prop · H2031d10 · 2014-10-23 00:00:00 — Detta har fått till följd att vänte- tiderna legat kvar på samma nivå trots ett ökat söktryck. –2013 avsattes ca till landstingen för att öka tillgänglig- heten till barn och ungdomspsykiatrin. Över- enskommelsen mellan staten och SKL inom området psykisk ohälsa har omfattat presta- tionsmål för en s.k. förstärkt vårdgaranti för barn och unga. Denna har gällt utöver de grund- läggande kraven i den nationella vårdgarantin. För att uppfylla tillgänglighetsmålen inom barn- och ungdomspsykiatrin har landstingen behövt erbjuda tid för bedömning och därefter beslutad fördjupad utredning eller be- handling . Uppföljningen av över- enskommelsen visade att 17 landsting klarade kravet om första besök och 15 landsting klarade kravet om fördjupad utredning eller be- handling. Psykisk ohälsa behandlas vidare under avsnitt 4.4.5 Resultat – god kvalitet inom hälso- och sjukvård. Prestationsbaserad satsning på tillgänglighet har avsatts till en prestationsbaserad satsning för att stärka landstingens incitament att korta väntetiderna och öka tillgängligheten. Satsningen har bidragit till att förbättra tillgängligheten i vissa avseenden, vilket illustreras i diagram 4.6. har undersökt om vårdgarantin och den prestationsbaserade satsningen ger undanträngningseffekter. Med detta avses om prioriteringarna i vården påverkas på ett sådant sätt att t.ex. äldre och personer med kroniska sjukdomar missgynnas framför yngre yrkes- aktiva patienter. menar att det är svårt att bekräfta om det förekommer undan- trängningar, men har visat på enstaka fall inom ögonvården. Myndigheten för vårdanalys fick i uppdrag att följa upp och analysera frågan, t.ex. avseende tillgänglighet, patienternas situation, eventuella undanträngningseffekter och jämlik vård. Antalet vårdcentralet ökar inte längre Antalet vårdcentraler har ökat (diagram 4.10). Nytillskottet av vårdcentraler utgörs till stor del av privata enheter. tycks ökningen av antalet vård- centraler ha stannat av. Antalet läkar- och sjuksköterskebesök per in- vånare inom primärvården ökade 2010–2012 jämfört med –2009. Det gäller för samtliga grupper, dvs. för såväl vårdtunga grupper som för befolkningen som helhet. Diagram 4.10 Antal vårdcentraler och öppenvårdsapotek, 2009−2013 Anm.: För redovisningen i diagrammet definieras en vårdcentral även omfatta dess jourcentraler. Källor: () och Kommuner och Landsting (Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling). Hälso- och sjukvård till personer som vistas i landet utan tillstånd Lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nöd- vändiga tillstånd trädde i kraft . Lagen innebär att landstingen ska erbjuda perso- ner som vistas i utan tillstånd subventionerad hälso- och sjukvård inklusive tandvård enligt samma villkor som för asyl- sökande. Statskontoret fick i upp- drag att analysera det nya regelverket. Patientrörlighetsdirektivet genomfört i svensk lag Ny lagstiftning som tydliggör patienters möjlig- heter att söka vård inom Europeiska unionen (EU) trädde i kraft (prop. 2012/13:150). Lagstiftningen genomför det s.k. patientrörlighetsdirektivet (2011/24/EU). I och med den nya lagstiftningen övertog landstingen det huvudsakliga kostnadsansvaret för den gränsöverskridande vården. Stöd för landstingens planering och tillgång till personal inom hälso- och sjukvården Tillgång till hälso- och sjukvård av god kvalitet är i hög grad beroende av tillräcklig tillgång till personal med rätt kunskap. Hälso- och sjuk- vårdens kompetensförsörjning är en fråga om planering och resursfördelning i landsting och kommuner. För att stödja landstingens och kommunernas personalplanering har Social- styrelsen i uppdrag att rapportera om 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tillgång och efterfrågan på vissa personalgrupper inom hälso- och sjukvård samt tandvård. Nationella planeringsstödet pekar på positiva och negativa trender Av det nationella planeringsstödet som publi- cerades framgår att tillgången till läkare, sjuksköterskor