prop · H10380 · 2014-02-06 00:00:00 — Om arbetsgivaren inte kan fullgöra utbildningskontraktet torde det kunna frånträdas med följd att det upphör, vilket även leder till att anställningen upphör. Vilka situationer som ger en part rätt att frånträda utbildningskontraktet beror dock på vad parterna avtalat i det avseendet. När det gäller frågan om avskedande av lärlingen gör sig samma resonemang gällande. Finns det förutsättningar som skulle motivera avskedande torde det i utbildningskontraktet finnas grund för arbetsgivaren att frånträda detta. Det framstår inte som troligt att en arbetsgivare som vill avbryta en anställning på grund av t.ex. allvarlig misskötsel eller annat grovt kontraktsbrott önskar att lärlingen fortsätter med det arbetsplatsförlagda lärandet hos arbetsgivaren. Genom att frånträda utbildningskontraktet kan arbetsgivaren avsluta både det arbetsplatsförlagda lärandet hos arbetsgivaren och anställningen. Som nämnts ovan bör dock arbetsgivaren även ha en möjlighet att, i en situation när utbildningskontraktet skulle kunna frånträdas i enlighet med villkoren i det, välja att bara frånträda anställningsavtalet. Lagrådet anser att det finns skäl att överväga om gränserna för domstolsprövningen enligt den föreslagna lagen har blivit alltför snävt bestämda eftersom domstolen har att begränsa sin prövning till frågan om det förtida frånträdandet har stöd i utbildningskontraktet. Som regeringen återkommer till i avsnitt 5.7 anser regeringen att det vid sidan av den föreslagna regleringen bör finnas utrymme att tillämpa allmänna avtalsrättsliga principer vid kontraktsbrott samt att det bör finnas utrymme att jämka utbildningskontrakt, dvs. sätta ner avtalsvillkor som är betungande eller oskäliga. Det innebär bl.a. att en arbetsgivare bör kunna avskeda eller med viss skälig uppsägningstid säga upp en arbetstagare vid sådana grova kontraktsbrott som enligt allmänna avtalsrättsliga principer berättigar en part i ett ömsesidigt förpliktande avtalsförhållande att häva avtalet (jfr t.ex. AD 1985 nr 80, AD 2005 nr 43, AD 2006 nr 99 och AD 2008 nr 68). Regeringen finner därför att den prövning som domstolen har att göra enligt den föreslagna lagen får anses godtagbar. Mot denna bakgrund anser regeringen att några särskilda regler om uppsägning eller avskedande av arbetstagare med gymnasial lärlingsanställning inte bör införas. Regeringen vill i sammanhanget framhålla att elevens rätt att fullfölja utbildningen som lärling enligt skollagen inte påverkas av att utbildningskontraktet frånträds och att anställningen därmed upphör. En elev som har börjat på ett nationellt program har enligt 16 kap. 37 § skollagen rätt att fullfölja utbildningen på det programmet. 2013/14:80 också om de förhållanden som låg till grund för mottagandet har ändrats. Bestämmelsen gäller enligt 16 kap. 38 § på motsvarande sätt den elev som har påbörjat gymnasial lärlingsanställning. Det är huvudmannens ansvar att i första hand erbjuda en elev att fortsätta sin utbildning på en annan arbetsplats. Om det inte är möjligt ska eleven enligt andra stycket sistnämnda paragraf i stället erbjudas att fullfölja sin utbildning på yrkesprogrammet i skolförlagd form. Om inte heller detta är möjligt ska eleven ges möjlighet att fullfölja utbildningen på ett annat yrkesprogram. 5.4Undantag från lagen om anställningsskydd Regeringens förslag: Arbetstagare som är anställda i gymnasial lärlingsanställning ska undantas från tillämpningsområdet för lagen om anställningsskydd. