prop · H103145 · 2014-03-25 00:00:00 — –en långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur har utvecklats både vid nylokalisering av byggnader, anläggningar och verksamheter och vid användning, förvaltning och omvandling av befintlig bebyggelse som byggnader är hållbart utformade, –städer och tätorter samt sambandet mellan tätorter och landsbygd är planerade utifrån ett sammanhållet och hållbart perspektiv på sociala, ekonomiska samt miljö- och hälsorelaterade frågor, –infrastruktur för energisystem, transporter, avfallshantering och vatten- och avloppsförsörjning är integrerade i stadsplaneringen och i övrig fysisk planering samt att lokalisering och utformning av infrastrukturen är anpassad till människors behov, för att minska resurs- och energianvändning samt klimatpåverkan, som hänsyn är tagen till natur- och kulturmiljö, estetik, hälsa och säkerhet, –kollektivtrafiksystem är miljöanpassade, energieffektiva och tillgängliga och att det finns attraktiva, säkra och effektiva gång- och cykelvägar, –det finns natur- och grönområden och grönstråk i närhet till bebyggelsen med god kvalitet och tillgänglighet, –det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av värdefulla byggnader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap bevaras, används och utvecklas, –den bebyggda miljön utgår från och stöder människans behov, ger skönhetsupplevelser och trevnad samt har ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur, –människor inte utsätts för skadliga luftföroreningar, kemiska ämnen, ljudnivåer och radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker, –användningen av energi, mark, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt för att minska och att främst förnybara energikällor används, och –avfallshanteringen är effektiv för samhället, enkel att använda för konsumenterna och att avfallet förebyggs som resurserna i det avfall som uppstår tas till vara i så hög grad som möjligt samt att avfallets påverkan på och risker för hälsa och miljö minimeras (Ds 2012:23 s. 102–103). Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv att den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett håll- bart sätt, för nuvarande och framtida generationer. och ekosystemen samt deras funktioner och processer ska värnas. ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig gen- Människor ska ha tillgång till en god natur- och kultur- miljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:49). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv preciseras så att med målet –bevarandestatusen för i naturligt förekommande naturtyper och arter är gynnsam och för hotade arter har statusen förbättrats samt att tillräcklig genetisk variation är bibehållen inom och mellan populationer, –den av klimatscenarier utpekade förhöjda risken för utdöende har minskat för de arter och naturtyper som löper störst risk att påverkas negativt av klimatförändringar, –ekosystemen har förmåga att klara av störningar samt anpassa sig till förändringar, som ett ändrat klimat, så att de kan fortsätta leverera ekosystemtjänster och bidra till att motverka klimatförändringen och dess effekter, –det finns en fungerande grön infrastruktur, som upprätthålls genom en kombination av skydd, återställande och hållbart nyttjande inom sektorer, så att fragmentering av populationer och livsmiljöer inte sker och den biologiska mångfalden i landskapet bevaras, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade, –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mångfalden, –det biologiska kulturarvet är förvaltat så att viktiga natur- och kulturvärden är bevarade och förutsättningar finns för ett fortsatt bevarande och utveckling av värdena, och –tätortsnära natur som är värdefull för friluftslivet, kulturmiljön och den biologiska mångfalden värnas och bibehålls samt är tillgänglig för människan (Ds 2012:23 s. 111–112). och regeringen har beslutat om 24 etappmål i miljömålssystemet för att förtydliga den samhällsomställning som krävs för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Etappmålen har beslutats inom fem olika områden, farliga ämnen, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, klimat, luftföroreningar och avfall. Etappmålen för farliga ämnen ingår i strategin för en strategi för en giftfri miljö. Etappmålen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster ingår i strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Strategi för en giftfri miljö med etappmål för farliga