prop · H2031d15 · 2014-10-23 00:00:00 — Det ökande antalet kommunmottagna medför att fler personer kan ansöka om hemutrustningslån. Även om andelen som ansöker om lån tenderar att minska, beräknas utlåningen bli högre för åren 2015 och framåt än vad som beräknades i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Hemutrustningslån . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 3.7.61:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Tabell 3.35 Anslagsutveckling 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bidrag till projekt som beviljas medel inom ramen för Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare () inom EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar. Projekten ska syfta till att förbättra systemen för mottagande och integration av tredjelandsmedborgare i . Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) är ansvarig myndighet för fonden. Anslagsbehovet motsvarar vad som faktiskt beräknas betalas ut under 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Inbetalningar från Europeiska kommissionen motsvarar EU:s finansiering av projekten och redovisas under inkomsttitel Övriga bidrag från EU. Utbetalning av beviljade projektmedel för programperioden –2013 sker sista gången . Inga utlysningar inom Europeiska integrationsfonden sker då programmet har upphört. Från programperioden –2020 övergår bl.a. Integrationsfonden i den nya Europeiska asyl-, migrations- och integrationsfonden som kommer att vara ansvarig myndighet för i . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare . Tabell 3.36 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar åtgärder för att förebygga diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. I området ingår myndigheterna () och . Vidare ingår insatser mot diskriminering, främlingsfientlighet, homofobi och liknande former av intolerans. Därutöver redovisas andra liknande insatser mot främlingsfientlighet under utgiftsområde 1 under avsnittet Demokrati. Utöver insatser mot diskriminering redovisas generella insatser som rör kön, etnisk tillhörighet eller funktionshinder även under avsnitten Integration och Jämställdhet inom detta utgiftsområde samt under avsnittet Funktionshinderspolitik inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. och framåt minskas utgifterna inom området med dels på grund av att tillfälliga satsningar upphör, dels till följd av att medel förs till de myndigheter som kommer att ha ett samlat ansvar för att inom sina respektive relevanta verksamhetsområden främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Diskriminering 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 4.3Mål för diskrimineringspolitiken Minska diskrimineringen och främja lika Målet för regeringens politik mot diskriminering är (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115): –Ett samhälle fritt från diskriminering. 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För avsnittet saknas indikatorer. Redovisningen och bedömningen grundas på () och andra berörda myndigheters årsredovisning samt övriga redovisningar. De huvudsakliga källorna är DO:s årsredovisning och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors återrapportering av statsbidrag till ideella organisationer. Regeringens politik mot diskriminering är inriktad på att: –minska diskrimineringen och främja lika rättigheter i samhället oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder, –det ska finnas god kunskap om förekomst och omfattning av diskriminering i samhället och att det ska finnas kunskaper om mekanismer bakom diskriminering, –arbetsgivare ska ha kunskap om diskrimineringslagstiftningen och ska arbeta för att förebygga diskriminering, –skapa förutsättningar för arbetet mot främlingsfientlighet och andra former av intolerans, och –synliggöra att diskriminering, främlingsfientlighet och andra former av intolerans kan drabba kvinnor, män, flickor och pojkar i olika utsträckning och på olika vis. En effektiv och heltäckande lagstiftning är en nödvändig förutsättning för att vi i ska kunna uppnå målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Det pågår ett ständigt arbete för att dels säkerställa samma skydd oavsett diskrimineringsgrund, dels säkerställa att lagstiftningen är så effektiv och heltäckande som möjligt. förstärktes skyddet mot åldersdiskriminering genom ändring i diskrimineringslagen. Lagändringen innebär att skyddet mot diskriminering på grund av ålder omfattar fler samhällsområden. har beslutat om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) om bristande tillgänglighet som en form av