prop · H10391 · 2014-02-25 00:00:00 — Åtgärderna ska bland annat innefatta insatser under verkställigheten som syftar till att förbättra unga dömdas förutsättningar på arbetsmarknaden. Regeringen har i strategin för att stärka barnets rättigheter i som antogs 2010 uttalat att barns och ungas fysiska och psykiska integritet ska respekteras i alla sammanhang (prop 2009/10:232). I en rapport från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 2011 framkommer att barn i socioekonomiskt mer utsatta miljöer har en förhöjd risk att utsättas för våld. Inget barn ska behöva bli utsatt för våld och det är centralt att samhällets skydd fungerar för samtliga barn. Med utgångspunkt i betänkandet från (SOU 2009:68) skärptes bestämmelsen i socialtjänstlagen om barn som blivit utsatta för brott och för barn som bevittnat våld mot närstående. gäller att socialnämnden ansvarar för att ett barn som utsatts för brott, och dennes närstående, får det stöd och den hjälp som de behöver. ska enligt samma bestämmelse särskilt ansvara för att barn som bevittnat våld eller andra övergrepp mot närstående får det stöd och den hjälp som de behöver. För att få mer kunskap om barn som utsatts för våld gav regeringen i uppdrag att dels inhämta erfarenheter och åsikter från barn som utsatts för våld och andra övergrepp, dels att inhämta åsikter och erfarenheter från barn och unga som lever med skyddade personuppgifter. I årsrapporten från framkommer att det saknas information från myndigheterna direkt riktad och anpassad till barn och unga i olika processer inom t.ex. rättsväsendet, skolan, hälso- och sjukvården samt . Det gäller särskilt de barn som på olika sätt tvingas leva med hot och våld i sin vardag. Regeringen har därför gett i uppdrag att, i samverkan med , ta fram eller anpassa information om skydd och stöd direkt riktad till barn och unga som brottsoffer. Regeringen har vidare gett i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser för att i högre grad synliggöra barn som har bevittnat våld och andra övergrepp i nära relationer. Utbildningsinsatserna ska riktas till framför allt personal vid länspolismyndigheterna och . Syftet med uppdraget är att förbättra barnens möjligheter att få brottsskadeersättning men även annat stöd och skydd. Under föregående och innevarande mandatperiod har regeringen avsatt betydande resurser till olika åtgärder för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Som en del i regeringens kraftsamling för att motverka våld i nära relationer utsåg regeringen en nationell I samordnarens uppdrag ingår bl.a. att samla och stödja berörda myndigheter, kommuner, landsting och organisationer för att öka Skr. 2013/14:91 effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i arbetet mot våld i nära Uppdraget ska vara slutfört och redovisat senast . fördelar regeringen i utvecklingsmedel i syfte att kvalitetsutveckla arbete med stöd och hjälp till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld samt våldsutövare. Utsatthet hos barn ständigt i fokus Regeringen anser att utsatthet hos barn är ett område som ständigt ska uppmärksammas och prioriteras. De vidtagna åtgärderna förbättrar situationen för många utsatta barn, varav de ekonomiskt utsatta barnen kan antas vara en del. I syfte att ytterligare stärka några av de mest utsatta barnens situation har regeringen tagit initiativ till en handlingsplan för skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Denna presenteras under skrivelsens nästa kapitel. Regeringens insatser för stärkt stöd och skydd av utsatta barn ska tillsammans med åtgärderna inom övriga samhällsområden t.ex. den ekonomiska familjepolitiken, utbildningsområdet, hälso-och sjukvårdspolitiken, bostadspolitiken, kulturpolitiken, jämställdhetspolitiken samt barnrättspolitiken ses som en handlingsplan mot ekonomiskt utsatthet bland barn. Det fortsatta arbetet är dock något som måste ske på alla samhällsnivåer. Sammanfattande beskrivning: Alla barn ska