och barnmorskor har ökat något under perioden 2006−2011. Tillgången till specialistsjuksköterskor och tandläkare har minskat. Tillgången till tandhygienister har ökat kraftigt . Medianåldern har ökat för samtliga studerade personalgrupper. Två trender bidrar till en positiv utveckling vad gäller tillgång till personal. För det första har andelen personer som utbildats i ett annat land och som är sysselsatta i svensk hälso- och sjuk- vård ökat. För det andra ökar andelen som fort- sätter att arbeta efter pensioneringen. Antalet personer med svensk bakgrund som studerat till läkare och tandläkare utomlands och fått svensk legitimation har också ökat stadigt . Andelen kvinnor har ökat inom läkar- och tandläkarkåren och det råder nu i stort sett balans mellan könen. har andelen män inom de traditionellt kvinnodominerade yrkena sjuksköterska och specialistsjuksköterska ökat något. Användning av professionernas resurser Utvecklingen av tillgång till vårdpersonal exemplifieras i diagram 4.11 som illustrerar ut- vecklingen för läkare. har i internationellt perspektiv relativt många läkare per invånare. var antalet praktiserande läkare per 1 000 invånare 3,9 i medan genomsittet var 3,2 för länderna inom (). Det finns tecken på att det finns för lite tid för det personliga mötet mellan patient och vård- personal. Till exempel förekommer i relativt få läkarbesök per invånare, trots att det finns relativt många läkare per invånare. Bland annat mot denna bakgrund tillsattes en nationell samordnare för att göra en analys av hur hälso- och sjukvården kan använda professionernas resurser på ett mer ändamåls- enligt och effektivt sätt (dir. 2013:104). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.11 Antal läkare, kvinnor och män, 2006–2010 Antal läkare per 1 000 invånare Källor: () och . För att säkra kompetensförsörjningen i fram- tiden har antalet högskoleplatser utökats för flera hälso- och sjukvårds- utbildningar. Läkarutbildningen har byggts ut och sjuksköterskeutbildningen . En utbyggd utbildning på grundnivå medför i förlängningen även att fler kan påbörja specialistutbildning. redovisade ett uppdrag om att föreslå hur lärosäten som har tillstånd att utfärda specialist- sjuksköterskeexamen i ökad utsträckning kan samverka sinsemellan och med hälso- och sjuk- vården. Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården biföll förslagen i propositionen Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och social- tjänsten (prop. 2012/13:175, bet. 2013/14:SoU2, rskr. 2013/14:130). Förslagen trädde i kraft och innebär bl.a. att fysioterapeut blir ny benämning för yrket sjukgymnast och skyddad yrkestitel. redovisade 2014 ett uppdrag om förutsättningar för att införa legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården och hur en legitimationsgrundande utbildning i sådana fall skulle kunna utformas. anser att det föreligger ett behov av legitimation. Rapporten bereds i . Åtgärder för att främja god tillgänglighet till läkemedel på apotek Den omreglerade marknaden har resulterat i fler apotek och ökade öppettider, enligt Myndig- heten för vårdanalys. Diagram 4.10 redovisar utvecklingen av antalet öppenvårdsapotek. Att det finns fler apotek innebär inte att till- gängligheten till läkemedel har förbättrats gene- rellt. Tillgången till vanliga receptfria läkemedel har ökat sedan omregleringen av apoteks- marknaden. Det finns dock indikationer på att det verkar ha blivit svårare att förse kunderna med vissa receptbelagda läkemedel vid det första apoteksbesöket. Det finns också indikationer på att säkerheten i läkemedelsförsörjningen försäm- rats och att arbetsgivarna inte ger farmaceuterna tillräckligt med kompetensutveckling. Proposition med förslag för ökad tillgänglighet till läkemedel biföll propositionen Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning på läkemedel (prop. 2013/14:93, bet. 2013/14:SoU22, rskr. 2013/14:272). Proposi- tionen är resultatet av den mest omfattande översyn som gjorts av prismodellen för läke- medel