prop · H103144 · 2014-03-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:144 Lag om sprängämnesprekursorer och redovisning av krisberedskapens utveckling Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU-förordningen om sprängämnesprekursorer, dvs. kemiska ämnen som finns tillgängliga på marknaden och som tillsammans med andra ämnen kan användas för tillverkning av sprängämnen. EU-förordningen syftar till att motverka olaglig tillverkning av sprängämnen genom att begränsa allmänhetens tillgång till vissa kemikalier. EU-förordningen om sprängämnesprekursorer är direkt tillämplig i , men den kräver vissa kompletterande bestämmelser när det gäller bl.a. utpekande av myndigheter och sanktioner för överträdelser av förordningen. I propositionen lämnas förslag på sådana bestämmelser. De ämnen som nämns i bilaga I till EU-förordningen får inte tillhandahållas till, införas, innehas eller användas av enskilda personer. Medlemsstaterna får dock göra undantag från förbudet genom att inrätta ett tillstånds- eller ett registreringssystem. Regeringen föreslår att ett tillståndssystem ska inrättas för väteperoxid, nitrometan och salpetersyra över de koncentrationsgränser som anges i bilaga I. Dessutom innehåller den nya lagen bestämmelser om tillsyn samt bemyndiganden. Lagen föreslås träda i kraft . Propositionen innehåller också en redovisning och bedömning av krisberedskapens utveckling. I detta sammanhang redogörs bl.a. för den enskilda människans roll i krisberedskapen, utvecklingen av arbetet med risk- och sårbarhetsanalyser och resultatmål samt av samverkan och samverkansförmåga. Vidare redogör regeringen för arbetet med att förbättra förutsättningarna för att ge och ta emot internationellt stöd vid kriser samt för det arbete som bedrivs inom området skydd mot olyckor. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om sprängämnesprekursorer 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen ........................................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Utgångspunkter för krisberedskapen............................................... Vad är krisberedskap? Därför behöver vi en krisberedskap ................................. Samlad bedömning av krisberedskapen i samhället ......... Den enskilda människans roll i krisberedskapen ............................ Risk- och sårbarhetsanalyser samt resultatmål................................ Samverkan och effektivt resursutnyttjande ..................................... Stärkt samverkan och samverkansförmåga ...................... 8.2Helhetssyn på behov och tillgänglighet avseende resurser för krishantering.................................................. Samverkan med Försvarsmakten...................................... Internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser ................... Skydd av samhällsviktig verksamhet m.m. ..................................... Skydd mot olyckor .......................................................................... Kemiska, biologiska, radiologiska, nukleära och explosiva ämnen 13.1Beskrivning av aktuella ämnen och deras användnings- Lagstiftning om kemikalier inom Lagen om transport av farligt gods 13.2.3Lagen om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalie- Lagen om brandfarliga och explosiva varor .... Överväganden och förslag................................................ Verkställande av EU-förordningen.................. Syfte, tillämpningsområde och definitioner.... Val av system ................................................. Ekonomiska aktörers skyldighet att kräva att tillstånd uppvisas och att märka för- Registrering av transaktioner .......................... Ekonomiska aktörers skyldighet att rapportera misstänkta transaktioner, betydande försvin- nanden och stölder .......................................... möjlighet att ändra i bilagorna till EU- förordningen om sprängämnesprekursorer ... Övergångsbestämmelse och översyn ............ Behandling av personuppgifter..................... Konsekvenser av förslagen ............................................ Förslaget till lag om sprängämnesprekursorer ............... 14.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen ...................................... Bilaga 1 och rådets förordning (EU) 98/2013 ..................................................................... Bilaga 2 Lagförslagen i promemorian Kompletterande bestämmelser till EU-förordningen om sprängämnesprekursorer (DS Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna (DS 2013:39) ............ Förkortningar och definitioner ........................................... Sektorsvisa genomgångar av krisberedskapen ................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om sprängämnesprekursorer, 2.lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om sprängämnesprekursorer Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser som kompletterar och rådets förordning (EU) nr 98/2013 av om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer1. 2 § Med ämne, blandning, tillhandahållande, införsel, användning, enskild person, misstänkt transaktion, ekonomisk aktör och sprängämnesprekursorer som omfattas av restriktioner avses i denna lag detsamma som i artikel 3 i och rådets förordning (EU) nr 98/2013. 3 § Trots förbudet i artikel 4.1 i och rådets förordning (EU) nr 98/2013 får enskilda personer ges tillstånd att förvärva, införa, inneha och använda väteperoxid, nitrometan och salpetersyra, och blandningar som innehåller dessa ämnen, över de koncentrationsgränser som anges i bilaga I till och rådets förordning (EU) nr 98/2013. 4 § Frågor om tillstånd prövas av den myndighet som regeringen bestämmer (tillståndsmyndigheten). 5 § Behörig myndighet enligt artikel 4.6 i och rådets förordning (EU) nr 98/2013 är den myndighet som regeringen bestämmer. 1 EUT L 39, 9.2 2013, s. 1 (Celex 32013R0098). 2013/14:144 Tillsyn 6 § En kommun ska ansvara för tillsynen över att bestämmelserna i artiklarna 4.7 och 5 i och rådets förordning (EU) nr 98/2013 följs inom kommunen. 7 § En tillsynsmyndighet har rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen. En tillsynsmyndighet har rätt att få tillträde till lokaler där den ekonomiska aktören bedriver sin verksamhet. Detta gäller dock inte utrymmen som utgör någons bostad. ska lämna den hjälp som behövs för att tillsynen ska kunna genomföras. 8 § En tillsynsmyndighet får meddela de förelägganden som behövs för att och rådets förordning (EU) nr 98/2013 ska följas. Ett beslut om föreläggande får förenas med vite. 9 § En kommun får träffa avtal med en annan kommun om att de uppgifter som kommunen har enligt denna lag helt eller delvis ska utföras av den andra kommunen. En kommun får efter överenskommelse med en annan kommun även uppdra åt en anställd i den andra kommunen att besluta på kommunens vägnar i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden, dock inte sådana ärenden som avses i 6 kap. 34 § kommunallagen (1991:900). Bestämmelserna i 6 kap. 24–27 §§ och 35 § kommunallagen om jäv och anmälan av beslut till nämnd ska tillämpas på den som prövar sådana ärenden. 10 § Den myndighet som regeringen bestämmer ska vara nationell kontaktpunkt enligt artikel 9.2 i och rådets förordning (EU) nr 98/2013. 11 § Avgift får tas ut för tillståndsprövning och tillsyn enligt denna lag. 12 § Den som bryter mot förbudet i artikel 4.1 i och rådets förordning (EU) nr 98/2013 genom att tillhandahålla, förvärva, inneha eller använda sprängämnesprekursorer som omfattas av restriktioner, utan att tillstånd enligt 3 § denna lag meddelats, döms till böter eller fängelse i högst . Om gärningen begås av oaktsamhet döms det till böter. Om ett brott enligt första stycket är att anse som grovt är straffet fängelse, lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen avsett särskilt stor mängd, annars varit av särskilt farlig art eller inneburit en betydande risk för att sprängämnesprekursorerna hade kunnat komma till brottslig användning. 13 § Den som inte rapporterar misstänkta transaktioner eller försök till sådana eller betydande försvinnanden eller stölder i enlighet med artikel 9.3 eller 9.4 i och rådets förordning (EU) nr 98/2013 döms till böter eller fängelse . Om gärningen begås av grov oaktsamhet döms det till böter. 14 § I ringa fall ska det inte dömas till ansvar enligt denna lag. Till ansvar enligt 12 § första stycket eller enligt 13 § döms det inte om ansvar för gärningen kan dömas ut enligt , lagen (2000:1225) om straff för smuggling eller lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. 15 § En sprängämnesprekursor som varit föremål för brott enligt denna lag ska förklaras förverkad, om det inte är uppenbart oskäligt. Även utbyte av ett sådant brott ska förklaras förverkat, om det inte är uppenbart oskäligt. Om en sprängämnesprekursor enligt denna lag förklaras förverkad, får även dess förpackning förklaras förverkad. 16 § Egendom som använts som hjälpmedel vid brott enligt denna lag får förklaras förverkad, om det behövs för att förebygga brott enligt denna lag eller om det annars finns särskilda skäl. I stället för egendomen får dess värde förklaras förverkat. 