ämnen Regeringen har beslutat om följande åtta etappmål för farliga ämnen, nämligen etappmål om –särskilt farliga ämnen, –kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper, –information om farliga ämnen i varor, –utveckling och tillämpning av , –effektivare kemikalietillsyn inom EU, –giftfria och resurseffektiva kretslopp, –minska barns exponering för farliga kemikalier, och –ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning. Etappmålen ingår i strategin för en giftfri miljö som presenterades i regeringens proposition, På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39). Etappmål om särskilt farliga ämnen Etappmålet om särskilt farliga ämnen innebär att beslut som fattas inom EU och internationellt om sådana ämnen ska innehålla åtgärder som innebär att –hormonstörande respektive kraftigt allergiframkallande ämnen betraktas som särskilt farliga ämnen i relevanta regelverk , –särskilt farliga ämnen blir föremål för prövning eller beslut om utfasning under gällande regelverk inom alla användningsområden , –särskilt farliga ämnen i produktionsprocesser används endast under strikt reglerade omständigheter , och –uttrycket särskilt farliga ämnen i relevanta regelverk även inkluderar ämnen med andra allvarliga egenskaper än de som omfattas av nuvarande specifika kriterier och som inger motsvarande grad av betänklighet (Ds 2012:23 s. 136). Etappmål om kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper Etappmålet om kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper innebär att beslut som fattas inom Europeiska unionen och internationellt ställer krav på att uppgifter om miljö- och hälsofarliga egenskaper hos kemiska ämnen ska vara tillgängliga och tillräckliga för att möjliggöra riskbedöm- ning för alla användningsområden. Besluten ska innehålla åtgärder som –relevanta regelverk ställer krav på kunskap samt uppgifter om förekomst gällande nanopartiklar och nanomaterial som är tillräckliga för att bedöma och minimera hälso- och miljöeffekter av sådana , –förutsättningar finns för att relevanta regelverk kan beakta kombinationseffekter vid exponering för kemikalier , –regelverken beaktar att barn är särskilt känsliga för påverkan från kemikalier , och –informationskraven i samband med registrering i Reach för ämnen som tillverkas eller importeras i lägre kvantiteter (mindre än per tillverkare eller importör och år) stärks (Ds 2012:23 s. 140). Etappmål om information om farliga ämnen i varor Etappmålet om information om farliga ämnen i varor innebär att –regelverk eller överenskommelser inom EU eller internationellt ska tillämpas så att information om miljö- och hälsofarliga ämnen i varor är tillgänglig för alla berörda , –reglerna ska införas stegvis för olika varugrupper och i informationen ska särskilt barns hälsa beaktas, och –information om hälso- och miljöfarliga ämnen som ingår i material och varor görs tillgängliga under varans hela livscykel genom harmoniserade system som omfattar prioriterade varugrupper (Ds 2012:23 s. 143). Etappmål om utveckling och tillämpning av Etappmålet om utveckling och tillämpning av är att Reach och andra relevanta , tillämpas eller om så behövs revideras, så att –det i ökad utsträckning blir möjligt att bedöma och pröva grupper av ämnen med liknande inneboende egenskaper, kemisk struktur eller användningsområde, och –substitutionsprincipen och dess tillämpning stärks i samband med begränsningar, tillståndsprövning och andra relevanta moment i regelverket (M2013/1740/Ke s.9). Etappmål om en effektivare kemikalietillsyn inom EU Etappmålet om en effektivare kemikalietillsyn inom Europeiska unionen är att har beslut fattats inom EU som förstärker och effektiviserar tillsynen i medlemsländerna samt utvecklar tillsynssamverkan inom unionen gällande regler för kemikalier inklusive farliga ämnen i varor och avfall (M2013/1740/Ke s. 16). Etappmål om giftfria och resurseffektiva kretslopp Etappmålet om giftfria och resurseffektiva kretslopp är att användningen av återvunna material ska vara säker från hälso- och miljösynpunkt genom att återcirkulation av farliga ämnen så långt som möjligt undviks som resurseffektiva kretslopp eftersträvas. Detta uppnås genom en samlad åtgärdsstrategi inom EU, vilken resulterat i bl.a. följande insatser: –för avfall, kemikalier och varor är i huvudsak kompletterade och samordnade så att de styr mot giftfria och resurseffektiva kretslopp, och –principen om höga och likvärdiga krav på innehållet av farliga ämnen i nyproducerade