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och Kommuner och Landsting är positiva till att arbetstagare som genomgår gymnasial lärlingsutbildning ska undantas från LAS mot bakgrund av anställningsformens särskilda förutsättningar. Även och kommuner tillstyrker förslaget. för hotell och restauranger avstyrker förslaget om en ny anställningsform men anför att om regeringen ändå inför en sådan så bör berörda arbetstagare undantas från tillämpningsområdet för LAS. Arbetsdomstolen instämmer i att anställda gymnasiala lärlingar bör undantas från tillämpningsområdet för LAS. Några instanser, bl.a. Föräldraalliansen och i (LO), avstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 5.2 föreslår regeringen att den gymnasiala lärlingsanställningen ska bygga på förutsättningen att gymnasial lärlingsutbildning pågår, vilket i sin tur förutsätter ett utbildningskontrakt mellan eleven, skolhuvudmannen och den som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. I avsnitt 5.3 föreslår regeringen att en lärlingsanställning inte ska kunna fortgå om utbildningskontraktet av någon anledning upphör. Parterna är enligt skollagen ålagda att i utbildningskontraktet reglera på vilka grunder detta ska kunna upphöra innan avtalstiden löpt ut. LO har påtalat att ett undantag från lagen om anställningsskydd bland annat skulle medföra att rätten till överläggning med arbetsgivaren via lokal arbetstagarorganisation avseende ett tilltänkt avskedande inte kommer att gälla, och inte heller varselskyldighet om arbetstagaren är medlem i en arbetstagarorganisation. Regeringen har i avsnitt 5.3 tagit ställning för att några särskilda bestämmelser om uppsägning eller avskedande inte behövs när det gäller gymnasial lärlingsanställning. Genom kopplingen till utbildningen avviker den föreslagna gymnasiala lärlingsanställningen även i övrigt från vad som vanligtvis gäller för ett anställningsförhållande på ett sätt som enligt regeringens uppfattning medför att en sådan anställning inte bör omfattas av regleringen i LAS. LO, Företagarna och ser en risk för att den nya anställningsformen för gymnasiala lärlingar kan leda till oklarhet och svåra gränsdragningar gentemot andra regelverk och kollektivavtal. denna del bedömer regeringen att man genom att undanta arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning från tillämpningsområdet för LAS förhindrar oklarhet kring förhållandet till den lagen. När det gäller annan lagstiftning, t.ex. arbetsmiljölagen (1977:1160), diskrimineringslagen (2008:567) och föräldraledighetslagen (1995:584), finns inte skäl att behandla arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning på annat sätt än Möjlighet att avtala om avvikelser genom Regeringens förslag: Ett avtal om gymnasial lärlingsanställning är ogiltigt i den utsträckning det upphäver eller inskränker en arbets- tagares rättigheter enligt lagen om gymnasial lärlingsanställning. Avvikelser från lagen får dock göras genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. En arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal får tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är medlemmar i den avtals- slutande arbetstagarorganisationen men som sysselsätts i sådant arbete som avses med avtalet. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Utredningen har dock inte föreslagit någon uttrycklig regel om förbud mot avvikande föreskrifter i enskilda anställningsavtal. Remissinstanserna: , , läns landsting och Kommuner och Landsting är positiva till Skälen för regeringens förslag: Förutsättningarna för gymnasiala lärlingsanställningar skiljer sig åt mellan olika branscher och yrken, vilket gör det lämpligt att parterna ges möjlighet att anpassa en sådan anställning utifrån olika förhållanden. Regeringen anser därför att arbetsmarknadens parter bör ges möjlighet att träffa överenskommelse som innebär avvikelse från lagen om gymnasial lärlingsanställning. Möjligheten att kunna avvika från lagen bör utformas på samma sätt som enligt annan arbetsrättslig lagstiftning och det bör därför krävas att kollektivavtalet slutits eller godkänts av en central arbetstagar- Lagrådet har påtalat att avsteg från reglerna om tidsbegränsade anställningar enligt LAS får göras även genom ett lokalt kollektivavtal, under förutsättning att det mellan parterna i andra frågor gäller ett kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation eller att ett sådant