prop · H103154 · 2014-03-18 00:00:00 — Arbete framåt: Inom exportfrämjandet är det fortsatt viktigt att bidra till att öka svenska företags intresse att handla med och investera i nya marknader som växer fram där fattigdomen minskar, eller där behoven är stora av nya lösningar och produkter för fattiga människor. Bolag med statligt ägande behöver, för att säkra ett långsiktigt värdeskapande, även fortsatt hantera risker, möjligheter, krav och utmaningar inom området hållbart företagande. I sin roll som ägare kommer staten därför fortsatt betona och fördjupa integreringen av frågor om hållbart företagande i bolagstyrningen. En viktig EU process framöver är införlivandet av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter inklusive inom . Global utmaning: Migrationsströmmar Cirkulär migration till och från och EU Mål: Öka de positiva effekterna för utvecklingsländer av cirkulär migration till och från och EU Regeringen bedömer att cirkulär migration till och från och EU fortsatt är viktig för att ta tillvara migrationens potential för utveckling. Genom åtgärder för att underlätta cirkulär migration av arbetskraftsinvandrare, studenter och andra kategorier av migranter kan positiva utvecklingseffekter av migration främjas. diasporagruppers utvecklingsarbete är också en viktig del av detta arbete. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande. På nationell nivå är migrationen och utveckling integrerat i arbete med migrationsfrågor. Ett exempel är i reglerna för arbetskraftsinvandring där migrationens utvecklingseffekter är inkluderat. Ett annat exempel är regeringens arbete med genomförandet av förslag från slutbetänkandet från den parlamentariska utredningen om cirkulär migration och utveckling (SOU 2011:28). Genomförandet omfattar såväl författningsändringar som satsningar på att stärka myndigheternas arbete på området. Inom EU arbetar regeringen med uppföljning av åtgärder om migration och utveckling inom EU:s s.k. Stockholmsprogram. –2014 är ordförande i forumet för migration och utveckling (GFMD) vars syfte är att främja en internationell dialog på området migration och utveckling. Under det svenska ordförandeskapet lyfts bl.a. samstämmighet mellan migration och utveckling samt cirkulär migration fram. En av de viktigaste svenska prioriteringarna under ordförandeskapet är att öka utvecklingsfokus i GFMD. Det svenska ordförandeskapet i GFMD samt FN:s högnivådialog om migration och utveckling har bidragit till att ytterligare tydliggöra regeringens politik för migration och utveckling. Sammantaget är bedömningen att regeringen fortfarande har kommit långt när det gäller politikens utformning och utförande. Etablerade nätverk finns i frågan mellan berörda aktörer. Det finns dock fortsatt ett behov av tydligare vägledning från regeringen till berörda myndigheter om behovet av att avsätta resurser för, och aktivt arbeta med, att stärka utvecklingseffekterna av migration. Sammantaget gör detta att regeringen bedömer att det fortfarande finns vissa brister när det gäller samordning och samverkan. Den kartläggning och analys som har gjorts inom ramen för den parlamentariska kommittén för cirkulär migration och utveckling har bidragit till ökad kunskap på området. Regeringen har i budgeten avsatt pengar för att ge i uppdrag till att i samverkan med genomföra en kartläggande studie gällande migrationsrelaterad statistik. Detta tillsammans med den rapportering av statistik om arbetskraftsinvandring som redan gör är exempel på att regeringen har kommit långt när det gäller kunskap och analys vilket är en uppgradering (från bedömningen 2012). Arbete framåt: Regeringen kommer att ge tydligare vägledning till berörda myndigheter om utvecklingsperspektivet i migrationsfrågorna. Den kunskap och analys, liksom de nätverk som i GFMD har bidragit till, ska framåt tas tillvara, både nationellt och internationellt, bl.a. genom att en arbetsgrupp för migration och utveckling tillsätts. En arbetsgrupp bör bestå