och tillgängligheten på apotek efter om- regleringen av apoteksmarknaden. Att förbättra tillgängligheten till läkemedel och tillgodose en god läkemedelsförsörjning är centrala delar av propositionen. Öppenvårds- apotekens tillhandahållandeskyldighet, den s.k. 24-timmarsregeln, har preciserats i förordnings- form. För att säkerställa tillgängligheten inom systemet med periodens vara införs en tillhanda- hållandeskyldighet och en relaterad sanktions- möjlighet för Tandvårds- och läkemedels- förmånsverket (TLV). Dessutom införs en in- formationsskyldighet enligt vilken apotek ska informera om var läkemedlet eller varan finns tillgängligt om det inte kan expedieras direkt. och läkemedels- industrins gemensamma informationstjänst () har utvecklat en lagerstatusfunktion som gör det möjligt för kunder att i förväg kontrollera om ett läkemedel finns tillgängligt. Uppföljning av förutsättningar för en god tillgång till läkemedel Som en del av TLV:s arbete med en översyn av handelsmarginalen kartlägger myndigheten apotekens lönsamhet. Handelsmarginalen är den ersättning som apoteken får för att expediera läkemedel som ingår i högkostnadsskyddet. I en rapport framgår att branschens sam- lade rörelseresultat är i nivå med det före om- regleringen. Bruttoresultatet har ökat men har inte lett till motsvarande resultatförbättring då marknadstillväxten minskat och kostnaderna ökat. Antalet apotek i glesbygd är i stort sett oförändrat då förbudet att stänga vissa glesbygdsapotek upphävdes. För att möjliggöra fortsatt drift av apotek i glesbygds- områden infördes ett särskilt apoteksstöd genom förordningen (2013:80) om bidrag till öppen- vårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt in- tresse. TLV fördelade glesbygdsbidrag om ca till 31 apotek. redovisade ett uppdrag om apoteksombud. Myndigheten menar att möjligheten att komplettera öppen- vårdsapoteksverksamhet med apoteksombud i framför allt gles- och landsbygd bör finnas kvar samt lyfter fram vikten av en konkurrensneutral ordning. har även inkommit med ett förslag på en ny konkurrensneutral lagreglering av apoteksombud. Läkemedels- verket har i samverkan med tagit fram nationella indikatorer för god patient- säkerhet, tillgänglighet och kvalitet på apotek. slutredovisade sitt uppdrag . När en patient riskerar att inte få tillgång till ett läkemedel på grund av brist har en s.k. rest- notering uppstått. har utrett omfattning, orsaker och hantering av rest- noteringar. Det saknas heltäckande data men samstämmiga uppgifter tyder på en ökad fre- kvens av restnoteringar internationellt. Läke- medelsverket kan dock inte påvisa att problemet med restnoteringar i är akut eller kraftigt ökande. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 uppdrag att fortsatt följa utvecklingen. Myndig- heten ska dels kartlägga restnoteringar samt analysera vad de beror på, dels analysera hur information om restnoteringar på ett mer systematiskt sätt kan göras tillgänglig. Nöjda patienter och regelbundna besök inom tandvården, men det finns skillnader mellan grupper Målsättningarna för det statliga tandvårdsstödet är dels att stimulera den vuxna befolkningen till regelbundna tandvårdsbesök i förebyggande syfte, dels att möjliggöra att patienterna med de största tandvårdsbehoven får en kostnadseffektiv vård efter vars och ens behov och till en rimlig kostnad. Majoriteten av befolkningen har en god tand- hälsa och besöker tandvården regelbundet. av den vuxna befolkningen besökte tandvården för en undersökning under 2009−2011, enligt , Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Tandvårdspatienter är fortsatt den mest nöjda gruppen inom området samhällsservice, enligt Svenskt kvalitetsindex 2013. Även i jämförelse med andra branscher än samhällsservice placerar sig tandvården bland de bästa. Nöjdhetsindex för tandvårdsbranschen låg på 81 av 100 generellt sett. I diagram 4.12 redovisas andelen vuxna som besökt tandläkare eller tandhygienist . Den genomsnittliga besöks- frekvensen har varit . Tandhälsan och besöksfrekvensen varierar dock mellan olika socioekonomiska grupper. TLV konstaterar i en rapport , Nulägesbeskrivning av det statliga tandvårds- stödet, att låginkomsttagare besöker tandvården mer sällan än höginkomsttagare. Låginkomst- tagare konsumerar dock mer tandvård per besök. Totalt sett leder detta till att tandvårdsstödet fördelas lika mellan olika inkomstgrupper. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det särskilda tandvårdsbidraget infördes . Bidraget lämnas till vissa personer med sjukdomar eller funktionsnedsättningar som medför risk för försämrad tandhälsa. Diagram 4.12 Andel vuxna som besökt tandläkare eller tandhygienist, kvinnor och män, 2009–2013 Utgifter för tandvården och kostnader för det statliga tandvårdsstödet Tabell 4.4 och 4.5 redovisar utgifterna för tand- vård 2008−2012 respektive kostnaderna för det statliga tandvårdsstödet 2005−2013. utbetalades totalt ca . Av utbetalade medel avsåg ca skyddet mot höga kostnader, ca 1 miljard det allmänna tandvårdsbidraget och ca det särskilda tandvårdsbidraget. Utredning om 2008 års tandvårdsreform tillsattes en utredning om 2008 års tandvårdsreform (dir. 2014:28). Utredaren ska analysera hur den befintliga organisationen och det befintliga systemet för tandvårdssubvention för vuxna kan förbättras. Tabell 4.4 Tandvårdsutgifter, 2008–2012 Miljoner kronor (andel av totala tandvårdsutgifter) Hushållens konsumtionsutgifter för tandvård2 Offentliga konsumtionsutgifter för tandvård3 1Uppgifter är preliminära. 3Statens, landstingens och kommunernas utgifter. Tabell 4.5 Kostnader för statligt tandvårdsstöd, 2005–2013 Miljoner kronor (andel av statligt tandvårdsstöd) Anm.: –2007 baseras utfallet på den del av det statliga tandvårdstödet som då administrerades av . Tandvårdsreformen som genomfördes innebär att beloppen inte är direkt jämförbara mellan åren. Stödet före och efter 2008 innefattar olika typer och nivåer av subventioner. 4.4.4Resultat – effektiv hälso- och sjukvård Effektivitet handlar om att använda tillgängliga resurser på bästa sätt. Goda resultat inom svensk hälso- och sjukvård främjas av att ny kunskap omsätts i praktiken och att resultat följs upp. Adekvat användning av e-hälsolösningar och läkemedel främjar också en effektiv hälso- och sjukvård. Positiv utveckling av medicinska resultat för flera av de stora folkhälsosjukdomarna Svensk hälso- och sjukvård presterar överlag goda medicinska resultat till en jämförelsevis rimlig kostnad. Diagram 4.13 illustrerar att andelen stroke- patienter som vårdats på strokeenhet ökar, vilket är en positiv utveckling. Enligt nationella rikt- linjer som tagit fram ska vård i akutfasen vid stroke bedrivas vid strokeenheter. skillnader mellan kvinnor och män har blivit mindre, men män vårdas i något högre utsträckning än kvinnor på strokeenhet. Diagram 4.13 Andel strokepatienter som vårdats på strokeenhet, kvinnor och män, 2003−2012 Källa: Riks-Stroke. Diagram 4.14 visar andel döda efter sjukhusvårdad hjärtinfarkt. Detta mått avser att mäta kvaliteten i vården av dessa pati- enter, i det akuta omhändertagandet och i den efterföljande vården på sjukhus. Andelen döda efter hjärtinfarkt har minskat , men är den oförändrad. Varia- tionen mellan landsting är ungefär densamma för kvinnor som för män, mellan . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.14 Andel döda efter sjukhusvårdad hjärtinfarkt, kvinnor och män, 2003−2012 Anm.: Åldersgruppen . Källa: (och ). Diagram 4.15 visar andelen patienter som är i livet efter att ha fått en diagnos om tjocktarmscancer. Både en tidig diagnos och en effektiv vård efter diagnos kan bidra positivt till överlevnaden. Den relativa femårsöverlevnaden i tjocktarmscancer var för kvinnor och för män 2005–2011. Över tid har överlevnaden ökat, . Diagram 4.15 Andel patienter som är i livet efter tjocktarmscancerdiagnos, kvinnor och män, 2003−2012 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Källa: (). Utredningar för effektivare resursutnyttjande och informationshantering Flera pågående