kollektivavtal tillfälligt inte gäller (2 § tredje stycket LAS). Förslaget till lag om gymnasial lärlingsutbildning innehåller dock även regler om bland annat informationsskyldighet och preskription, se avsnitt 5.6 och 5.7. motsvarande regler gäller enligt 2 § fjärde stycket LAS att avsteg får göras genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central Ingen remissinstans har haft någon invändning mot utredningens förslag i denna del. På grund härav och för att inte göra 2013/14:80 den föreslagna lagen mer komplicerad än vad som är nödvändigt anser regeringen att avvikelse från lagen enbart bör tillåtas genom kollektivavtal som slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. Genom en sådan konstruktion kan avvikelser även göras genom ett lokalt kollektivavtal om ett sådant kollektivavtal har godkänts på central nivå eller om parterna i ett centralt kollektivavtal delegerat möjligheten att sluta avtal på lokal nivå. I 2 § sjätte stycket LAS finns en bestämmelse som innebär att en arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal får tillämpa detta även på arbetstagare som inte är medlemmar av den avtalsslutande arbetstagarorganisationen, men som sysselsätts i det arbete som avses med avtalet. Bestämmelsen kan sägas ge uttryck för att arbetsvillkoren bör vara enhetligt reglerade på en arbetsplats. Enligt regeringens uppfattning saknas skäl att ha en annan ordning för arbetstagare som har en gymnasial lärlingsanställning. Regeringen anser således att en arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation bör få tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte tillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men som sysselsätts i det arbete som avses med avtalet. Den nu föreslagna nya lagen bör vidare, på samma sätt som t.ex. LAS och semesterlagen, vara tvingande i den meningen att avsteg till arbetstagens nackdel inte får göras i enskilda anställningsavtal. Regeringens förslag: Arbetsgivare ska vara skyldiga att lämna skriftlig information till arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning om alla villkor som är av väsentlig betydelse för anställningsavtalet eller anställningsförhållandet. Informationsskyldigheten gäller endast vid anställning längre än . Arbetsgivare ska lämna ny skriftlig information inom en månad om förutsättningarna för anställningen ändras genom ett beslut av arbetsgivaren eller genom en överenskommelse mellan arbetsgivaren och arbetstagaren och ändringen gäller någon av de uppgifter som arbetsgivaren har eller skulle ha informerat om. Utredningens förslag: Utredningen har inte lämnat något förslag i denna del. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Lagrådet har anfört att det bör övervägas att i den föreslagna lagen införa en skyldighet för arbetsgivaren att skriftligen informera arbetstagaren om de väsentliga anställningsvillkoren i anställningen och att en sådan skyldighet bör kunna utformas med ledning av 6 c och 6 e §§ LAS. Regeringen anser, i likhet med Lagrådet, att det är viktigt för både arbetsgivare och arbetstagare att det på ett tydligt sätt klargörs vilka anställningsvillkor som gäller under den gymnasiala lärlingsanställningen. Det bör alltså anges en miniminivå för vilka villkor som arbetsgivaren typiskt sett ska En sådan uppräkning bör dock anpassas till det särskilda förhållande som en anställning mellan arbetsgivare och arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning innebär. Det bör också införas en bestämmelse om att arbetsgivare ska lämna ny skriftlig information inom en månad om förutsättningarna för anställningen ändras genom ett beslut av arbetsgivaren eller genom en överenskommelse mellan arbetsgivaren och arbetstagaren och ändringen gäller någon av de uppgifter som arbetsgivaren har eller skulle ha informerat om. 5.7 Skadestånd och preskription Regeringens förslag: En arbetsgivare som avbryter en gymnasial lärlingsanställning eller bryter mot skyldigheten