av berörda departement och myndigheter, och en central uppgift blir att stödja Sida och i deras samarbete kring migrationens betydelse för utveckling. På EU-nivå kommer fortsatt att arbeta aktivt med att bredda synsättet inom EU genom att verka för en diskussion som fokuserar på spontan migration, i linje med det svenska sättet att betrakta cirkulär migration. Detta sker inte minst inom ramen för de regionala migrationsdialogerna inom EU:s övergripande strategi för migration och rörlighet i EU:s yttre förbindelser. Vidare verkar för att konkretisera och operationalisera samarbete om cirkulär migration med tredjeländer för att öka de positiva utvecklingseffekter som cirkulär migration kan ha för ursprungs-, transit och destinationsländer. Detta arbete kan omfatta projekt om cirkulär migration inom t.ex. EU:s partnerskap för rörlighet med tredjeländer i EU:s närområde. Remitteringar från till utvecklingsländer Mål: Verka för säkrare och billigare remitteringar från till utvecklingsländer samt öka utvecklingseffekterna av dessa Regeringen bedömer att remitteringar till låg- och medelinkomstländer fortsatt är en viktig del i arbetet med att ta tillvara utvecklingspotentialen i migration. Remitteringar kan bidra till att minska fattigdom och till investeringar i bl.a. hälsa och utbildning. Fokusområdet inriktas både på att främja säkrare och billigare remitteringar samt att stärka remitteringarnas utvecklingseffekter. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande. På nationell nivå gav regeringen i uppdrag att upprätta en webbaserad informationstjänst som innebär att konsumenten kan jämföra avgifter som olika betaltjänstleverantörer begär för att föra över en viss summa pengar från till ett låg- eller medelinkomstland. Syftet är att göra det möjligt för konsumenten att hitta den säkraste, bästa och billigaste tjänsten. Inom EU arbetar med frågan om att öka utvecklingseffekterna av remitteringar. framhåller betydelsen av att utvecklingssamarbeten och projekt gällande remitteringar genomförs tillsammans med partnerländer, inom ramen för EU:s övergripande strategi för migration och rörlighet, där migration och utveckling är ett av fyra tematiska huvudområden. Under det svenska ordförandeskapet 2013–2014 för Globala forumet för migration och utveckling (GFMD) är remitteringar ett prioriterat område. Den sammantagna bedömningen är att regeringen kommit relativt långt när det gäller politikens utformning och utförande vilket är en uppgradering (från bedömningen 2012). I syfte att samla berörda aktörer och utbyta kunskap om remitteringar från anordnade regeringen ett seminarium. Värdar för seminariet var bistånds-, migrations- och konsumentministrarna. Deltog gjorde även liksom representanter från banker och andra betalningstillhandahållare, forskare samt medlemmar i diasporaorganisationer i . Seminariet var ett led i arbetet med att säkra ett tydligt ägarskap för frågor som rör remitteringar inom . Det svenska ordförandeskapet i GFMD har inneburit att departementen inom i större utsträckning än tidigare samverkar. Sammantaget är bedömningen att regeringen fortsatt har kommit relativt långt när det gäller samordning och samverkan. Regeringen har tillsatt en delegation för migrationsstudier som ska belysa sambanden mellan migration och andra områden som utveckling, integration och sysselsättning. Det övergripande uppdraget för delegationen är att tillhandahålla underlag för hur den framtida migrationspolitiken kan utformas och bl.a. kan frågan om remitteringar belysas. forskningsprogram Global Knowledge Partnership on Migration and Development (KNOMAD) som syftar till att stärka kunskapsunderlaget gällande bl.a. remitteringar. Regeringen har även bidragit finansiellt till tankesmedjan utmanings arbete med att förbättra statistiken om remitteringar från till låg- och medelinkomstländer. Sammantaget är bedömningen att regeringen har kommit relativt långt när det gäller kunskap och analys, vilket är en uppgradering (från bedömningen 2012). Arbete framåt: Det är viktigt att bygga vidare på den stärkta samordningen och ansvarsfördelningen inom och mellan myndigheter som har förbättrats i och med det svenska ordförandeskapet i GFMD. En central framtida uppgift blir att stödja myndigheterna Sida och i deras samarbete kring migrationens betydelse för utveckling. Internationellt är fortsatta åtgärder på EU-nivå för att fördjupa och konkretisera samarbetet med att stärka de positiva utvecklingseffekterna av remitteringar en prioriterad fråga. utvecklingssamarbeten och projekt på remitteringsområdet, i första hand inom ramen för EU:s övergripande strategi för migration och rörlighet. Skydd och varaktiga lösningar för flyktingar Mål: Varaktiga lösningar på skyddsbehövandes situation Regeringens bedömning är att skydd och varaktiga lösningar för flyktingar fortsatt är centralt för global utveckling, med inriktning på de tre lösningar på flyktingsituationer som det internationella samfundet arbetar med; lokal integration, frivillig återvandring och Regeringens samlade bedömning när det gäller bidrag till fokusområdet är följande. arbetar aktivt med vidarebosättning av flyktingar och Den svenska flyktingkvoten 2013 var 1900 personer som vidarebosattes från främst de olika flyktingsituationerna i och för att fler medlemsstater involveras i vidarebosättningsaktiviteter, att fler stater blir permanenta vidarebosättningsländer och för att antalet vidarebosättningsplatser inom EU ökar samt för att det gemensamma europeiska asylsystemet utvecklas i nära samarbete med FN:s stöder framtagande av regionala utvecklings- och skyddsprogram (RDPP) som syftar till att öka är det europeiska stödkontoret för asylfrågor (EASO) på operativt. EASO ska bidra till genomförandet av det gemensamma europeiska asylsystemet, stödja det praktiska samarbetet i asylfrågor samt stödja medlemsstater som är utsatta för särskilt tryck, bl.a. genom att samordna och gemensamma Inom EU var drivande för ett gemensamt vidarebosättningsprogram som syftar till att medlemsstaterna ska kunna samordna sina vidarebosättningsresurser och använda dem mer effektivt för att t.ex. tömma flyktingläger och erbjuda en för de mest utsatta. I EU-förhandlingarna om den nya asylmigrations- och integrationsfonden driver frågan om gemensamma vidarebosättningsprioriteringar. är den fjärde största bilaterala givaren till UNHCR och ger även ett omfattande stöd till andra internationella organisationer vars verksamhet inkluderar aspekter av stöd till flyktingar och internflyktingar, som t.ex. (). arbetar aktivt för varaktiga lösningar och flyktingars skydd i UNHCR:s och andra FN-organs styrelser. har också bidragit med stöd till Afrikanska unionen (AU) som bl.a. har antagit en konvention som inkluderar internflyktingar som flyktingkategori. Sammantaget bedömer regeringen att arbetet fortsatt har kommit långt när det gäller politikens utformning och utförande. Utvecklade samarbetsformer finns inom och mellan utvecklingsområdet, migrationsområdet och det humanitära området, nationellt och internationellt. överför , i samråd med UNHCR, flyktingar och skyddsbehövande från flyktingsituationer runt om i världen till . Sida samarbetar och ger stöd till partnerorganisationer vilket bidrar till att flyktingar och internflyktingar erhåller dokumentation, rättshjälp och allmän rådgivning. Samarbetet har även bidragit till etablerandet av barnvänliga utrymmen i krissituationer och till utbildning av lokala myndigheter inom asylfrågor och skyddsrelaterade frågor. samordnar sig med andra tongivande humanitära givare, dels på landnivå, men framförallt i arbetet gentemot olika organisationernas styrelser. Informationsutbyte och intern samverkan, på områden då detta är lämpligt, mellan utvecklingsområdet, migrationsområdet och det humanitära området kan dock utvecklas ytterligare. Detta tyder sammantaget på att regeringen fortsatt kommit relativt långt när det gäller samordning och samverkan. God