ges likvärdiga möjlig- heter till utveckling, hälsa och goda levnadsvillkor. på såväl nationell och lokal nivå för att förebygga och minska eko- nomisk och därmed förknippad social utsatthet bland barn. insatser är dock angelägna. Då de flesta verksamheter som rör barn finns på lokal nivå har regeringen i syfte att stötta arbetet på lokal nivå denna dag beslutat att ge länsstyrelserna i län och län i uppdrag att genom en försöksverksamhet anpassad till de lokala förhållandena stödja kommunernas arbete med kommunala hand- lingsplaner mot ekonomisk utsatthet bland barn. även att föreslå hur kommunernas arbete i dessa frågor även fort- sättningsvis kan stöttas från regional nivå. Det är enligt regeringen mycket angeläget att ge alla barn likvärdiga möjligheter till utveckling, hälsa och goda levnadsvillkor. eller andra som är ansvariga för barnet bär huvudansvaret för att säker- ställa de levnadsvillkor som krävs för barnets utveckling. föräldrar och familj utgör själva grunden för ett barns välfärd, vilket bekräftas i , har samhället en viktig roll i att stödja och vid behov komplettera föräldrarna under barnets uppväxt. Det är i kommuner och landsting som de flesta verksamheter som rör Kommun- och landstingssektorn spelar en stor roll för att minska skillnaderna i uppväxtvillkor mellan barn som lever i hushåll med olika inkomstnivåer. Viktiga delar av den generella välfärden utgörs av sjukvård för barn och ungdomar och av subventionerad förskola och skola av hög kvalitet. Kommuner och landsting bidrar till att ge föräld- rarna stöd, både generellt och mer riktat, på olika sätt. Många av de beslut som har direkt bäring på situationen för eko- nomiskt utsatta barn fattas i kommunerna och det är också här det förebyggande arbetet till stor del sker. rapport att antalet barn i ekonomisk utsatthet har minskat och att det finns flera kommunala exempel på välfungerande arbete i frågan. Regeringen instämmer och ser gärna att fler exempel på att det går att göra förbättringar på nivå Det är i detta sammanhang även viktigt att kunna se vad som skyddar barn trots risk för ekonomisk utsatthet. att stora insatser görs på nivå och att det finns kommuner som aktivt och strukturerat arbetar med att förebygga att barn hamnar i Regeringen anser dock att fler kommuner kan arbeta mer aktivt och strukturerat för att motverka att barn hamnar i ekonomisk utsatthet och avser att stödja ett sådant arbete. Det är enligt regeringen av vikt att arbetet med att motverka och före- bygga att barn hamnar i ekonomisk utsatthet genomsyras av ett barn- Regeringen anser att utgör en grund i detta arbete och att strategin för att stärka barnets rättigheter i bör användas som ett verktyg för ett ökat barnrättsperspektiv i åtgärder och Regeringen avser därför stödja kommunerna att med utgångs- punkt i barnets rättigheter och strategin fortsätta med ett aktivt och strukturerat motverka att barn hamnar i ekonomisk utsatthet. Regeringen anser, som beskrivits tidigare, att det finns ett behov av en regional stödstruktur för att bidra till att barnets rättigheter kan till- godoses på lokal och regional nivå. Vidare finns det behov av att i högre grad följa upp utvecklingen av arbetet med genomförandet av barnkon- ventionen på lokal och regional nivå med utgångspunkt i strategin för att stärka barnets rättigheter i . Regeringen har därför denna dag, som tidigare nämnts, beslutat att ge i i uppdrag att i samverkan med övriga länsstyrelser lämna förslag på hur länsstyrelserna skulle kunna utgöra en regional stödstruktur för att bidra till att barnets rättigheter kan tillgodoses på lokal och regional nivå. Vidare ingår i uppdraget att lämna förslag på hur utvecklingen av arbetet med genomförandet av på lokal och regional nivå med utgångspunkt i strategin kan följas upp. Regeringen ser bl.a. frågan om barn i ekonomisk utsatthet som en prioriterad fråga inom ramen för en framtida regional stödstruktur som syftar till att sprida arbetssätt