utredningar har som syfte att bidra till bl.a. en effektiv hälso- och sjukvård. Det gäller t.ex. utredningar om professionernas resurser (dir. 2013:104), tandvård (dir. 2014:28) och it-stöd (dir. 2013:125) som behandlas under respektive avsnitt. Dessutom tillsattes en särskild ut- redare som ska se över hur den högspecialiserade vården kan utvecklas genom en ökad koncen- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tration (dir. 2014:56). Avsikten är att utred- ningen ska bidra till förbättrade vårdresultat, en mer jämlik vård och ett mer effektivt resurs- utnyttjande. Utredningen om rätt information i vård och omsorg lämnade slutbetänkandet Rätt information på rätt plats i rätt tid (SOU 2014:23). Förslagen syftar till en mer sammanhållen och ändamålsenlig informations- hantering inom och mellan hälso- och sjuk- vården samt . Utredningens förslag omfattar bl.a. en hälso- och sjukvårdsdatalag samt en socialtjänstdatalag. Med kunskapsstyrning menas ett system eller processer som syftar till att åstadkomma en evi- densbaserad praktik där kvalitetssäkrad kunskap sprids och används som icke evidens- baserade eller skadliga metoder rensas ut. Med statlig kunskapsstyrning avses de olika former av kunskapsstöd samt föreskrifter som statliga myndigheter ansvarar för och som riktar sig mot huvudmännen och den verksamhet de ansvarar för. Regeringen lämnar i denna proposition förslag avseende en mer samlad kunskaps- styrning (avsnitt 4.6 Förslag om en mer samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst samt en mer renodlad myndighets- struktur). har flera myndigheter inom hälso- och sjukvårdssektorn intensifierat sitt arbete med kunskapsstyrning, såväl nationellt som internationellt. I den nationella sam- verkansgruppen för kunskapsstyrning sam- arbetar flera aktörer kring att ta fram, införa och sprida kunskapsunderlag. I gruppen ingår Social- styrelsen, , (), (), Folk- hälsomyndigheten, Kommuner och Landsting (SKL) samt landstingen och sjuk- vårdsregionerna. De inrättade myndigheterna inom hälsoområdet bidrar till att utveckla den statliga kunskapsstyrningen. E-hälsofrågor är intimt länkade till kunskapsstyrningen och bi- drar till förutsättningarna för att utföra och följa upp åtgärder. Myndigheten ska även samordna regeringens satsningar på e-hälsa och följa ut- vecklingen på e-hälsoområdet. inrättades också (avsnitt 5 Folkhälsopolitik). Myndigheten har tagit över de verksamheter som tidigare bedrevs av och samt vissa uppgifter från . Genom att samordna dessa verksamheter kan den nya myndigheten bl.a. verka över hela folkhälsoområdet och integrera smittskyddsfrågorna med annat folkhälsoarbete. Myndighetsgemensam kunskapsstyrning på området psykisk ohälsa På psykiatriområdet har en myndig- hetsgemensam satsning på kunskapsstyrning pågått. Som en del i genomförandet av PRIO (Plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa) har ett uppdrag om kunskapsstyrning på området psykisk ohälsa. Syftet är att , tillsammans med , , SBU och Folkhälso- myndigheten, ska säkerställa en samordnad och behovsanpassad statlig kunskapsstyrning inom området psykisk ohälsa. Arbetet har utförts i dialog med företrädare för hälso- och sjuk- vården, , yrkesverksamma samt patient-, brukar- och anhörigorganisationer. Myndigheterna har översiktligt bedömt behov och prioriterat mellan olika kunskapsstödjande insatser. De kunskapsunderlag som tas fram samlas på webbplatsen Kunskapsguiden. Psykisk ohälsa behandlas vidare under avsnitt 4.4.5 Resultat – god kvalitet inom hälso- och sjukvård. Med avsikten att utveckla formerna för kunskapsspridning i hälso- och sjukvården har staten och SKL ingått en överenskommelse . Enligt överenskommelsen ska SKL stödja arbetet med programrådet för diabetes som etablerades 2012, liksom initierandet av nya programråd för hjärt- och kärlssjukdomar, astma och kroniskt obstruktiv lungsjukdom (KOL) (avsnitt 4.4.5 Resultat – god kvalitet inom hälso- och sjukvård). Överenskommelse omfattar också insatser för kompetensutveckling inom