och återvunna material är fastslagen genom beslut där så är lämpligt (M2013/1740/Ke s. 20). Etappmål om att minska barns exponering för farliga kemikalier Etappmålet om att minska barns exponering för farliga kemikalier är att har beslut fattats avseende befintliga och vid behov nya regelverk och andra styrmedel, vilka medför en betydande minskning av hälsoriskerna för barn till följd av den samlade exponeringen för kemikalier. Riskminskningen ska bedömas i jämförelse med situationen 2012 (dnr M2013/1740/Ke s. 25). Etappmål om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt Etappmålet om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt är att har beslut fattats inom Europeiska unionen eller internationellt som innebär att befintliga och eventuella nya regelverk för human- och veterinärmedicinska läkemedel i ökad utsträckning väger in miljöaspekter (M2013/2682/Ke s. 5). Strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster med etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster Regeringen har beslutat om följande tio etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, nämligen etappmål om –ekosystemtjänster och resiliens, –den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas värden, –hotade arter och naturtyper, –invasiva främmande arter, –kunskap om genetisk mångfald, –helhetssyn på markanvändningen, –skydd av landområden, sötvattensområden och områden, –miljöhänsyn i skogsbruket, –ett variationsrikt skogsbruk, och –en dialogprocess i ett nationellt skogsprogram. Etappmålen ingår i strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som presenterades i regeringens proposition En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141). Etappmål om ekosystemtjänster och resiliens Etappmålet om ekosystemtjänster och resiliens innebär att viktiga ekosystemtjänster och faktorer som påverkar deras vidmakthållande är identifierade och systematiserade (Ds 2012:23 s.159). Etappmål om betydelsen av den biologiska mångfalden och värdet av ekosystemtjänster Etappmålet om betydelsen av den biologiska mångfalden och värdet av ekosystemtjänster innebär att ska betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster vara allmänt kända och integreras i ekonomiska ställningstaganden, politiska avväganden och andra beslut i samhället där så är relevant och skäligt (Ds 2012:23 s. 161). Etappmål om hotade arter och naturtyper Etappmålet om hotade arter och naturtyper innebär att åtgärdsprogram för att uppnå gynnsam bevarandestatus för sådana hotade arter och naturtyper som inte kan säkerställas genom pågående åtgärder för hållbar mark- och vattenanvändning och befintligt områdesskydd ska vara genomförda eller under genomförande (Ds 2012:23 s. 164). Etappmål om invasiva främmande arter Etappmålet om invasiva främmande arter innebär att invasiva främmande arters effekter i vad avser biologisk mångfald samt socioekonomiska effekter på bland annat hälsa ska vara bedömda och prioriterade insatser för bekämpning ska ha inletts (Ds 2012:23 s. 167). Etappmål om kunskap om genetisk mångfald Etappmålet om kunskap om genetisk mångfald innebär att en kartläggning och övervakning av den genetiska mångfalden ska ha inletts (Ds 2012:23 s. 170). Etappmål om helhetssyn på markanvändningen Etappmålet om helhetssyn på markanvändningen är att samordningen inom den statliga förvaltningen har förstärkts så att hel-hets- synen på markanvändningen har ökat (M2014/593/Nm s. 7). Etappmål om skydd av landområden, sötvattensområden och områden Etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden är att av land- och sötvattensområden samt av områden bidrar till att nå nationella och internationella mål för biologisk mångfald. Detta ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald eller ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med ekologiskt representativa och väl förbundna system där reservat, andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder eller miljöanpassat brukande ingår. Systemen ska vara väl integrerade i omgivande landskap och förvaltas på ett effektivt och inkluderande sätt. Skydd av områden ska till 2020 utökas med minst 1 räknat enligt följande: –Skogar med höga naturvärden ska skyddas från avverkning. Detta ska ske genom att det formella skyddet av skogsmark har ökat med skogsmark med höga naturvärden och i behov av formellt skydd nedan gränsen för fjällnära skog. –Skogsbrukets frivilliga avsättningar bör ha ökat i omfattning med skogsmark i områden