diskriminering (prop. 2013/14:198, bet. 2013/14:AU8, rskr. 2013/14:367). Lagändringen innebär att bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning införs som en ny form av diskriminering. Förbudet ska gälla diskrimineringslagens samtliga samhällsområden. Lagändringen träder i kraft . Därmed har tillkännagivande om diskriminering som har samband med kön i fråga om försäkringstjänster m.m. (bet. 2011/12:AU11 och rskr. 2011/12:267) tillgodosetts. redovisades förslagen från utredningen med uppdrag att undersöka hur krav på aktiva åtgärder ska utformas och göras tydliga för att bli ett effektivare medel i arbetet med att förebygga diskriminering och uppnå lika rättigheter och möjligheter (Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering, SOU 2014:41). Utredaren hade också i uppdrag att föreslå hur tillkännagivande om att ändra reglerna för lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner kan genomföras (bet. 2012/13:AU10 och rskr. 2012/13:260). Utredaren föreslår bl.a. att arbetet med aktiva åtgärder bör utvidgas till att omfatta samtliga diskrimineringsgrunder på arbetslivs- och utbildningsområdena. Vidare föreslår utredaren att en reglerad arbetsmetod ska införas för det systematiska arbetet med aktiva åtgärder. Utredaren föreslår också att lönekartläggningar ska göras . Detta är ett förslag som har presenterats i flera olika betänkanden, bl.a. i Det blågula – strukturell diskriminering i (SOU 2005:56). Förslagen bereds inom . utsågs en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur arbetet mot diskriminering kan organiseras och effektiviseras. Utredningen ska utreda och ge förslag som säkerställer goda förutsättningar för personer som utsätts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter (dir. 2014:10). Uppdraget ska redovisas . DO:s tillsyn över diskrimineringslagen DO:s tillsynsverksamhet är central i arbetet med att motverka och minska diskrimineringen i samhället. kom det in 1 845 anmälningar, vilket är en ökning jämfört med (tabell 4.2). Ökningen består dock till största del i dubbelregistrering av vissa ärenden, vilket innebär att det i praktiken handlar om en marginell ökning. Tabell 4.2 Inkomna anmälningar till DO fördelat på kön Källa: DO:s årsredovisning . har av anmälningarna gjorts av kvinnor och av män. I övriga ärenden har uppgift om kön inte framgått. Det har endast skett små ändringar i fråga om den procentuella fördelningen mellan könen . Av de inkomna anmälningarna var etnisk tillhörighet, , generellt sett den vanligaste diskrimineringsgrunden inom samtliga samhällsområden (tabell 4.3). Relativt många anmälningar rörande ålder, kön och funktionsnedsättning inkom också till myndigheten. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.3 Antalet anmälningar per diskrimineringsgrund 2011-2013 Kommentar: En anmälan kan beröra flera diskrimineringsgrunder. Därför anger siffrorna inte det totala antalet ärenden utan det totala antalet anmälda diskrimineringsgrunder. Källa: DO:s årsredovisning . var den genomsnittliga handläggningstiden hos DO vilket nästan är en halvering jämfört med , då den var . genomförde ombudsmän () en inspektion hos DO. JO konstaterade att det allmänna intrycket av DO:s verksamhet var mycket gott och att DO handlägger sina ärenden på ett effektivt och ändamålsenligt sätt (Inspektion av , dnr 595-2014). Många ärenden hos DO avslutas utan vidare handläggning eller ställningstagande om att driva ärendet i domstol eller i en förlikning. Den vanligaste orsaken till att ett ärende avslutats har varit att DO inte inlett en utredning. Nästan hälften av ärendena, 887 stycken, har avslutats av detta skäl, jämfört med 379 . Enligt DO beror ökningen främst på att myndigheten ytterligare har effektiviserat handläggningen för att tidigt kunna göra en bedömning av ärendekriterierna och förutsättningarna för att driva ärendet vidare till domstol. DO har beslutat att driva 17 ärenden i domstol. Detta är en minskning jämfört med (21 ärenden) och 2011 (50 ärenden). DO har ingått sju förlikningar, att jämföra med 27 förlikningar och 49 förlikningar 2011. har sju domar meddelats i ärenden som DO har drivit, varav fyra från AD och tre från allmän domstol. Två av domarna från allmän domstol är överklagade till en högre 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 meddelades totalt tre domar, två av allmän domstol och en av AD som var en tredskodom. meddelades tretton domar, sex av allmän domstol och sju av AD. Andra insatser för att minska diskrimineringen och främja lika rättigheter och möjligheter Om diskrimineringslagstiftningen ska få