kunskapsområdet och särskilda insatser för att främja kunskapsutvecklingen inom primär- vården. En av utgångspunkterna för det sist- nämnda arbetet är de nationella riktlinjerna för sjukdomsförebyggande metoder. En kunskapsbaserad vård främjas även av andra initiativ till samarbete och samordning. De regionala cancercentrum (RCC) som inrättats tar t.ex. fram nationella vårdprogram inom cancerområdet (avsnitt 4.4.5 Resultat – god kvalitet inom hälso- och sjukvård). Ett annat exempel är den Nationella funktionen för säll- synta diagnoser som inrättades 2012 för att sam- ordna, koordinera och sprida information inom området sällsynta sjukdomar. Utveckling av ny kunskap ställer krav på olika kunskapsstöd Det övergripande syftet med kunskapsbaserad vård är att patienter i vården ska möta personal som erbjuder insatser och be- handling som vilar på bästa möjliga kunskap och som inkluderar patientens eller brukarens egna erfarenheter och kunskap. Behovet av olika typer av kunskapsstöd i hälso- och sjukvården ökar i takt med den intensiva kunskapsutvecklingen inom området. Det finns flera olika former av kunskapsstöd för att främja en kunskapsbaserad vård. Social- styrelsen utvecklar nationella riktlinjer för flera av de stora folksjukdomarna. Därutöver tar t.ex. SBU och fram olika typer av utvärderingar och beslutsunderlag som fungerar som kunskapsstöd. De nationella vård- programmen inom cancerområdet är ett annat exempel. Utveckling av nationella riktlinjer utvecklar kontinuerligt nationella riktlinjer. togs t.ex. uppdaterade nationella riktlinjer fram för stroke- och hjärtsjukvård samt för missbruks- och beroendevård (avsnitt 7 Politik för sociala tjänster). Myndigheten har i uppdrag för att stärka patientperspektivet i arbetet med natio- nella riktlinjer. Ett annat uppdrag handlar om att analysera och utveckla nationella riktlinjer utifrån perspektivet jämlik vård. Det omfattar t.ex. att undersöka om det finns skillnader i tillämpningen av riktlinjerna mellan olika grupper och befolkningen i övrigt. Uppdragen ska redovisas . Utvecklingsarbetet för nationella riktlinjer bedrivs delvis inom ramen för satsningen på att förbättra vården för personer med kroniska sjuk- domar. Satsningen på kroniska sjukdomar, lik- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 som arbetet med de nationella riktlinjerna för sjukdomsförebyggande metoder, behandlas i avsnitt 4.4.5 Resultat – god kvalitet inom hälso- och sjukvård. Målnivåer och utvärderingar bidrar till en kunskapsbaserad vård Målnivåer ökar förutsättningarna för tydligare fokus på kvalitet i hälso- och sjukvårdens verk- samheter. har fastställt målnivåer för stroke- och hjärt- sjukvården. Målnivåer har redan utvecklats inom flera andra områden. utvärderar i vilken utsträck- ning hälso- och sjukvården lever upp till natio- nella riktlinjer, fastställda målnivåer och andra centrala rekommendationer om vård och be- handling. Utvärderingar av vården vid cancer, demens, depression och ångest samt tandvård genomfördes . Som exem- pel kan nämnas att utvärderingen av cancer- vården visade på fortsatt positiva trender i över- levnad, men i vissa fall också långa väntetider och socioekonomiska skillnader i tillgång till be- handling. Utvärderingen av demensvården pekade ut vissa utmaningar, som det konstaterades att de nationella riktlinjerna fått stort genomslag. Myndigheten för vårdanalys har i uppdrag att göra en samlad uppföljning av de nationella rikt- linjernas effekter ur ett patientperspektiv. Upp- draget ska redovisas . Utvärdering av medicintekniska produkter Medicintekniska produkter står för av de totala hälso- och sjukvårdskostnaderna. har kostnaderna för medicintekniska produkter ökat och de förväntas fortsätta öka. Kunskapsunderlag för att stödja landstingen inför beslut om inköp och användning kan bidra till ökad patientnytta och kostnadseffektivitet. Mot denna bakgrund har TLV i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med hälso- ekonomiska utvärderingar av medicintekniska produkter.