17 § beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. beslut enligt denna lag får överklagas till . beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 18 § Ett beslut om återkallelse av ett tillstånd gäller om inget annat anges i beslutet. 19 § Regeringen, eller efter regeringens bemyndigande en förvaltningsmyndighet eller en kommun, får meddela föreskrifter om 1. uppgifter som en ansökan om tillstånd ska innehålla, 2013/14:144 2. hantering av tillstånd, 3.erkännande av tillstånd som meddelats av de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater enligt artikel 7.6 i och rådets förordning (EU) nr 98/2013, 5.avgiftens storlek för tillstånd enligt denna lag, och 6.märkning av förpackningar som innehåller sprängämnesprekursorer som omfattas av restriktioner. Kommunen får meddela föreskrifter om avgifternas storlek enligt denna lag när det gäller kommunernas tillsynsverksamhet. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:701) Prop. 2013/14:144 om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen att 3, 4 och 19 §§ ska ha följande lydelse. Lagen är tillämplig endast beträffande följande varor: 1.krigsmateriel som avses i lagen (1992:1300) om krigsmateriel, och produkter som avses i lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd, 2.narkotika som avses i narkotikastrafflagen (1968:64), 3.vapen och ammunition som avses i vapenlagen (1996:67), 4.injektionssprutor och kanyler, 5.dopningsmedel som avses i lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel, 6.springstiletter, springknivar, knogjärn, kaststjärnor, riv- eller nithandskar, batonger, karatepinnar, blydaggar, spikklubbor och liknande, 7.kulturföremål som avses i 5 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m., 8.hundar och katter för annat ändamål än handel, 9.spritdrycker, vin, starköl och andra jästa alkoholdrycker, teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat enligt alkohollagen (2010:1622), samt tobaksvaror vid kontroll av åldersgränsen i 13 § tobakslagen (1993:581), 10.nötkreatur, svin, får, getter, fjäderfän, fisk och reptiler, 11.andra djur än sådana som anges ovan och produkter av djur, om det finns särskild anledning att misstänka att smittsam sjukdom förekommer, att djuret eller djurprodukten på annat sätt utgör en allvarlig hälsorisk för människor eller djur, att medföljande dokument är ofullständiga eller felaktiga, att erforderliga dokument saknas eller att de villkor som i övrigt gäller för införseln inte är uppfyllda, 12.barnpornografi enligt lagen (1998:1443) om förbud mot införsel och utförsel av barnpornografi, 13.varor som avses i lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga 14. varor som ska beskattas enligt lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror. 14.varor som ska beskattas enligt lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror, 15.sprängämnesprekursorer enligt artikel 4.1 i och rådets förordning (EU) nr 98/2013 om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer 1 Senaste lydelse 2010:1628. och 3 § lagen (2014:000) om Den som från ett annat EU-land till Den som för in en vara från ett för in en vara skall anmäla annat EU-land till ska varan till , om varan anmäla varan till om omfattas av ett förbud mot införsel varan omfattas av ett förbud mot eller ett villkor för införsel som inte införsel eller ett villkor för införsel är uppfyllt eller om varan förs in som inte är uppfyllt eller om varan med stöd av ett tillstånd som förs in med stöd av ett tillstånd som föranletts av oriktig uppgift eller meddelats på grund av en oriktig underlåtenhet att lämna föreskriven uppgift eller en utelämnad före- Sådan anmälan skall också göras av den som från till ska göras också av den som för ut ett annat EU-land för ut en vara en vara från till ett annat som omfattas av ett förbud mot EU-land om varan omfattas av ett utförsel eller ett villkor för utförsel förbud mot utförsel eller ett villkor som inte är uppfyllt eller en vara för utförsel som inte är uppfyllt som förs ut med stöd av ett tillstånd eller om varan förs ut med stöd av som föranletts av oriktig uppgift ett tillstånd som meddelats på grund av en oriktig uppgift eller en utelämnad föreskriven uppgift. Den som från ett annat EU-land Den som från ett annat EU-land till för in eller från till för in eller från till ett sådant land för ut en vara till ett sådant land för ut en vara som avses i 3 § 1, 3, 8, 10 eller 11 som avses i 3 § 1, 3, 8, 10 eller 11, skall dock alltid anmäla varan till eller 15 när det gäller tillstånds- lagen (2014:000) om sprängämnesprekursorer, ska dock alltid anmäla varan till . Anmälan enligt första stycket ska skall ske utan dröjsmål vid göras utan dröjsmål vid närmaste Regeringen eller, efter regeringens eller, efter regeringens bemynd- närmare föreskrifter om an- första och andra styckena. och andra styckena. 