kunskap och analyskapacitet finns inom och hos myndigheter om utvecklingsperspektivet inom området, liksom ett bra informationsutbyte med relevanta aktörer. Ett exempel är deltagande i konsultationsprocesserna för vidarebosättning, ATCR (Annual Tripartite Consultations on Resettlement), där myndigheten bistått med kunskap och erfarenheter till länder som inrättat vidarebosättningsprogram som t.ex. , och . Ett annat exempel är UD:s och Sidas engagemang i Initiative, ett program som drivs av UNHCR och UNDP för att identifiera och utveckla långsiktiga lösningar på utdragna flyktingkriser. Kunskap och analys kan dock i större utsträckning spridas mellan olika aktörer för att få än större effekt. Detta tyder sammantaget på att regeringen fortsatt kommit relativt långt när det gäller kunskap och analys. Arbete framåt: blir det nationella genomförandet av de omarbetade rättsakterna inom ramen för det gemensamma europeiska asylsystemet viktigt. kommer att fortsatt verka för bättre förutsättningar för vidarebosättning inom EU, för att fler stater ska bli permanenta vidarebosättningsländer och för att antalet vidarebosättningsplatser i ska öka. Solidaritet måste visas med de länder som tar emot det största antalet flyktingar och skydd måste beredas för de mest utsatta personerna. Global utmaning: Klimatförändringar och miljöpåverkan Mål: Begränsning av globala utsläpp av växthusgaser och anpassning till klimatförändringar i utvecklingsländer Regeringen bedömer att klimatanpassning i utvecklingsländer och globala utsläppsminskningar fortsatt är centralt i arbetet med klimatförändringarna och miljöpåverkan. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande. Regeringen har i miljö- och klimatpolitiken prioriterat arbetet med såväl utsläppsminskningar som klimatanpassning. Förhandlingar pågår inom EU baserat på förslag från kommissionen om ett klimat-och energipolitiskt ramverk . vill att EU driver en ambitiös och tydlig linje i de internationella klimatförhandlingarna för att åstadkomma en global, ambitiös och legalt bindande klimatöverenskommelse, baserad på de vetenskapligt grundade behoven. och EU anser att alla parter bör lämna förslag till åtaganden för att få till stånd en sådan överenskommelse vid klimatmötet (COP21) i . är internationellt pådrivande för ambitiösa utsläppsminskningsåtaganden och bidrar fortsatt med finansiella medel till åtgärder för utsläppsminskningar, klimatanpassning och andra klimatrelaterade åtgärder i låginkomstländer. Vid om hållbar utveckling (+20) 2012 togs viktiga beslut om framtagandet av globala hållbarhetsmål (SDG:s), om ett globalt ramverk för hållbar konsumtion och produktion samt om modaliteter för det Högnivåforum för hållbar utveckling (HLPF) som ersätter den fd Kommissionen för hållbar utveckling. Dessutom etablerades "grön ekonomi" som ett internationellt begrepp och som ett viktigt verktyg för att uppnå hållbar utveckling. är representerade i Gröna klimatfondens styrelse, arbetar aktivt för att fonden ska utformas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Fonden väntas bli en central kanal för klimatfinansiering och och kommer bidra till fonden om den blir operativ. samarbetar med låginkomstländer för att stärka deras deltagande i de internationella klimatförhandlingarna, bl.a. inom . har stått värd för ett informellt dialogmöte om skador och förluster av klimatförändringarna (s.k. loss and damage) och underlättade förhandlingarna i den frågan vid klimatförhandlingarna i (COP19). vill se bättre samordning mellan klimatförhandlingarna och relevanta pågående internationella processer som t.ex. för utvecklingsagendan och för översynen av för katastrofriskhantering. Minskade utsläpp av svartsot, väte-flour-kolföreningar, metan och marknära ozon har, förutom klimateffekter, stora positiva effekter för hälsa, luftkvalitet och jordbrukets produktion. , och fem andra länder initierat ett globalt samarbete, Climate and (), i syfte att uppmärksamma effekter och minska