att lämna skriftlig information till arbetstagaren, ska betala ersättning till arbetstagaren för den förlust som uppkommer och för den kränkning som inträffat. Detta gäller inte om anställningen upphör på grund av att utbildningskontraktet frånträds i enlighet med villkoren i det eller om anställningen, men inte utbildningskontraktet, frånträds, i en situation där utbildningskontraktet kan frånträdas i enlighet med villkoren i det. Om det är skäligt kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. En arbetstagare som vill kräva skadestånd ska väcka talan från den tidpunkt då den skadegörande handlingen företogs. Om inte talan väcks inom , har arbetstagaren förlorat sin talan. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen har även föreslagit att en arbetstagare som åsidosätter sina förpliktelser enligt anställningsavtalet ska betala ersättning för uppkommen skada. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har kommenterat förslaget om skadeståndsskyldighet. Arbetsdomstolen och i (LO) är negativa till att införa en långtgående skadeståndsskyldighet för arbetstagaren. pekar på att det inte framgår vem, eleven eller skolan, som får väcka skadeståndstalan för ifrågasatt avtalsbrott. Ingen av remissinstanserna har yttrat sig särskilt över förslaget till preskriptionsbestämmelse. Skälen för regeringens förslag: Arbetsdomstolen och LO har ifrågasatt utredningens förslag om arbetstagares skadeståndsansvar för brott mot det enskilda anställningsavtalet eftersom det sträcker sig längre än vad som i övrigt gäller inom arbetsrätten. Regeringen anser att det saknas skäl att införa skadeståndsansvar för anställda gymnasiala lärlingar. Någon bestämmelse om skadeståndsansvar för arbetstagare föreslås därför inte. Som närmare behandlas i avsnitt 5.2 och 5.3 ska den gymnasiala lärlingsanställningen bygga på förutsättningen att gymnasial lärlingsutbildning pågår, vilket i sin tur förutsätter ett utbildningskontrakt mellan eleven, skolhuvudmannen och den som tillhandahåller den arbetsplats- förlagda delen av utbildningen. Parterna är enligt skollagen ålagda att i utbildningskontraktet reglera på vilka grunder det ska kunna upphöra innan avtalstiden är slut. Om utbildningskontraktet frånträds av en part på någon av de i avtalet angivna grunderna, medför det både att utbildningskontraktet är gällande och att anställningen upphör. Regeringen har mot den bakgrunden funnit att några särskilda bestämmelser om uppsägning och avskedande inte bör gälla för lärlingar med gymnasial lärlingsanställning. Om arbetsgivaren avbryter en gymnasial lärlingsanställning , till exempel genom att på felaktig grund frånträda utbildningskontraktet, anser regeringen att arbetsgivaren bör vara ersättningsskyldig för den eventuella skada som därigenom drabbar arbetstagaren. Skadeståndsskyldigheten bör, på samma sätt som i övrigt inom arbetsrätten, omfatta både ersättning för ekonomisk förlust och för den kränkning som inträffat. Som framgår i avsnitt 5.3 har Lagrådet väckt frågan om vad som ska gälla i skadeståndshänseende i en situation där en arbetsgivare har rätt att frånträda utbildningskontraktet i enlighet med villkoren i det men låter lärandet fortsätta och väljer att enbart frånträda anställningsavtalet. Som tidigare anförts anser regeringen att det bör vara möjligt för respektive part att enbart frånträda anställningen och inte utbildningskontraktet förutsatt att frånträdandet sker i en situation när utbildningskontraktet skulle kunna frånträdas i enlighet med villkoren i det. Regeringen föreslår därför att en arbetsgivare inte ska vara skadeståndsskyldig om denne frånträder anställningen i en sådan situation. Lagrådet har vidare påtalat att det i lagrådsremissen inte anges om det i en tvist finns möjlighet att jämka utbildningskontraktet eller tillämpa allmänna avtalsrättsliga principer vid avtalsbrott. Regeringen anser att det i en tvist om ersättning enligt den föreslagna lagen bör finnas utrymme