prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — Samtliga av de granskade utbildningarna uppfyllde enligt myndigheten de krav som författningarna ställer. Antalet studerande i tolkutbildningarna redovisas under utgiftsområde 17 avsnitt 16.4.2. Uppgiften att betala ut statsbidrag för tolk- och teckenspråklärarutbildningar är ny för Myndigheten för och kostnader kan därför inte jämföras bakåt i tiden. När det gäller 2013 betalade myndigheten ut för kontakttolkutbildning och ca för utbildning av tolkar till döva, dövblinda och hörselskadade. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Uppdragsutbildning är enligt lagen (2009:128) om möjlig att genomföra inom . Uppdragsutbildningen kan bl.a. fungera som personalutbildning eller ingå i reha- biliteringen av en enskild och ska baseras på en yrkeshögskoleutbildning. påbörjade 468 personer, 33 män och 435 kvinnor, uppdragsutbildning inom yrkes- högskolan. Det är en ökning jämfört med och 2011 då 205 respektive 370 personer deltog i uppdragsutbildning. Det var främst inom området Hälso- och sjukvård samt socialt arbete som uppdragsutbildning genomfördes och elva män och 344 kvinnor deltog i sådan utbildning. Övriga områden där uppdrags- utbildning genomfördes var Samhällsbyggnad och byggteknik, Ekonomi, administration och försäljning, Teknik och tillverkning samt Pedagogik och undervisning. Myndigheten för ska enligt förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för ansvara för att samordna och stödja en nationell struktur för validering samt i samverkan med berörda myndigheter främja utbildningsväsendets och branschernas medverkan när strategier, metoder och information inom valideringsområdet ut- vecklas. På Myndigheten för webbplats finns vali- deringsmodeller som omfattar 153 yrkesroller i 25 branscher. De utförare av valideringstjänster som Arbetsförmedlingen upphandlat använder sig av Myndigheten för kriterier för validering av reell kompetens och utförarna har förbundit sig att registrera resultaten av en validering i myndighetens resul- tatdatabas. Myndigheten har utvecklat ett verktyg för att ta fram statistik över utförda branschvalideringar. som bedrivs i samverkan med Arbetsförmedlingen, och Universitets- och högskolerådet har haft ca 1 700 besökare . Det är en ökning jämfört med . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har Myndigheten för yrkes- högskolans fokus varit att sprida kunskap om validering externt. Myndigheten har medverkat vid ca 30 externa konferenser och seminarier vilket nästan är en fördubbling jämfört med . Referensram för kvalifikationer för livslångt lärande och rådet antog (2008/C 111/01) en rekommen- dation om en europeisk referensram för kvali- fikationer för livslångt lärande (EQF). EQF är en gemensam och neutral referensram på åtta nivåer som kan fungera som ett översätt- ningsverktyg mellan olika kvalifikationssystem och deras nivåer. Genom att medlemsländer kopplar sina nationella kvalifikationsnivåer till den europeiska referensramen ska det bli enklare för både individer och arbetsgivare att jämföra och förstå nivån på kvalifikationer som har utfärdats i olika medlemsländer. Det övergripande syftet är att främja rörlighet och livslångt lärande. Den förra regeringen aviserade att avser att följa rekommendationen om EQF och skapa en nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 avsnitt 7.2.5). Myndigheten för är nationell samordningspunkt för EQF. Myndigheten har inrättat en portal på sin webbplats med syfte att sprida information om arbetet med EQF och en nationell referensram i . Myndigheten har deltagit i internationella möten främst inriktade mot hur medlems- ländernas arbete med de nationella referens- ramarna fortskrider. Myndigheten har även arrangerat och deltagit i nationella konferenser för att informera om EQF och det pågående arbetet med den nationella referensramen. Det fortsatta arbetet med den nationella referens- ramen framgår av den politiska inriktningen under utgiftsområde 16. Strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken Myndigheten för är en av de strategiska myndigheterna i arbetet med den nationella funktionshinderspolitiken. Inom ramen för sitt uppdrag inom detta område ska myndigheten rapportera hur den uppfyller delmålen för funktionshinders- politiken. –utbildningarnas fysiska tillgänglighet är god, –det är möjligt att få särskilt pedagogiskt stöd för studerande med funktionsnedsättning i de flesta utbildningar, –kännedomen om särskilt pedagogiskt stöd har ökat, men det krävs ytterligare insatser för att öka kunskapen om funktionsnedsättningar, och –språket på myndighetens webbplatser upp- levs som tillgängligt men myndigheten behöver arbeta vidare för att undersöka hur personer med syn- och hörselnedsättningar upplever webb- platsen och vilka förbättringar som kan göras. Myndigheten har även ett särskilt uppdrag som gäller ett pilotprojekt rörande förbättrad tillgänglighet inom för personer med funktionsnedsättning. Myndigheten har inom ramen för projektet beviljat fem utbild- ningsanordnare statliga medel med möjlighet till utökat stöd. antogs 15 studerande som hade en funktionsnedsättning, vilket motsvarar av platserna på de berörda utbildningarna. kostnader har uppgått till varav kostnader på täcks av utökade statliga medel för särskilt peda- gogiskt stöd. utbildningar uppvisar ett resultat som är på samma höga nivå . Nio av tio examinerade har ett arbete efter avlutad utbildning och drygt sex av tio har ett arbete som helt eller till största delen överensstämmer med utbildningen. En stor andel () har arbete innan de påbörjar utbildningen men betydligt färre av dessa återgår till samma arbetsgivare efter avslutad utbildning. Det skulle kunna tyda på att de examinerade har fått arbete där deras nya kompetens bättre kommer till användning. Det är emellertid svårt att särskilja vilken effekt utbildningen har jämfört med andra faktorer och därför bör resultatet tolkas med viss försiktighet. En skillnad jämfört med föregående års resultat är att fler arbetar hos den arbetsgivare där de deltog i lärande i arbete () under utbildningen. Det visar att kontakt med arbetslivet under utbildningen har betydelse när det gäller möjligheten att få ett arbete. Det finns dock skillnader mellan utbildningsområdena både vad gäller andelen i arbete och arbete som stämmer överens med utbildningen som fortsatt behöver analyseras. Det gäller även skillnader mellan regioner och skillnader mellan män och kvinnor där det framskymtar vissa traditionella könsmönster. Myndigheten för införde 2013 en ny tillsynsstrategi som innebär att fler tillsyner genomförs, men i en majoritet av fallen genom telefonintervjuer med utbildnings- anordnarna. Fördelen med den nya tillsyns- strategin är att antalet tillsyner nästan har fördubblats jämfört och att tillsynsmetoderna anpassas så att myndighetens resurser kan användas mer effektivt. Nackdelen, som också myndigheten påpekar, är att man inte på ett fördjupat sätt kan följa utbildnings- anordnarens systematiska kvalitetsarbete eller fånga de studerandes upplevelse av utbildningen. Regeringen delar myndighetens bedömning och anser att det är angeläget att den nya tillsynsstrategin följs upp. Det är av stor bety- delse att de kvalitets- och tillsynsmetoder som används bidrar till att utbildningarna generellt håller en jämn och god kvalitet. Det finns fortsatt ett stort intresse för att bedriva utbildningar inom . Antalet ansökningar ökar vilket kräver att myndigheten gör väl avvägda bedömningar av vilka utbildningar som ska ingå i . Ett av bedömningskriterierna är att arbetslivet aktivt ska medverka i utbild- ningarna och därför ska vara i majoritet i den ledningsgrupp som ska finnas för varje utbild- ning. Vid ansökningsförfarandet 2013 genom- förde myndigheten en utökad referenstagning för att säkerställa att det finns ett engagemang hos de företag som omnämns i ansökningarna. Detta är viktigt och följer en rekommendation i Statskontorets myndighetsanalys av Myndig- heten för (2012:29) om att myndigheten vid prövningen av ansökningar behöver finna arbetssätt och metoder för att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 försäkra sig om att arbetsgivare och andra företrädare för arbetslivet bidrar på det sätt som är tänkt. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 7 Universitet och högskolor Kapitlet om universitet och högskolor omfattar utbildning och forskning vid statliga universitet och högskolor samt utbildning och forskning vid enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina. Inom området finns anslag för universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare, ersättning för klinisk utbildning och forskning samt anslag för och Universitets- och högskolerådet. Verksamhet vid redovisas under utgifts- område 23, men för att ge en fullständig bild av högre utbildning och forskning redovisas i vissa fall uppgifter om även under utgiftsområde 16. Det finns sammanlagt 48 universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare som ger högskoleutbildning i . Av dessa är 14 statliga universitet och 17 statliga högskolor. Därutöver finns det 17 enskilda utbildningsanordnare, varav fyra har tillstånd att utfärda examina på forskarnivå, nämligen , i , Stiftelsen och . Ett antal enskilda utbildningsanordnare har tillstånd att utfärda vissa examina på grundnivå och avancerad nivå medan fyra enskilda utbildningsanordnare har tillstånd att utfärda endast psykoterapeut- examen. Målet för verksamhetsområdet är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. De totala kostnaderna för verksamheten vid universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare uppgick till . De direkta statliga anslagen till dessa lärosäten uppgick till . Utöver de direkta stats- anslagen finansierar staten verksamhet vid statliga universitet och högskolor med via olika statliga myndigheter, framför allt genom forskningsråden. Samman- taget är av verksamheten vid statliga universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare statligt finansierad. 7.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer används för att redovisa resultat inom området: –Resultatet av kvalitetsutvärderingar och beslut om tillstånd att utfärda examina (uppgifter från ). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 –Andelen disputerade lärare vid universitet och högskolor (uppgifter från ()/Universitetskanslers- ämbetet). –Prestationsgrad i utbildning på grundnivå och avancerad nivå (uppgifter från SCB/). –Genomströmning i utbildning på forskar- nivå (uppgifter från SCB/Universitets- kanslersämbetet). –Vetenskaplig produktion (Scopus). –Förmåga att attrahera externa medel för forskning (uppgifter från SCB/). I övrigt redovisas i kapitlet ett urval av resultat för att beskriva universitets och högskolors utveckling. Kort beskrivning av verksamheten De totala kostnaderna för verksamheten vid statliga universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare uppgick till , vilket motsvarar av BNP. Verksamheten omfattar utbild- ning på grundnivå, avancerad nivå och forskar- nivå samt forskning. Högskolesektorn är den enskilt största statliga verksamheten sett till antalet anställda. var antalet anställda 75 700 individer eller knappt 60 200 helårspersoner, varav var kvinnor och män. Antalet helårspersoner beräknas utifrån omfattningen av personers anställning med hänsyn tagen till tjänstledigheter. har antalet anställda ökat med . och högskolor är egna myndigheter och styrs i första hand av högskole- lagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100). För enskilda utbildningsanordnare ställs i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina motsvarande krav på utbildningen som gäller för statliga universitet och högskolor enligt 1 kap. högskolelagen. Regeringen styr också universitet och högskolor via årliga regleringsbrev. Relationerna med de enskilda utbildningsanordnarna regleras även genom avtal och villkor för medel i regleringsbrev. Inom ramen för detta har samtliga lärosätena stor frihet att bestämma över