål efter att lov har getts eller anmälan har kommit in kalla till ett sammanträde för tekniskt samråd, om 1. det krävs en kontrollansvarig enligt det som följer av 9 och 2.ett sådant samråd inte är uppenbart obehövligt, eller 3.byggherren har begärt ett sådant samråd. En kallelse enligt första stycket ska vara skriftlig och skickas till byggherren och den eller dem som är kontrollansvariga. Kallelsen ska också skickas till dem i övrigt som enligt detta kapitel ska ges tillfälle att delta i samrådet eller som enligt bedömning bör ges tillfälle att delta. I fråga om sådana åtgärder som avses i 3 § ska utan dröjsmål efter att lov har getts eller anmälan har kommit in kalla till ett sammanträde för tekniskt samråd, om 1. det krävs en kontrollansvarig enligt det som följer av 9 och 2.ett sådant samråd inte är uppenbart obehövligt, eller 3.byggherren har begärt ett sådant samråd. Det krävs inte tekniskt samråd för åtgärder avseende sådana byggnader som avses i 9 kap. 4 § första stycket 3 och som med stöd av 9 kap. 4 § andra stycket placeras närmare gränsen än . får dock i ett enskilt fall besluta att tekniskt samråd ska hållas för en sådan åtgärd. En kallelse enligt första stycket ska vara skriftlig och skickas till byggherren och den eller dem som är kontrollansvariga. också skickas till dem i övrigt som enligt detta kapitel ska ges tillfälle att delta i samrådet eller som enligt bör ges tillfälle att delta. startbesked godkänna att en åtgärd