att vid sidan av den lagen tillämpa allmänna avtalsrättsliga principer vid kontraktsbrott (jfr t.ex. AD 2005 nr 43, AD 2006 nr 99, AD 2008 nr 68) samt att det bör finnas utrymme att jämka utbildningskontrakt, dvs. sätta ner avtalsvillkor som är betungande eller oskäliga. Regeringen har i avsnitt 5.6 föreslagit en informationsskyldighet för arbetsgivaren. Motsvarande informationsskyldighet i LAS är skadeståndssanktionerad, se 38 § LAS. Regeringen anser därför att skadeståndsregeln i den föreslagna lagen om gymnasial lärlingsanställning också bör omfatta överträdelser av informationsskyldigheten, något som också Lagrådet har ansett bör vara fallet om en sådan informationsskyldighet föreslås. Det innebär att en arbetstagare som anser att arbetsgivaren har brustit i sin informationsplikt kommer att kunna föra talan om skadestånd för brott mot den föreslagna informationsskyldigheten. I en situation när arbetstagaren inte har gjort tillräckligt för att begränsa en uppkommen skada trots möjlighet därtill, eller där arbetstagaren själv på något sätt har medverkat till den uppkomna situationen, framstår det som rimligt att arbetsgivarens skadeståndsansvar ska kunna sättas ned. Skadeståndet bör även kunna sättas ner om arbetstagarens agerande utgör ett sådant kontraktsbrott som enligt allmänna avtalsrättsliga principer kan berättiga arbetsgivaren att säga upp anställningsavtalet, eller om ett avtalsvillkor i utbildningskontraktet jämkas. Regeringen föreslår därför att ersättning för uppkommen skada ska kunna sättas ned eller helt falla bort om det anses skäligt. Inom arbetsrätten skiljer sig preskriptionsreglerna åt beroende på vilken lag som är tillämplig. Utredningen har föreslagit en preskriptions- bestämmelse med samma innebörd som i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete, dvs. en bestämmelse som innebär att en arbets- tagare som vill kräva skadestånd ska väcka talan från den tidpunkt då den skadegörande handlingen företogs. väcks inom , har arbetstagaren förlorat sin talan. relativt kort, preskriptionstid kan öka möjligheten till en snabb lösning på tvisten, vilket kan vara en fördel för parterna. haft några synpunkter på utredningens förslag. att en sådan bestämmelse införs. Skolinspektionen pekar på att det inte framgår av utredningens förslag vem, eleven eller skolan, som får väcka skadeståndstalan för ifrågasatt Regeringen anser att det är arbetstagaren som har lidit skadan och att det därför är arbetstagaren som bör föra talan. gen framgå av den föreslagna lagen. 5.8 Handläggning av mål vid arbetstvist Regeringens förslag: En bestämmelse ska införas i lagen om gymnasial lärlingsanställning som upplyser om att mål om tillämpning av lagen handläggs enligt lagen om rättegången i arbetstvister. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig över Skälen för regeringens förslag: Lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister är tillämplig på tvister som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. En tvist ska enligt lagen handläggas antingen i Arbetsdomstolen eller vid tingsrätt i första instans. I de fall tvisten ska handläggas vid tingsrätt i första instans utgör Arbetsdomstolen andra instans. Lagen kommer att vara tillämplig på tvister om tillämpning av den föreslagna lagen om gymnasial lärlingsanställning. Regeringen anser att detta bör framgå av en upplysningsbestämmelse i den föreslagna lagen. Den som är och studerar inom gymnasieskolan har rätt till studiehjälp i form av studiebidrag. I vissa fall kan även extra tillägg och inackorderingstillägg lämnas. Rätten till studiehjälp förutsätter heltidsstudier och lämnas för de delar av ett läsår då eleven bedriver studier. Studier på ett program inom gymnasieskolan förutsätts normalt vara på heltid. Om en heltidsstuderande får lärlingslön eller någon annan sådan ersättning, får regeringen föreskriva att studiehjälpen får minskas (2 kap. 11 § första stycket studiestödslagen [1999:1395]). Regeringen har inte utfärdat några sådana föreskrifter. 