och metoder mellan kommuner och län för att tillgodose barnets rättigheter på lokal och regional nivå. Arbete för att förebygga och minska ekonomiskt utsatthet hos barn och den sociala utsatthet som detta kan medföra är, vilket beskrivits ovan, något som kräver insatser inom ett flertal olika politikområden. kommuner har tagit fram kommunala handlingsplaner mot ekono- misk utsatthet bland barn och detta arbete menar regeringen ligger i linje med strategin för att stärka barns rättigheter och bör stödjas. har därför denna dag besluta att ge länsstyrelserna i och Väster- bottens län i uppdrag att genom en försöksverksamhet anpassad till de Skr. 2013/14:91 lokala förhållandena stödja kommunerna i framtagandet av sådana I uppdraget ingår även att genom erfarenheter som kan dras inom ramen för uppdraget föreslå hur länsstyrelserna kan stötta kommunerna i dessa frågor. För att kunna utveckla det kommunala arbetet, t.ex. för att enklare kunna följa upp kommunala åtgärder och handlingsplaner, krävs att det finns indikatorer som på det lokala planet skildrar barns och ungas uppväxtvillkor. 18, som beskrivits i tidigare avsnitt i skrivelsen, är ett verktyg i detta arbete. Regeringen har som tidigare nämnts gett i uppdrag att komplettera 18 med fler indikatorer, bl.a. barn som berörs av vräkning och barn som bor i familjer med låg inkomststandard. Ytterligare ett verktyg är de öppna jämförelser som i samarbete med SKL har tagit fram på ett flertal områden för verksamhet. Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att se över öppna jämförelser för att se om ytterligare variabler behövs för att fånga ekonomisk utsatthet hos barn. I syfte att vidare stödja kommunerna i arbetet har regeringen tilldelat medel till en sammanslutning av kommuner, det så kallade . De ska utveckla och pröva indikatorer som rör ekonomisk utsatthet bland barn som kan användas i lokala barnbokslut eller liknande. Det är regeringens bedömning att detta sammantaget ger kommunerna goda villkor för att med ett barnrättsperspektiv fortsätta arbetet med att motverka ekonomisk och därmed social utsatthet hos barn. 6Handlingsplan för skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp Konventionen om barnets rättigheter () och det fakul- tativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi har etablerat en interna- tionell standard för barnets rättigheter med bestämmelser som ska för- säkra varje barn rätten att behandlas med respekt och skyddas mot varje form av utnyttjande och exploatering samt sexuella övergrepp. som har anslutit sig till konventionen är skyldiga att vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda barn mot exploatering och utnyttjande oavsett om barnet befinner sig inom de nationella gränserna eller utomlands. Det övergripande målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt del- aktighet och inflytande. Med barn och unga eller barn och ungdomar av- ses personer som inte fyllt , om inget annat anges. heter såsom de uttrycks i är utgångspunkten för Att förebygga och motverka att barn utsätts 2013/14:91 för sexuella övergrepp och sexuell exploatering har för regeringen länge varit en prioriterad fråga inom barnrättspolitiken. Den första handlingsplanen mot sexuell exploatering tillkom 1998 som ett resultat av världskongress i mot kommersiell sexuell exploatering av barn. Handlingsplanen har uppdaterats två gånger, 2001 och 2007. Regeringen aviserade i budgetpropositionen 2014 en handlingsplan mot exploatering och sexuella övergrepp mot barn (prop. 2013/14:1). I denna skrivelse presenterar regeringen en ny handlingsplan för skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp –2015. I jämförelse med tidigare handlingsplan omfattar den nya handlingsplanen även andra former av exploatering och övergrepp utöver sexuell exploatering, såsom exempelvis människohandel och utnyttjande av barn i tiggeri eller i kriminell verksamhet. Regeringens målsättning är att åtgärder och beslut