utsläppen av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar. är också drivande inom för en överenskommelse om 2013/14:154 reduktioner av svartsot och metan. Sammantaget innebär detta att regeringen fortfarande har kommit långt när det gäller politikens utformning och utförande. sker regelbunden samordning på olika nivåer rörande internationella klimatfrågor. När det gäller frågor om utvecklingsländers anpassning till klimatförändringarna kan samordning och samverkan stärkas inom . Stor samverkan finns med olika myndigheter i frågan, t.ex. med , , och Sida. Sammantaget är bedömningen att regeringen har kommit relativt långt när det gäller samordning och samverkan vilket är en nedgradering (från bedömningen 2012). Med syfte att analysera och kommunicera risker och möjligheter som uppkommer pga klimatförändringarna har och sex andra länder initierat och lanserat ett nytt globalt initiativ, New Climate Economy. Initiativet ska bl.a. ta fram rekommendationer till makthavare och näringsliv om hur åtgärder som minskar utsläppen kan kombineras med fortsatt ekonomisk utveckling och tillväxt. antog en strategi för arbetet med kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar (SLCP) med syfte att bidra till en minskning av SLCP och sprida kunskap om SLCP:s effekter på klimat, hälsa och jordbrukets avkastning. Fortsatt arbetet behövs för att utveckla en gemensam strategi för det samlade internationella klimatarbetet inom . Detta visar sammantaget på att regeringens arbete kommit relativt långt när det gäller kunskap och analys, vilket är en nedgradering (från bedömningen 2012). Arbete framåt: Utveckling och innovation är centralt för att bidra till ett samhälle med låga utsläpp och hög motståndskraft mot klimatförändringarna. ska behandla kommissionens förslag om ett klimat- och energipolitiskt ramverk till 2030. arbetar för ett beslut om ambitiösa mål för EU 2014 för få till stånd en global, ambitiös och legalt bindande klimatöverenskommelse vid COP21 i . och EU behöver fortsatt bidra till att mobilisera 100 miljarder USD till 2020 och skapa förutsättningar för klimatfinansiering för perioden . Andra möjliga finansieringskällor för klimatrelaterade investeringar (vid sidan av biståndet) behöver identifieras, inte minst privata källor. Bättre samstämmighet och samverkan behövs mellan klimatförhandlingarna och andra relevanta pågående internationella processer. Fortsatt arbete med att minska kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar är viktigt, liksom utfasning av miljöskadliga subventioner. Mål: Att användningen av farliga kemikalier i utvecklingsländerna ska minska och att omhändertagandet av farligt avfall ska förbättras Regeringen bedömer att kemikaliehantering fortsatt är en central del i arbetet med klimatförändringar och miljöpåverkan. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande. I den nationella kemikaliepolitiken har regeringen arbetat med ett ökat utvecklingsperspektiv genom bl.a. handlingsplanen för giftfri vardag, att verka för att få säkrare produkter i kan också ge positiva effekter Inom EU har regeringen arbetat vidare med det sjunde miljöhandlingsprogrammet och framgångsrikt verkat för att EU antar en strategi för en giftfri miljö. (Minamatakonventionen) som är den första nya konventionen inom var pådrivande för ambitiösa och långtgående åtaganden inom konventionen. stod även värd för ett informellt dialogmöte mellan nyckelländer för att förbereda den som hölls i Kumamoto i i samband med och ytterligare 91 stater kommer att bidra till förbättrad miljö- och hälsoförhållande för många låginkomstländer, bl.a. genom åtgärder om småskalig guldutvinning. tydliga hälsoperspektivet ses också som en viktig komponent för att stärka förutsättningen för effektivt genomförande av konventionen. det gäller arbetet i de särskilda kemikaliekonventionerna och Montrealprotokollet har fortsatt att vara drivande för antagande av bestämmelser som motsvarar lagstiftning. till att vara ordförande för nästa partsmöte i om långlivade organiska föroreningar, vilket äger rum 2015. 