genomslag i samhället i stort behövs insatser även från organisationer inom det civila samhället. Med stöd av förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering, fördelade Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) medel till 15 lokala verksamheter mot diskriminering (s.k. antidiskrimineringsbyråer) 2013. För att främja och utveckla det lokala arbetet och skapa förutsättningar för kontinuitet i arbetet mot diskriminering har stödet ökat och det finns nu att fördela till verksamheter mot diskriminering. DO har samverkat med antidiskrimineringsbyråer i olika sammanhang och har elva individanmälningar kommit in till myndigheten via dessa, vilket kan jämföras med åtta . Ett antal statliga myndigheter har arbetat med diskrimineringsfrågor. Länsstyrelserna har i enlighet med förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion, verkat för att länsstyrelserna ska integrera de mänskliga rättigheterna i sin verksamhet genom att belysa, analysera och beakta rättigheterna i den egna verksamheten, särskilt skyddet mot diskriminering. Arbetet har resulterat i att frågor om mänskliga rättigheter och diskriminering för ett flertal länsstyrelser successivt har utvecklats och integrerats i organisationen. () har fortsatt sitt arbete att verka mot diskriminering och annan kränkande behandling i skolan, förskolan och fritidshemmet. För uppdraget har myndigheten tilldelats 2011–2014. har granskat statens insatser för att motverka kränkande behandling i skolan. överlämnade eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? (RiR 2013:15) till regeringen . Regeringen har med anledning av granskning lämnat en skrivelse till (om statens insatser för att motverka kränkande behandling i skolan, skr. 2013/14:193). deltar i det pågående förhandlingsarbetet av Europeiska kommissionens förslag till nytt EU-direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Diskrimineringsgrunderna kön, ras eller etniskt ursprung har i nu gällande EU-lag- stiftning ett mer långtgående skydd. Syftet med de pågående förhandlingarna är att säkerställa samma nivå av skydd mot diskriminering oavsett grund. antogs ett nytt finansieringsprogram inom EU, och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 av om inrättade av ett program Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap för perioden –2020. Programmet syftar till att främja och skydda individers rättigheter i enlighet med fördraget och EU:s stadga för grundläggande rättigheter. Programmet är en sammanslagning av de tre tidigare programmen Grundläggande rättigheter och medborgarskap, och sektionerna icke-diskriminering och jämställdhet inom Progress. I samarbete med anordande , en konferens om hbt-personers rättigheter. Sjutton länder skrev på , en avsiktsförklaring om det fortsatta arbetet för hbt-per- soners rättigheter nationellt, regionalt och internationellt. God kunskap om diskriminering ska finnas i samhället Att det ska finnas god kunskap om diskrimineringslagen och om förekomsten av diskriminering i samhället är centralt i det förebyggande arbetet mot diskriminering. DO:s främjande insatser genom kommunikation, utbildning, samverkan och rådgivning ska bidra till att öka kunskapen om diskriminering i samhället. har DO haft fokus på att stärka samverkan med olika nyckelaktörer. Syftet med samverkan är att verka för att fler aktörer bidrar aktivt i arbetet med att främja lika rättigheter och möjligheter. DO bedriver även kursverksamhet. Kursverksamheten vänder sig primärt 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 till arbetsmarknadens parter och utbildningsanordnare. Kursutvärderingarna visar att DO i stor utsträckning når kursmålen. tog DO emot 4 738 samtal i den muntliga rådgivningen. Det är en ökning jämfört med . Samtal som rör diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörighet och funktionsnedsättning utgör nära hälften av de samtal som handlar om upplevd diskriminering. har 2 168 frågor besvarats i den skriftliga rådgivningen. Det är en ökning jämfört med . Externa utvärderingar av DO:s skriftliga och muntliga rådgivning gjordes . Resultaten från utvärderingarna är likartade och visar på utvecklingsbehov. Respondenterna upplever otydlighet i vad DO arbetar med, kan hjälpa till med och vem man ska vända sig till om DO inte är rätt instans. DO har därför tagit fram en handlingsplan för att utveckla och effektivisera rådgivningen som genomförs . Förebygga diskriminering i arbetslivet Enligt diskrimineringslagen ska DO utöva tillsyn över att arbetsgivare och utbildningsanordnare följer