sin verksamhet. Lärosätena återrapporterar utfallet av sin verksamhet till regeringen i första hand i sina årsredovisningar. Merparten av återrapporte- ringen inom verksamhetsområdet ansvarar dock för. Myndigheten publicerar en rapport som syftar till att ge en samlad bild av utvecklingen inom högskole- området. För en fördjupad beskrivning av verksamheten hänvisas till denna och till myndighetens övriga statistik. Möjligheten att utfärda examina följer dels av författning, dels av beslut om tillstånd att utfärda examina. Statliga universitets rätt att utfärda generella examina på forskarnivå anges i författ- ning. När det gäller övriga examina vid statliga universitet och högskolor beslutar Universitets- kanslersämbetet i frågor om tillstånd. För enskilda utbildningsanordnare fattar regeringen beslut om tillstånd att utfärda examina efter 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Förutsättningarna för att ha ett examenstillstånd anges i författning. ansvarar också för kvalitetsutvärdering av utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå och har en möjlighet att återkalla examenstillstånd. och högskolor tilldelas huvuddelen av sina resurser via ett anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå och ett anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. För utbildning på grundnivå och avancerad nivå tilldelas respektive lärosäte ett s.k. takbelopp som är den ersättning lärosätet kan få för att utbilda studenter. Lärosätet beslutar i hög grad självt om sitt utbildningsutbud. Ersättningen beräknas dels utifrån antalet helårsstudenter dvs. antalet registrerade studenter, dels utifrån antalet helårs- prestationer dvs. det antal högskolepoäng studenterna presterar . Ersättningen beror också på vilket utbildningsområde som helårsstudenterna och helårsprestationerna hänförs till. Olika utbildningsområden genererar olika ersättningsbelopp (se avsnitt 10.2 Anslag för universitet och högskolor) och respektive kurs klassificeras till ett utbildningsområde beroende på kursens ämnesinnehåll. Utöver det anslag som lärosätet tilldelas för forskning och utbildning på forskarnivå får universitet och högskolor en stor andel av sina forskningsmedel i form av bidrag från statliga forskningsfinansiärer. Dessa fördelas i konkurrens. Vidare tillkommer medel från icke- statliga forskningsfinansiärer. Offentliga medel utgör den absoluta merparten av lärosätenas intäkter, men av intäkterna utgjordes av annat än offentliga medel. Diagram 7.1 Lärosätenas intäkter 2006–2013 Miljarder kronor (prisnivå) intäkter för utbildning på grundnivå och intäkter för forskning och utbildning på 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.1 Omfattning av samt resurser för utbildning och forskning vid universitet och högskolor 2013 anslag (mkr) 1 432,3** -2,22 1 797, 5 -0,45 -1,41 -0,07 -0,18 -0,12 Försvarshögskolan*** -0,04 Högskolan på **** -0,59 -0,30 -3,01 -0,08 Anm. I tabellen redovisas inte vissa mindre enskilda utbildningsanordnare. Vid dessa lärosäten fanns ca 5 600 helårsstudenter. *Uppgifterna finns inte könsuppdelade. **inordnades verksamheten vid i . ***Försvarshögskolan och har inga takbelopp varför inte detta redovisas i tabellen. ****Avser 1/1 – 30/6 2013- inordnades verksamheten vid i . Korrigering av statistik i tidigare resultattexter Uppgifterna i den officiella statistiken om antalet nybörjare, registrerade studenter och helårs- studenter på grundnivå och avancerad nivå för läsåren 2006/07–2011/12 har varit något missvisande. Det beror på att studenter som har gjort tidiga avbrott i studierna har inkluderats i statistiken. Denna s.k. övertäckning motsvarar i allmänhet på nationell nivå. Det innebär att vissa uppgifter som har publicerats i tidigare resultatredovisningar har varit antingen överskattade eller underskattade. De uppgifter som har överskattats gäller nybörjare, registrerade studenter och helårs- studenter medan underskattningen gäller uppgifter om prestationsgrader. SCB har sammanställt en rapport som närmare beskriver