som rör barn och unga ska genomsyras av ett barnrättsperspektiv genom ett strategiskt angreppssätt både på nationell, regional, lokal samt internationell nivå. Strategin för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232) ska vara ett verktyg i arbetet med denna handlingsplan. Lagstiftningen är statens främsta instrument för att garantera barnets rättigheter i verksamheter, beslut och åtgärder som rör det enskilda barnet och barn som kollektiv. Utöver lagstiftning krävs dock en kombination av åtgärder. Detta innebär åtgärder i form av att åstadkomma effektiva styrmedel och aktiva åtgärder för att åstadkomma förändring av de omständigheter som hindrar att barn får sina rättigheter tillgodosedda. Vidare krävs åtgärder i form av information, utbildning, samordning och uppföljning inom olika områden och på olika nivåer. Arbetet med att skydda barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp kräver insatser från aktörer på olika nivåer och inom olika verksamhetsområden såsom skolan, hälso- och sjukvården, och rättsväsendet. I denna handlingsplan redovisas en sammanfattning av de mest relevanta åtgärderna under i huvudsak perioden –2013 samt regeringens nya åtgärder –2015. I arbetet med att ta fram handlingsplanen har flera departement inom deltagit. har dessutom bjudit in berörda myndigheter och frivilligorganisationer för att ta del av deras erfarenheter, kunskap, synpunkter och förslag. De åtgärder som presenteras i denna handlingsplan ska leda till att öka kunskapen om barns utsatthet för människohandel, exploatering och sexuella övergrepp, att öka effektiviteten i arbetet för att skydda barn mot dessa kränkningar hos myndigheter och övriga relevanta aktörer samt att förbättra de svenska myndigheternas bidrag till det internationella samarbetet för skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Regeringens insatser 2007–2013 Sammanfattande beskrivning: Regeringen har –2013 vidtagit flera åtgärder i syfte att kontinuerligt förbättra skyddet för barn mot exploatering, sexuella övergrepp och människohandel. Åtgärderna har inneburit stärkt lagstiftning, ökad samordning bland berörda myndigheter, spridning av relevant kunskap till barn, vuxna och yrkesverksamma samt ett ökat internationellt samarbete. Regeringens arbete för att ge barn skydd mot all slags exploatering och sexuella övergrepp pågår kontinuerligt inom olika områden och bl.a. inom ramen för olika handlingsplaner. Flera åtgärder har genomförts eller pågår för stärkt stöd och skydd för barn som riskerar att utsättas för eller har utsatts för sexuella övergrepp, exploatering och människohandel. Åtgärderna handlar om stärkt stöd och skydd för barn genom lagstiftning, insatser mot dömda förövare och ökat samarbete mellan myndigheter. Vidare har utbildning till åklagare, poliser och andra yrkesgrupper genomförts för att öka kunskapen om människohandel, sexuell exploatering och sexuella övergrepp bland de yrkesverksamma som kommer i kontakt med barn som har blivit utsatta för sexuell exploatering och sexuella övergrepp. Insatser som riktar sig direkt till barn för att öka deras kunskap om sina rättigheter har också genomförts. Frivilligorganisationer, resebranschen och it-branschen har också bidragit med viktiga insatser bl.a. för att öka kunskapen. Regeringen har tidigare redovisat åtgärderna inom ramen för den andra uppdaterade versionen av den Nationella handlingsplanen mot sexuell exploatering av barn i en bilaga till propositionen Strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232). Vidare har regeringen rapporterat vidtagna åtgärder –2012 i femte periodiska rapport till för barnets rättigheter (). Rapportens innehåll behandlade i synnerhet de frågeställningar som tagits upp av i dess sammanfattande slutsatser avseende genomförande av samt bl.a. sammanfattande slutsatser avseende fakultativt protokoll till konventionen om barnets rättigheter om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi. De