2012 ledde ett högnivåmöte om den globala kemikaliestrategin (SAICM) där beslut togs om att fortsätta det globala projektet om informationssystem för kemikalier i varor. Det långsiktiga målet är att programmet ska leda till framtagandet av globala principer för information om kemiska ämnen i varor. har också varit drivande i förhandlingarna om att få till stånd en integrerad ansats för finansiering av kemikalier och avfall vilken antogs av FN:s miljöprogram () i Detta tyder sammantaget på att regeringen fortsatt har kommit långt när det gäller politikens utformning och utförande. har en god samverkan med myndigheter, som t.ex. Kemikalieinspektionen arbetar bl.a. med resestöd för deltagande från låginkomstländer i internationella möten, med regionala och bilaterala är initiativtagare till en global aktörsdialog under rubriken och 8 steg – på väg mot en hållbar kemikaliehantering till 2020, vars syfte är att stärka genomförandet av Denna dialog har bl.a. inspirerat framtagandet av en färdplan för hur länder i den afrikanska regionen kan arbeta mot 2020-målet. finns av att ytterligare öka samverkan för att stärka utvecklingspotentialen inom området, vilket sammantaget tyder på att regeringen fortsatt har kommit relativt långt när det gäller samordning Flera studier om kemikalieanvändning och utveckling har initierats av regeringen. Ett exempel är Kemikalieinspektionens rapport om kemikaliekontroll och hållbar utveckling i utvecklingsländer Rapporten har bl.a. undersökt hur svenska kan tas tillvara i utvecklingsarbetet. har gett stöd till framtagande av Rapporten . Rapporten, som publicerades , visar på globala trender avseende tillverkning, användning och risker med kemikalier, samt innehåller analys av behov av fortsatta åtgärder på området. har även med stöd av utvecklat en rapport om kostnaderna av att inte ha en fungerande kemikaliekontroll. Rapporten (Cost of Inaction Report, CoI) publicerades . Bedömningen är fortsatt att regeringen har kommit långt gällande kunskap och analys. Arbete framåt: Genomförande och finansiering av globala och internationella strategier och konventioner inom kemikalieområdet är fortsatt centralt, inte minst av den nya kvicksilverkonventionen och den integrerade ansatsen för finansiering av kemikalier och avfall. Framkantsfrågor inom fokusområdet är fortsatt information om kemikalier i varor samt problematiken kring elektronikavfall. Stöd till länders utveckling av kemikalielagar och institutioner är fortsatt viktigt, inte minst till länder med mycket snabb ökning i produktion och användning av kemikalier. vill synliggöra vikten av en hållbar kemikaliehantering i diskussionerna som pågår om utvecklingsagendan och antagandet av nya hållbarhetsmål. Viktiga EU-processer framåt är genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet, vidareutvecklingen av Reach och hur dess information bättre kan vara till gagn för låginkomstländer. Mål: Att urbanisering sker på ett hållbart sätt och bidrar till långsiktig utveckling och fattigdomsminskning Regeringens bedömning är att hållbar stadsutveckling fortsatt är en central del i arbetet med klimatförändringar och miljöpåverkan. Drygt halva jordens befolkning bor i miljöer och allt fler människor flyttar från land till stad, inte minst i utvecklingsländer. Städer har en viktig roll i fattigdomsminskning och riskhantering, samt i att skapa möjligheter till arbetstillfällen och sociala skyddsnät. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande. Delegationen för hållbara städer avslutade sitt uppdrag . Regeringen bearbetar nu den kunskap om främjandet av hållbar stadsutveckling som delegationen bidragit till. Hållbar stadsutveckling behandlas också inom regeringens miljöteknikstrategi. Inom denna strategi bedrivs den internationella miljötekniksamordningen (IMT) vars syfte är att främja miljö- och energiteknikexport till bl.a. , , och .