övertäckningens storlek och effekterna av korrigeringarna, se Övertäckningen i statistiken när det gäller registrerade och nybörjare på grundnivå och avancerad nivå läsåren 2006/07– 2011/12 (SCB ). Redovisning av indikatorernas utveckling Utbildning som leder till en examen på grundnivå eller avancerad nivå ska utvärderas av i fyraårscykler. Utvärderingarna avser utbildningarnas resultat. De första besluten om kvalitetsutvärdering av viss utbildning inom ramen för det nationella kvalitetssäkringssystemet för högre utbildning som började användas 2011, fattades av myndigheten . Därefter har ytterligare beslut fattats löpande. Fram har det fattats beslut om 1 528 utbildningar. Varje utbildning har fått ett omdöme på en tregradig skala. Av besluten framgår att av utbildningarna har getts det högsta omdömet, mycket hög kvalitet, vilket utgör underlag för kvalitets- baserad resurstilldelning till det berörda läro- sätet. I fråga om de utbildningar som har fått omdömet bristande kvalitet, vilket är av de granskade utbildningarna, har eller högskolan fått på sig att redovisa vilka 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 åtgärder som har vidtagits. Därefter har gjort en förnyad granskning för att pröva om lärosätet ska få behålla examenstillståndet eller om det ska återkallas. Av de utbildningar som fick omdömet bristande kvalitet inkom 66 med åtgärdsredovisningar, medan sju utbildningar hade lagts ner. Externa bedömare granskade vidtagna åtgärder och fann att samtliga utbildningar nu uppfyllde kraven i aktuella examensbeskrivningar. Universitets- kanslersämbetet beslutade därför att inte längre ifrågasätta dessa lärosätens examenstillstånd. Ytterligare information om utfallet av utvär- deringarna finns tillgänglig på Universitets- kanslersämbetets hemsida. Tabell 7.2 Utfall i kvalitetsutvärderingar * inklusive de utbildningar som fått hög kvalitet efter uppföljning kvalitetsut- värderingar avser utbildningar som leder till en examen. Universitet och högskolor ger därutöver ett stort antal kurser som inte kan utgöra huvudämne i en examen och som därmed inte omfattas av ämbetets ordinarie utvärderingar. har därför i uppdrag att även utvärdera ett urval av dessa kurser för att säkerställa att de uppfyller kraven på högskoleutbildning enligt högskole- lagen. granskades 27 sådana kurser på grundnivå, varav 4 inte ansågs uppfylla kraven i högskolelagen. För dessa kurser ska berörda lärosäten lämna en redogörelse till för vilka åtgärder som har vidtagits för att komma till rätta med bristerna. gjordes en motsvarande granskning av 56 kurser, varav 21 kurser bedömdes vara bristfälliga. Av dessa ifrågasatta kurser har därefter 10 lagts ner av lärosätena. För resterande 11 kurser har lärosätena lämnat en åtgärdsredovisning till som därefter bedömt att de uppfyller kraven för utbildning på grundnivå. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 beslut om tillstånd att utfärda examina Tabell 7.3 Prövning av tillstånd att utfärda examina En del av kvalitetssäkringssystemet innefattar också den prövning av examenstillstånd som genomför. Med prövning avses här både de beslut om examenstillstånd som ämbetet fattar och den prövning som görs i yttranden inför regeringens beslut. har myndigheten prövat 35 ansökningar om tillstånd att utfärda examina, en minskning med 1 ansökan innan. Utfallet framgår av Tabell 7.3. Andelen disputerade lärare vid universitet och högskolor Andelen disputerade lärare uppgick vilket utgör en ökning om 8 procent- enheter jämfört med andelen . Ökningen har skett både vid högskolorna, som har gått från disputerade 2013, och vid universiteten, där andelen disputerade har ökat från till 2013. Högst andel disputerade lärare bland de statliga universiteten och högskolorna hade , och . Prestationsgrad i utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tabell 7.4 Prestationsgrad /9–2010/11 (inkl. juridik) Prestationsgrad är ett mått som beräknas som kvoten mellan avklarade poäng, omräknat till helårsprestationer, och antalet