synpunkter och rekommendationer som bl.a. lämnar är inte juridiskt bindande, men har stor betydelse som vägledning för staternas arbete med konventionen på nationell nivå. fick 2009 och 2011 rekommendationer från rörande barn som utsätts för människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Rekommendationerna handlade bl.a. om att stärka lagstiftningen, att på ett systematiskt sätt samla in uppgifter, att sprida kunskap och ge barn och unga information om sina rättigheter. Vidare rekommenderades att vidta åtgärder för att ge barn som utsätts för människohandel, exploatering och sexuella övergrepp det stöd och skydd de behöver samt att verka för internationell samverkan kring dessa frågor. Nedan följer en sammanfattning av de mest relevanta åtgärderna som har vidtagits under i huvudsak perioden –2013. Att bekämpa människohandel med barn På finns en särskild ambassadör med uppgift att samordna insatser mot människohandel. En studie har gjorts om arbetet mot människohandel inom FN-systemet och hur samordningen sker mellan de olika organisationerna. Denna studie presenterades vid gene- ralförsamlingens högnivåmöte om människohandel . stöd ges också till mot droger och brottslighet (UNODC) för att de skall kunna stödja fattiga länders arbete mot män- Bidrag har utgått till UNODC:s arbete att kartlägga om- fattningen av människohandeln i världen och till den rapport som Särskilt stöd har också utgått till FN:s fond för stöd till offer för människohandel. I EU:s fleråriga program för området frihet, säkerhet och rättvisa (Stockholmsprogrammet) som antogs 2009 återkommer frågan om män- niskohandel i flera sammanhang. Det gäller bl.a. barns rättigheter, män- niskohandel, och organiserad brottslighet som utgör hot mot EU:s inre säkerhet och som bör vara föremål för viss harmoniserad lagstiftning. Problemet bör enligt programmet angripas genom en samordnad och en- hetlig hantering som också bör innefatta bl.a. yttre förbindelser, utveck- lingssamarbete, sociala frågor och sysselsättning. Europeiska kommissionen presenterade en strategi för bekämpning av människohandel med fem fokusområden: - Identifikation samt stöd och skydd till offer för människohandel, - förstärkt förebyggande arbete mot människohandel, - ökade antal åtal mot människohandel, - ökad samordning och samarbete mellan nyckelaktörer och en sam- - ökad kunskap och effektiva motåtgärder mot nya utvecklingstenden- ser inom alla former av människohandel. Människohandel är ett av de prioriterade brottsområden som EU:s inrikes- och justitieministrar fastställt för perioden –2017 för före- byggande och bekämpning av organiserad brottslighet utifrån Europol:s hotbildsrapport (SOCTA). Den svenska deltar aktivt i detta arbete. gränsöverskridande brottslighet, bl.a. människohandel, är också ett prio- riterat område i . Strategin, som antogs under ordförandeskap i ministerrådet 2009, syftar till att fördjupa samarbetet om miljön, transporter, företagande och säkerhet i regionen. Inom EU har också antagits och rådets direktiv 2011/36/EU av om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut /629/RIF. bedömning var att det inte krävdes några lagändringar för att uppfylla åtagandena enligt direktivet. ratificerade konvention om bekämpande av människohandel. Syftet med konventionen är att bekämpa människohandel genom att konstruera ett fullständigt regelverk när det gäller skydd och hjälp till offer för människohandel, att garantera effektiva brottsutredningar och åtal samt att främja internationellt samarbete mot människohandel. För att säkerställa ett effektivt genomförande av bestämmelserna tillhandahåller konventionen också en övervakningsmekanism (). En första utvärdering av hur lever upp till konventionen inleddes . Utvärderingen har bl.a. omfattat besök i av där kontakter ägt rum med , berörda myndigheter och andra aktörer. kommer att anta en rapport över hur har genomfört konventionen. Ny utformning av människohandelsbrottet