bestämmelserna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen. granskade DO i större utsträckning än arbetsgivares och utbildningsanordnares aktiva åtgärder (tabell 4.4). DO har ökat den andel av myndighetens anslag som avsätts för tillsynen över bestämmelserna om aktiva åtgärder. Tabell 4.4 Upprättade granskningsärenden om aktiva åtgärder 2011-2013 Källa: DO årsredovisningar 2011–2013. DO har inlett tre temagranskningar . En uppföljningsgranskning av handlingsplanerna för jämställda löner hos 470 arbetsgivare som ingick i tidigare JämO:s Miljongranskning –2008, en granskning av 20 högskolors likabehandlingsplaner samt en granskning av arbetet med aktiva åtgärder hos 40 små arbetsgivare. De två temagranskningar som inleddes avseende 35 skolors likabehandlingsplaner med fokus på arbetet för att förebygga och förhindra trakasserier och sexuella trakasserier respektive 35 arbetsgivares arbete med lönekartläggning, analys och handlingsplan för jämställda löner har slutförts . Efter första granskningsomgången av skolornas likabehandlingsplaner konstaterade DO att ingen plan levde upp till de krav som ställs i diskrimineringslagen. I samtliga ärenden var DO tvungen att begära in kompletteringar innan de kunde avslutas. Enligt DO har efter genomförd granskning majoriteten av planerna en tydlig struktur för redovisning av mål och åtgärder för det främjande och förebyggande arbetet. DO har 2013 getts i uppdrag att utöka tillsyns- och främjandeinsatserna om arbetsgivares arbete med lönekartläggning och universitets och högskolors arbete med aktiva åtgärder. Totalt har DO tilldelats för uppdraget. Skapa förutsättningar för arbetet mot främlingsfientlighet och andra former av intolerans Främlingsfientlighet och andra former av intolerans står i strid med principen om alla människors lika värde och utgör ytterst en utmaning mot hela den värdegrund som bär upp en demokrati. Arbetet mot främlingsfientlighet och andra former av intolerans har skett och sker genom en rad insatser inom olika delar av samhället. Insatser mot främlingsfientlighet och andra former av intolerans Flera myndigheter har fått i uppdrag att arbeta mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Däribland kan nämnas att: –DO utvecklar och intensifierar arbetet mot främlingsfientlighet genom att följa upp insatser inom området t.o.m. (A2014/2479/DISK), –genomför kunskapshöjande insatser i skolan om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans t.o.m. (A2014/1587/DISK), –ansvarar för att genomföra 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ment mot främlingsfientlighet och sexism på internet (A2013/2317/DISK, A2014/1205/DISK), och, –stöd till trossamfund kartlägger främlingsfientliga handlingar mot trossamfund (A2014/1470/DISK). fördelade MUCF enligt förordningen (2008:62) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. Av 75 ansökningar beviljades 16 statsbidrag till riks- och lokalorganisationer spridda över landet. Fler sökte och beviljades bidrag än (av 61 ansökningar beviljades 12). Stödet fördelades mellan följande av förordningens insatsområden: rasism, islamofobi, antiziganism och antisemitism. Enligt MUCF har bidragen lett till ökad kunskap hos mottagarna och att organisationerna fortsätter med verksamheten i någon form efter det att projektet avslutats (Resultat och effekter. Återrapporering av statsbidrag till ideella organisationer 2014, MUCF). har deltagit i Good Relations. Projektet har syftat till att motverka främlingsfientlighet och liknande former av intolerans på lokal nivå. Fokus har varit stärka beredskapen för att hantera främlingsfientliga handlingar på lokal nivå genom att främja samarbete mellan lokala aktörer. En exempelsamling har tagits fram med goda exempel på kommuners arbete inom området (Lokal samverkan mot intoleras, stiftelsen , Good Relations 2014). genomförde ett rundabordssamtal om islamofobi i . Deltagarna delade erfarenheter av såväl utmaningar som goda exempel på insatser mot islamofobi. Vidare presenterades en s.k. vitbok och okända historien - om övergrepp och kränkningar av romer under 1900- talet (Ds 2014:8). Se vidare om genomförda insatser under utgiftsområde 1 avsnitt 10. Regeringen och har också beviljat medel för flera insatser inom området. Medel har bl.a. beviljats till: –Exit för den verksamhet som stiftelsen bedriver för att hjälpa människor att lämna nazistiska och rasistiska miljöer, –i syfte att sprida den s.k. Kungälvsmodellen som är en särskild metod som används i undervisning för att motverka främlingsfientlighet, –Mångkulturellt centrum som sammanställt en rapport fokuserad på afrofobi, i