studenter som varit registrerade under det aktuella läsåret, omräknat i helårsstudenter. Prestationsgraderna beräknas så att varje students avklarade poäng kan kopplas till studentens (individens) registreringspoäng. Måttet består av de poäng som de aktuella studenterna har tagit samt de tre därpå följande terminerna. Prestationsgraden var /11 för samtliga helårsstudenter, vilket var högre än föregående år. Detta innebär att trenden med en fallande prestationsgrad har stannat av. Kvinnorna uppvisar en högre prestationsgrad än männen, mot männens . Skillnaden i prestationsgrad är också stor mellan olika studieformer. Prestationsgraden för program som leder till en yrkesexamen var /11 och för fristående kurser . Prestationsgraden för fristående kurser på distans fortsatte att falla från föregående år och var , för kvinnor och för män. Av Distans- utbildning på högskolan (2012:6) framgår att de två vanligaste orsakerna till att studenter som läste en fristående kurs på distans inte tog alla poäng på kursen var att de i stället arbetade eller fokuserade på en annan kurs. Utbildnings- områdena medicin/odontologi och vård/omsorg har de högsta prestationsgraderna. Den höga prestationsgraden förklaras delvis av att kurserna inom dessa områden ofta ingår i program och att examen behövs för att få legitimation att utöva t.ex. vissa vårdyrken. Lägst är prestationsgraden inom humaniora där en övervägande del av utbildningarna består av fristående kurser. Genomströmning i utbildning på forskarnivå De som avlade en doktorsexamen hade en genomsnittlig nettostudietid på . Det innebär att utfallet nästan stämmer med den nominella studietiden för en doktorsexamen som uppgår till . Den genomsnittliga nettostudietiden är lika lång för kvinnor och män. För doktorander som avlade licentiat- examen uppgick den genomsnittliga nettostudietiden till för kvinnor och för män. Jämfört har någon större förändring av de genom- snittliga nettostudietiderna inte skett. var bruttostudietiden, dvs. den totala tiden i utbildningen utan hänsyn tagen till aktivitetsgrad, för doktors- examen och för licentiatexamen. infördes den nya examens- kategorin konstnärliga examina på forskarnivå. De konstnärliga doktoranderna utgör mindre än en halv procent av samtliga doktorander och är här sammanräknade med övriga doktorander. För uppgifter i fråga om vetenskaplig produktion, se avsnitt 8.3.2. Svensk forskning i internationell jämförelse. Förmåga att attrahera externa medel för forskning Lärosätenas intäkter för forskning från nationella och internationella forsknings- finansiärer uppgick till och intäkterna från uppdragsforskning, avgifter och finansiella intäkter uppgick till . Av de externa intäkterna för forskning var bidrag från statliga myndigheter och offentliga forskningsstiftelser, vilket var samma andel som förevarande år. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I det följande redovisas ett antal resultat som behandlar kvalitet och effektivitet i universitets och högskolors verksamhet. Utifrån utfallet av utbildningsutvärderingar tilldelades universitet och högskolor i särskilda kvalitetsmedel . uppgår kvalitetsmedlen till . Dessa medel fördelas utifrån samtliga utbild- ningar som har fått det högsta omdömet sedan det nuvarande systemet för utbildnings- utvärderingar påbörjades . Tilldelningen tar hänsyn till volymen studenter och längden på de berörda utbildningarna. Fördelningen till respektive universitet och högskola framgår i Tabell 7.5. De lärosäten som inte tilldelats medel ingår inte i tabellen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.5 Fördelning av kvalitetsbaserad resursfördelning 2013 och 2014 Kvalitetssäkring av högre utbildning Universitet och högskolor ansvarar för att verksamheten håller hög kvalitet såväl i utbildningen som i forskningen. Av lärosätenas årsredovisningar framgår att det vid merparten av universitet och högskolor finns riktlinjer, mål och handlingsplaner för kvalitetssäkringsarbetet och att ett stort antal insatser har gjorts .