Människohandelsbrottet fick en ny utformning som innebär en tydligare och mer ändamålsenlig brottbeskrivning. Ändringarna innebar bl.a. att kravet på att gärningsmannen genom handelsåtgärden ska ta kontroll över offret har tagits bort. Vidare har kravet på dubbel straffbarhet för att svensk domstol ska kunna döma för människohandel begången utomlands tagits bort. Straffansvar för människohandel med barn omfattar den som rekryterar, transporterar, överför, inhyser eller tar emot ett barn i syfte att han eller hon ska exploateras för sexuella ändamål, avlägsnande av organ, krigstjänst, tvångsarbete eller annan verksamhet i en situation som innebär nödläge för den utsatte. Bestämmelsen omfattar såväl människohandel som begås inom landet som gränsöverskridande handel. Regeringen har genom handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål 2007–2010 (skr. 2007/08:167) vidtagit omfattande åtgärder för att bekämpa dessa företeelser. Den satsning som påbörjades under föregående mandatperiod fortsätter. Nuvarande insatser tar avstamp i handlingsplanen och för att säkerställa långsiktighet i arbetet har fleråriga uppdrag lämnats till ett antal myndigheter. Regeringen överlämnade skrivelsen Jämställdhetspolitikens inriktning 2011–2014 (skr. 2011/12:3) till . Arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål har fortsatt hög prioritet i regeringens jämställdhetsarbete. En viktig åtgärd har varit att öka kunskapen hos berörda myndigheter och samverkan dem emellan. Barn och ungdomar som utsätts för våld eller bevittnar våld är en av målgrupperna inom detta arbete. Såväl flickor och unga kvinnor som pojkar och unga män utnyttjas i prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Barn är speciellt sårbara för utnyttjanden av olika slag, bl.a. på grund av sin beroendeställning gentemot vuxna. Särskilda åtgärder riktades mot barn och unga. Regeringen gav därför bl.a. i uppdrag att i samverkan med andra berörda myndigheter ta fram gemensamma nationella riktlinjer för samverkan vid utredningar kring barn som varit utsatta för brott och då särskilt människohandel. Även beviljades medel i syfte att sprida skriften Kan det vara människohandel – riktlinjer som ska göra det lättare att uppmärksamma barn som utsatts för människohandel och som organisationen tagit fram tillsammans med . En revidering av skriften skedde 2013 av i och . Samordning kring prostitution och människohandel har i uppdrag att vara nationell rapportör i frågor som rör människohandel. I uppdraget ingår bl.a. att samla in uppgifter om omfattningen av människohandel i och mellan och andra länder. , som utgör den svenska polisens nationella kontaktpunkt i internationella ärenden samarbetar nära med bl.a. , Europol och genom polissambandsmän. har i i uppdrag att vara nationell samordnare rörande prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Inom ramen för uppdraget ska i verka för stärkt samverkan mellan myndigheter, kommuner, frivillig- och intresseorganisationer samt andra nationella och internationella aktörer, inklusive . utvidgade regeringen i uppdrag att på nationell nivå samordna det arbete som bedrivs mot människohandel. Utvidgningen innebär att uppdraget även omfattar människohandel som syftar till avlägsnande av organ, krigstjänst, tvångsarbete eller annan verksamhet i en situation som innebär nödläge för den utsatte. Vidare innebär utvidgningen att uppdraget även omfattar att säkerställa att barn som är utsatta för eller riskerar att utsättas för människohandel får det stöd och skydd de behöver och att deras rättigheter tas tillvara. Uppdraget omfattar även de barn som är indirekt drabbade av för människohandel. Det nuvarande uppdraget pågår . gav regeringen i uppdrag att utvärdera arbetet mot prostitution och människohandel vid i . Statskontoret ska utvärdera hur arbetet har genomförts utifrån uppdragen. Utvärderingen ska även innehålla en bedömning av effektiviteten i verksamheten och dess organisering.