2 Senaste lydelse 2003:811. Till böter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet låter bli att 1. göra en anmälan enligt 4 § när 1. göra en anmälan enligt 4 § när en en vara som avses i 3 § 3 förs in vara som avses i 3 § 3 eller 15 när det gäller tillståndspliktiga spräng- ämnesprekursorer enligt 3 § lagen (2014:000) om sprängämnesprekur- sorer förs in till , 2.stanna på en tulltjänstemans anmaning enligt 5 §, eller 3.lämna uppgifter och visa upp handlingar för en tulltjänsteman enligt 6 §. I ringa fall ska inte dömas till I ringa fall ska det inte dömas Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2012:307. 2013/14:144 3 Ärendet och dess beredning Som ett led i Europeiska unionens strategi för kampen mot terrorism antog en handlingsplan för bättre sprängämnessäkerhet (Rådets dokument 8311/08), där framtida åtgärder inom detta område angavs. En sådan åtgärd var att inrätta en ständig kommitté för prekursorer som under kommissionens ledning skulle överväga åtgärder och utarbeta rekommendationer om regler för sprängämnesprekursorer. Kommittén identifierade en rad sprängämnesprekursorer och rekommenderade att lämpliga åtgärder skulle vidtas på unionsnivå. enades därefter om att en lagstiftning behövde utarbetas för att täcka farorna i samband med sprängämnesprekursorer. presenterade kommissionen ett förslag till och rådets förordning om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer. behandling antog och rådet förordning (EU) nr 98/2013 av om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer. EU-förordningen trädde i kraft och ska tillämpas fullt ut . Förordningen är publicerad i Europeiska unionens officiella tidning (EUT) och finns i svensk lydelse, se bilaga 1. EU-förordningen om sprängämnesprekursorer är till alla delar bindande och direkt tillämplig i och övriga medlemsstater i Europeiska unionen (EU) samt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. EU-förordningen om sprängämnesprekursorer ska alltså inte genomföras genom nationell normgivning. För svenskt vidkommande krävs dock vissa kompletterande bestämmelser. Inom Försvarsdepartementet har departementspromemorian Kompletterande bestämmelser till EU-förordningen om sprängämnesprekursorer (Ds 2013:39) utarbetats. Där föreslås kompletterande bestämmelser när det gäller bl.a. utpekande av myndigheter och sanktioner för överträdelse av EU-förordningen. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Faktaunderlag till promemorian har, förutom det underlag som publicerats av EU:s institutioner, inhämtats genom att tillverkare och importörer av väteperoxid, nitrometan och salpetersyra fått besvara ett antal frågor. Frågorna och svaren finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (Fö2013/63/SSK). Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (Fö2013/1246/RS). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissen har vidare vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Redovisning av krisberedskapens utveckling försvarsutskott har i betänkandet Regeringen och krisen angett att det är önskvärt att hålls informerad om samhällets krisberedskap och de förhållanden som kan påverka samhällets säkerhet (2008/09:RRS5, bet. 2008/09:FöU6, rskr. 2008/09:209). propositionen för (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2008/09:104) redovisade regeringen sin avsikt att återkomma till om det fortsatta arbetet med samhällets krisberedskap, vilket regeringen gjorde i skrivelsen Samhällets krisberedskap – stärkt samverkan för ökad säkerhet (skr. 2009/10:124). denna proposition en redovisning av krisberedskapens utveckling till Att stärka samhällets robusthet är en viktig del i krisberedskaps- och Ett robust samhälle ska ha god förmåga att förebygga, motstå och hantera olyckor och kriser samt återhämta sig och dra lärdom när sådana ändå inträffar. Att stärka samhällets robusthet handlar till stor del om att få samhällets samlade resurser att verka på ett så effektivt sätt som möjligt även i krissituationer. Ansvaret för detta är gemensamt. handlar om samverkan och samordning i ett brett perspektiv. Hela samhället måste ta ansvar för att öka samhällets robusthet genom att med hög riskmedvetenhet samordnat stärka samhällets förmåga att motstå och hantera kriser. Utgångspunkten är att samhället ska vara förberett på att även det oförutsägbara