som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden till totalt 1 . –Det formella skyddet av våtmarker har ökat med genom att myrar med höga naturvärden i den nationella myrskyddsplanen skyddas. –Det formella skyddet av sjöar och vattendrag har ökat med . –Det formella skyddet av områden har ökat med . –De ekologiska sambanden har stärkts så att skyddade och på andra sätt bevarade områden och biotoper är väl förbundna och integrerade i landskapet, inklusive den miljön, genom att den gröna infrastrukturen har utvecklats och förstärkts (dnr M2014/593/Nm s. 9). Etappmål om miljöhänsyn i skogsbruket Etappmålet om miljöhänsyn i skogsbruket är att är de förväntningar som samhället har på miljöhänsyn i skogsbruket tydliggjorda och kända för skogsbruket så att de får en praktisk tillämpning (M2014/ 593/Nm s. 23). Etappmål om ett variationsrikt skogsbruk Etappmålet om ett variationsrikt skogsbruk är att bestämmelser har förtydligats så att det finns goda förutsättningar för ett variationsrikt skogsbruk (M2014/593/Nm s. 27). Etappmål om en dialogprocess i ett nationellt skogsprogram Etappmålet om en dialogprocess i ett nationellt skogsprogram är att en öppen dialog med intressenter som berörs av skogen och dess värdekedja har etablerats . Dialogen omfattar ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syftar till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi (M2014/593/Nm s. 30). För klimat har beslutat ett etappmål om minskade utsläpp av växthusgaser till 2020. Etappmålet innebär att utsläppen 2020 bör vara lägre än utsläppen och gäller för de verksamheter som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Detta innebär att utsläppen av växthusgaser ska vara koldioxidekvivalenter lägre för den icke handlande sektorn i förhållande till nivå. Minskningen sker genom utsläppsreduktioner i och i form av investeringar i andra EU länder eller flexibla mekanismer som mekanismen för ren utveckling (CDM) (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). För utsläpp avluftföroreningar har regeringen beslutat etappmål om –begränsade utsläpp av gränsöverskridande luftföroreningar i , –begränsningar av utsläpp av luftföroreningar från sjöfarten, och –luftföroreningar från småskalig vedeldning. Etappmål om begränsade utsläpp av gränsöverskridande luftföroreningar i Etappmålet om begränsade utsläpp av gränsöverskridande luftföroreningar i innebär att –EU har beslutat om ytterligare begränsningar av nationella utsläpp av luftföroreningar genom en revision av det s.k. takdirektivet , och –ändringen av Göteborgsprotokollet under konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar har ratificerats av tillräckligt många länder för att ha trätt i kraft (Ds 2012:23 s. 121). Etappmål om begränsningar av utsläpp av luftföroreningar från sjöfarten Etappmålet om utsläpp av luftföroreningar från sjöfarten innebär att utsläppen av svaveldioxid, kväveoxider och partiklar ska ha börjat minska från fartygstrafiken i och (Ds 2012:23 s. 125). Etappmål om luftföroreningar från småskalig vedeldning Etappmålet om utsläpp av luftföroreningar från småskalig vedeldning innebär att nya pannor för småskalig vedeldning ska ha låga utsläpp av luftföroreningar och hög verkningsgrad. har i uppdrag att förbereda nya byggregler (Ds 2012:23 s. 129). För att öka resurshushållningen på avfallsområdet har regeringen beslutat etappmål om –ökad resurshushållning i livsmedelskedjan, och –ökad resurshushållning i byggsektorn. Etappmål om ökad resurshushållning i livsmedelskedjan Etappmålet om ökad resurshushållning i livsmedelskedjan innebär att insatser ska vidtas så att resurshushållningen i livsmedelskedjan ökar genom att av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger sorteras ut och behandlas biologiskt så att växtnäring tas till vara, där behandlas, så att även energi tas tillvara (Ds 2012:23 s. 147). Etappmål om ökad resurshushållning i byggsektorn Etappmålet om byggnads- och rivningsavfall innebär att insatser ska vidtas så att förberedandet för återanvändning, materialåtervinning och annat materialutnyttjande av icke-farligt byggnads- och rivningsavfall är minst 70 viktprocent (Ds 2012:23 s. 152). Myndigheter med ansvar i miljömålssystemet 25 nationella myndigheter samt har i sin instruktion ett utpekat ansvar i miljömålssystemet. Ansvaret gäller följande myndigheter: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Adelsohn , , , , , , Hatt, Ek, , , Regeringen beslutar skrivelse 2013/14:145 Svenska miljömål visar vägen!