2013/14:80 Utredningen anför i sitt betänkande att lärlingsutbildning bör anses som utbildning på heltid även om den kombineras med anställning och att studiehjälpen inte bör reduceras på grund av lön under lärlingsutbildningen. Endast ett fåtal remissinstanser har haft synpunkter på utredningens bedömning. () anser att rätten till studiehjälp inte påverkas eftersom skolan är huvudman för lärlingsutbildningen och utbildningen bedrivs på heltid. CSN påpekar dock att eventuell lön påverkar rätten till studiehjälp i form av extra tillägg, eftersom såväl elevens som föräldrarnas inkomster beaktas vid prövningen. kommun anser att möjligheten att ha både studiehjälp och lärlingslön är svår att motivera. Kommunen anser att lärlingen bör ha antingen studiehjälp eller lön men att lärlingslönen inte bör påverka familjens förutsättningar för ekonomiskt stöd i övrigt. Regeringen instämmer i att det kan ifrågasättas om en elev ska kunna få fullt studiebidrag som han eller hon uppbär lön eller annan förmån till följd av anställning enligt lagen om gymnasial lärlingsanställning. Hur ett system för minskning av studiebidrag ska utformas behöver dock analyseras ytterligare. 5.10.1Nuvarande reglering om ledighet samt problemställning En gymnasial lärling ska enligt förslaget i avsnitt 5.1 kunna ges en tids- begränsad anställning inom ramen för det arbetsplatsförlagda lärandet. En sådan anställning ska avse hela eller en del av tiden för det arbets- För en elev som genomgår gymnasial lärlingsutbildning gäller samma regler om lov och annan ledighet som för andra elever i gymnasieskolan. Av gymnasieförordningen (2010:2039) framgår att läsåret ska omfatta minst (3 kap. 1 §). Vidare framgår att rektorn får bevilja en elev ledighet från skolarbetet för enskilda angelägenheter (12 kap. 2 §). En gymnasial lärlingsanställning omfattar inte lov, eftersom något arbetsplatsförlagt lärande inom ramen för utbildningen då inte äger rum. En arbetstagare har rätt till semesterförmåner. semesterlagen (1977:480) semesterledighet, semesterlön och semester- ersättning (1 §). En arbetstagare har som huvudregel rätt till tjugofem Om anställningen påbörjas efter den under semesteråret, har arbetstagaren dock endast rätt till fem Under semesterledighet ska arbetstagaren ha semesterlön, om sådan har tjänats in (4 §). Arbetsgivaren ska betala ut semesterlön till arbetstagaren i samband med semesterledigheten (26 §). ningen upphör innan arbetstagaren har fått den semesterlön som tjänats in, ska arbetstagaren i stället få semesterersättning. om arbetstagarens anställningsvillkor ändras så att semesterledighet med semesterlön ska förläggas redan under intjänandeåret (28 §). ersättning ska betalas ut till arbetstagaren utan oskäligt dröjsmål och senast efter anställningens upphörande. Om det inte går att upphörande, ska den betalas ut inom efter det att hindret mot att beräkna ersättningen upphörde (30 §). Om en arbetsgivare bryter mot lagen kan skadeståndsskyldighet inträda. Arbetsgivaren ska i sådant fall, förutom den semesterlön eller semesterersättning som arbetstagaren kan ha rätt till, ersätta arbetstagaren för uppkommen skada (32 §). Det är arbetsgivaren som beslutar när semester ska läggas ut. Semesterdagar kan inte läggas ut , t.ex. helgdagar eller, för gymnasiala lärlingar där anställningen endast omfattar det arbetsplatsförlagda lärandet, under lov eller tid som ligger utanför läsåret. Eftersom lärlingen genomgår en utbildning under läsåret finns det knappast förutsättningar att fullgöra denna om han eller hon ges en oinskränkt rätt till semesterledighet. En ändring i semesterlagen med anledning av Regeringens förslag: Arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning ska enbart ha rätt till semesterledighet om detta har avtalats särskilt. arbetstagare i sådan anställning ska ha rätt till semesterersättning för den semesterlön som tjänats in men inte tagits ut.