kan inträffa. terrordåd och andra allvarliga samhällsstörningar kan komma utan Krisberedskap kan beskrivas som förmågan att förebygga, motstå och har en stabil grund att stå på när det gäller hanteringen av olyckor och kriser där övning, planering och samverkan i vardagen är en viktig förutsättning för att samhället ska fungera även vid krissituationer. av flera hårda stormar. Vindhastigheter uppmättes över nivån för Stormarna påverkade framför allt elförsörjningen och Goda förberedelser och fungerande samverkan i de drabbade regionerna har gett resultat. Lärdomar från tidigare händelser – framför allt stormen – har omsatts i konkreta åtgärder. det åtgärder för att minska sårbarheten inom eldistributionen, exempelvis att ledningar i luften har ersatts av ledningar nedgrävda i marken. det utvecklingsarbete som har genomförts för att motstå och hantera kriser har konsekvenserna av stormarna begränsats. I sakens natur ligger dock också att arbetet med planering och förmågeutveckling aldrig kommer att nå en slutpunkt. stor del av det fortsatta arbetet om att fortsatt förbättra förmågan att motstå och hantera allvarliga olyckor och kriser. Det finns ett fortlöpande behov av utveckling och anpassning i takt med att omvärlden och hoten mot vår säkerhet förändras. För att möta denna osäkerhet fortsätter arbetet med att utveckla en generell krisberedskap. Regeringen bedriver ett systematiskt arbete för att stärka krisberedskapen och mycket har hänt under dessa år. Bland annat har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och kansliet för krishantering i inrättats. Myndigheter och andra berörda aktörer inom krisberedskapen har blivit bättre på att samverka och att arbeta koordinerat. I takt med att samhället förändras, så förändras också förväntningarna på krisberedskapen. Därför måste krisberedskapen följa samhällsutvecklingen – det handlar om teknikutveckling, demografiska mönster, infrastruktur och kommunikationsmöjligheter. I denna utveckling gäller det att, bl.a. i risk- och sårbarhetsanalysarbetet urskilja både stora och små mönster; att identifiera och följa de utbredda och stora dragen, men även att ta hänsyn till undantagen. Händelser i vår omvärld påverkar även oss i . Terrorattacken i visar bl.a. på behovet av att utveckla t.ex. rutiner för samverkan som gör att samhällets samlade resurser kan användas vid kriser. Behovet av att samverka och samarbeta tydliggjordes av 22- julikommissionens rapport (NOU 2012:14) efter attentaten. Att tillvarata erfarenheter och lärdomar från terrordåden i har varit en prioritering i det svenska arbetet med krisberedskapen. Beskrivningen av hanteringen av händelserna är delvis berättelsen om resurser som inte fann varandra. En målsättning med det fortsatta arbetet i är att hanteringen av en inträffad allvarlig olycka eller kris i efterhand ska kunna beskrivas med orden – resurserna som fann varandra. Det kräver fortsatt arbete med övning, planering och samverkan. har och omvärlden fått uppleva att det finns kunskap, utrustning och lagliga ämnen i samhället som kan användas i illasinnade syften. Det räcker med att sammanföra vissa ämnen, så kallade sprängämnesprekursorer för att t.ex. skapa hemmagjorda sprängämnen som kan utgöra en fara för allmänheten. Regeringen vill att det nationella samarbetet och kompetensuppbyggnaden kring dessa frågor ska stärkas och utvecklas i syfte att förebygga brott. antog och rådet förordning (98/2013) om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer som syftar till att begränsa allmänhetens tillgång till dessa ämnen. I denna proposition behandlas de svenska kompletterande bestämmelserna till EU- förordningen. Vidare redovisar regeringen i denna proposition exempel på hur krisberedskapen har utvecklats sedan alliansregeringen tillträdde . Särskilt fokus ligger på åtgärder som regeringen har vidtagit under den senaste mandatperioden för att utveckla arbetet med krisberedskapen. Lagförslaget avseende sprängämnesprekursorer och den utveckling av krisberedskapen som redovisas finansieras inom ramen för befintliga resurser. En gemensam värdegrund för krisberedskapen är en viktig framgångsfaktor för effektiv krishantering. Arbetet som bedrivs för att nå målen för krisberedskapen har sin utgångspunkt i ansvars-, närhets- och likhetsprincipen. Det ansvar som alla aktörer har att också samverka uttrycks som en del av ansvarsprincipen. Regeringen bedömer att det för en god krisberedskap krävs att berörda aktörer samverkar såväl i det förebyggande och förberedande arbetet under normala förhållanden, som i arbetet med att hantera en kris.