vilken det framgår att många afrosvenskar drabbas av diskriminering och hatbrott, –Röda Korset för att stärka civilsamhällets beredskap att hantera främlingsfientliga handlingar, –Judiska för att öka säkerheten och minska utsattheten för den judiska minoriteten, och –kristna råd för att genomföra kampanjen ”Vi som inte hatar” i nära samverkan med interreligiösa råd. Flera av de åtgärder som redovisas ovan omfattas till viss del av förslagen som lämnats i betänkandet Främlingsfienden inom oss (SOU 2012:74). Insatser för att stärka homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter Regeringen har antagit en strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck (dnr. 2013/4750/A/DISK). Syftet med strategin är att stärka arbetet för hbt-personers situation i . Fokus för strategin har varit områdena våld, diskriminering och andra kränkningar, unga hbtpersoner, hälsa, vård och sociala tjänster, privat- och familjeliv, kulturområdet samt det civila samhället. Flera myndigheter har haft i uppdrag att på olika sätt främja hbt-personers lika rättigheter och möjligheter, bl.a. , , Forum för levande historia och Riksutställningar. Vidare har i uppdrag att främja hbt-personers rättigheter och möjligheter inom vård och omsorg (A2014/2776/DISK). En särskild utredare ska dessutom överväga om det straffrättsliga skyddet för transpersoner kan stärkas och se över termerna könsöverskridande identitet eller uttryck respektive ras i olika förekommande författningar (dir. 2014:115). Medel har också beviljats , bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL) för att ta fram fördjupat utbildningsmaterial avseende frågor som rör transpersoner (dnr 2013/4152/A/DISK). Därutöver har MUCF fördelat ca enligt förordningen (2008:349) om statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Samtliga sju sökande organisationer beviljades bidrag). Enligt MUCF har organisationsbidraget haft betydelse för att stärka organisationerna kapacitet och möjligheter att påverka i samhället (Resultat och effekter. Återrapportering av statsbidrag till ideella organisationer 2014, MUCF). Det formella skyddet mot diskriminering har stärkts. Diskriminering på grund av ålder omfattar flertalet av samhällsområden i diskrimineringslagen. Vidare kommer bristande tillgänglighet som en form av diskriminering avseende personer med funktionsnedsättning fr.o.m. att gälla för i stort sett alla samhällsområden. På så sätt har nya möjligheter skapats för den enskilde att genomdriva sina rättigheter vilket är en viktig del i arbetet med att få en heltäckande diskrimineringslagstiftning. Formella rättigheter leder dock inte automatiskt till lika rättigheter i praktiken. Antalet anmälningar till DO som leder till upprättelse i form av förlikning eller dom har minskat. Arbetet med att skapa bättre förutsättningar för de som utsatts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter behöver därför fortsätta. Det är en svår uppgift att få en tydlig bild av omfattningen av diskriminering inom olika samhällsområden och för olika diskrimineringsgrunder. Metodologiska problem i samband med mätningar, integritetsaspekter och omfattande mörkertal när det gäller anmälningar är några exempel på svårigheterna. Det är därför svårt att få fram och redovisa konkreta resultat vad gäller t.ex. orsakssamband och effekter av olika åtgärder inom området. Vad som kan konstateras är att diskriminering finns och att den inte är ovanlig. Såväl aktuell forskning, som DO:s rapportering ger stöd för att diskriminering fortfarande förekommer inom olika samhällsområden. DO har fortsatt att utveckla verksamheten, bl.a. genom att myndigheten i mycket 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 större utsträckning än tidigare granskat arbetsgivares och utbildningsanordnares aktiva åtgärder. Ombudsmannen har vidare deltagit i ett stort antal informations-, utbildnings- och opinionsbildande insatser, samt gett råd och stöd till ett stort antal personer via telefon, e-post och brev . Allt detta får antas ha ökat kunskaperna hos arbetsgivare, utbildningsanordnare och samhället i övrigt om diskriminering och hur den kan förebyggas. Arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans har intensifierats, liksom arbetet för att stärka homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter. Ökad samordning och involverande av fler samhällsaktörer i detta arbete, både statliga och från det civila samhället, har bidragit till ökad kunskap och bättre förutsättningar för att arbeta för likabehandling och mot rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans.