prop · H10387 · 2014-02-18 00:00:00 — Regeringen anser att det är angeläget att bidra till att skapa sådana förutsättningar genom att stödja huvudmännen i deras arbete med föräldrastöd. Det är särskilt angeläget att bidra till förbättrade förutsättningar för samverkan mellan aktörer som erbjuder föräldrastöd. Föräldrar kommer i kontakt med många olika samhällsinstanser som var och en utgår från sitt ansvarsområde och sitt perspektiv. Samverkan i vid mening är en nödvändighet för att möta de komplexa behov som föräldrar har i det moderna samhället. För att öka förutsättningarna för föräldrar att få adekvat stöd och hjälp i föräldraskapet, anser regeringen att det är viktigt att alla verksamheter, oberoende av sektorstillhörighet, vars målgrupp är föräldrar, samordnar sina föräldrastödjande insatser. Genom samverkan skapas förutsättningar för förbättrad tillgänglighet, kvalitet och effektivare användande av samhällets En ny regional stödstruktur med fokus på stöd till föräldrar med barn i tonåren Föräldrar med barn i tonåren uttrycker ett större behov av stöd i föräldraskapet än föräldrar med barn i andra åldrar. kan det konstateras att dessa föräldrar erbjuds stöd i mindre utsträckning än föräldrar med barn i andra åldrar. I syfte att skapa bättre förutsättningar för samverkan lokalt och regionalt och för att stärka stödet till föräldrar med barn i tonåren fick länsstyrelserna i regleringsbrevet i uppdrag att –2017 stödja kommuner, landsting och andra föräldrastödjande aktörer i arbetet med att utveckla ett universellt, kunskapsbaserat, samordnat och långsiktigt stöd till föräldrar med barn i tonåren i respektive län. Viktiga utgångspunkter i arbetet är det jämställda föräldraskapet och barnets rättigheter. i län ska i samverkan med övriga länsstyrelser , med början 2015, inkomma med en samlad rapport till (). Rapporten ska innehålla en redogörelse av vad arbetet resulterat i och förslag till ett effektivt och välfungerande rapporteringssystem för av satsningen. Familjecentraler ska utvärderas och utvecklas Det är betydelsefullt att man på lokal och regional nivå strävar efter att utveckla fler organisationsformer så att samverkan blir möjlig. En organisationsform som visat sig vara väl lämpad för samordnade föräldrastödjande insatser är familjecentralen. Av betänkandet Föräldrastöd – en vinst för alla (SOU 2008:131) framgår att efter det att barnet uppnått försvinner ofta kontakten med barnhälsovården, och därmed det stöd den givit, utan att ersättas med annat. Vidare framgår att det stöd som erbjuds småbarnsföräldrar är ojämnt fördelat och att det framför allt finns i de kommuner som har familjecentraler eller öppna förskolor. Fram till skolstarten vid 6–ålder, då skolhälsovården övertar det medicinska ansvaret, finns ett tomrum när det gäller stöd till föräldrar. Småbarnsföräldrar skulle kunna få en bättre start i föräldraskapet om stöd och service fanns samlat under ett tak i stället för spritt på olika verksamheter. Föräldrar uppger att ett krävande arbetsliv, knappa ekonomiska resurser och för lite tid i vardagen skapar stress och en negativ påverkan på familjeliv och föräldraskap. Många familjer lever långt från sitt ursprungliga nätverk av släkt och vänner och saknar därmed en stödjande och kompenserande social struktur. Det är därför betydelsefullt att det finns lättillgängliga mötesplatser för föräldrar där de kan utbyta erfarenheter och kunskaper och där föräldrarna kan stärka sitt sociala nätverk. Familjecentraler är ett exempel på en sådan mötesplats. I syfte att bidra till att förbättra samordning av föräldrastödjande insatser på lokal och regional nivå avser regeringen att utvärdera och utveckla familjecentralen som organisationsform. Utbildning i föräldrastödjande arbete fortsätter I syfte att stödja huvudmännen och andra aktörer i deras föräldrastödsarbete gav regeringen , f.d. , i uppdrag att utse en aktör som tar fram och erbjuder 2013/14:87 utbildning i föräldrastödjande arbete. erbjuder en 7.5 poängs distansutbildning om hälsofrämjande och förebyggande familje- och föräldrastöd. Utbildning-ens namn är Förebyggandets konst – föräldrastöd. Den utgör ett stöd till huvudmännen och riktar sig till tjänstemän, praktiker och beslutsfattare i kommuner och landsting samt personer i ideella organisationer som är i behov av fördjupad kunskap och konkreta verktyg för hur ett framgångsrikt föräldrastödsarbete på lokal och regional nivå kan bedrivas. Den första kursen gavs . Regeringen avsätter medel för att fortsätta satsningen även . Fler föräldrar ska nås av stöd Det finns grupper av föräldrar som enligt undersökningar inte nåtts av föräldrastöd i samma utsträckning som andra föräldrar. Det gäller både föräldrar som är i behov av universella och riktade insatser. Regeringen genomför ett antal insatser för att förbättra stödet för att nå fler föräldrar. Fortsatt stöd till familjer med missbruk, psykisk sjukdom eller funktionsnedsättning eller där våld förekommer Barnen i familjer med missbruk, psykisk sjukdom, psykisk funktionsnedsättning och i familjer där våld förekommer kan ha en utsatt vardag som det finns risk för egen senare problematik. Att stärka barn- och föräldraperspektivet inom missbruks- och beroendevården är en viktig del i den breda nationella satsning som inleddes i syfte att förbättra stödet till barn i familjer med missbruk, psykisk sjukdom, psykisk funktionsnedsättning och i familjer där våld förekommer. Utvecklingsarbetet som syftar till att stärka barn- och föräldraperspektivet inom missbruks- och beroendevården sker i enlighet med en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting för perioden –2014 och regeringen finansierar arbetet med . stöder regeringen även det samarbete som har utvecklats mellan de processledare som förbättrar barn- och föräldraperspektivet inom missbruks- och beroendevården och de utvecklingsledare som arbetar med utvecklingsfrågor inom den sociala barn- och ungdomsvården, i syfte att främja samverkan mellan dessa båda verksamheter inom kommunen. Detta utvecklingsarbete ingår i överenskommelsen om stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom . Stöd till föräldrar inom ska redovisas Barn med föräldrar som är frihetsberövade upplever ofta oro och saknad. Att stödja den frihetsberövade föräldern i föräldraskapet, i att se barnets behov och sina egna möjligheter att understödja barnet är viktigt. ringen har i regleringsbrevet gett Kriminalvården i uppdrag att redovisa vilka föräldrastödjande insatser som finns inom verksamheten, inklusive de som sker i samverkan med andra aktörer. som deltar i föräldrastödjande insatser ska redovisas. andelen klienter som deltar ska vara uppdelad utifrån kön. redovisning ska också göras avseende unga klienters deltagande. Stöd till föräldrar med barn i tonåren ska stärkas Föräldrar med barn i tonåren uttrycker ett större behov av stöd i föräldraskapet än föräldrar med barn i andra åldrar. kan det konstateras att dessa föräldrar erbjuds stöd i mindre utsträckning än föräldrar med barn i andra åldrar. Som beskrivits på sidan 42 satsar regeringen därför på att genom länsstyrelserna skapa bättre förutsättningar för samverkan kring föräldrastöd lokalt och regionalt med fokus på stöd till föräldrar med barn i tonåren. Fler föräldrar nås genom gemensam webbplats Många föräldrar efterfrågar en kvalitetssäkrad webbplats med bred information om hälsa, utveckling, samhällets stödstrukturer samt stöd och råd i föräldraskapet. För att nå fler föräldrar med stöd i föräldraskapet beslutade regeringen i ett första steg 2009 om medel till Kommuner och Landsting, för att etablera en nationellt kvalitetssäkrad webbplats som erbjuder samlad information och rådgivning om förebyggande och föräldrastödjande insatser samt barnsjukvård. Webbplatsen har införlivats i , landstingens och regionernas gemensamma webbplats för råd om vård och hälsa. Regeringen ingick en överenskommelse med SKL : Nationellt stöd för utveckling av e-hälsa. I ett andra steg ska nu SKL inom ramen för överenskommelsen genomföra en pilotstudie i ett antal län i syfte att få mer kunskap om förutsättningarna för att ytterligare utveckla föräldrastödsinformationen på . Stöd till föräldrar som har barn med funktionsnedsättning är särskilt prioriterat. Pilotstudien är kopplad till arbetet med att tydligare integrera i . Andra grupper som inte nåtts av föräldrastöd i samma utsträckning som andra föräldrar är t.ex. ensamstående, utlandsfödda, pappor och föräldrar som uppbär ekonomiskt bistånd. Barn till ensamstående eller utlandsfödda föräldrar och barn i familjer utan någon förvärvsarbetande förälder är enligt de allra mest utsatta barnen (och ungas hälsa, vård och omsorg 2013, 2013). föräldrar i relations- och samarbetsfrågor Det sätt på vilket föräldrarna kommunicerar med varandra och löser konflikter sinsemellan i relation till barnet har stor betydelse för föräldraskapet och för barns möjligheter under uppväxten och senare i livet. Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad, den s.k. , pekade i sitt betänkande Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51) att separerade föräldrar ofta saknar samlad information och stöd i frågor som rör barnets försörjning. Det framkom även att ekonomiska frågor som rör barnet är de frågor som föräldrar har svårast att samarbeta kring. Det bristande samarbetet riskerar att påverka barnet negativt. I syfte att öka möjligheterna för föräldrarna att nå enighet även i frågor som rör barnets 2013/14:87 försörjning har regeringen föreslagit att de kommunala samarbetssamtalen ska utvidgas till att även gälla dessa frågor. Lagförändringen träder i kraft och har getts i uppdrag att i samråd med och ta fram utbildningsmaterial till samtalsledarna samt sprida information om samarbetssamtalen till allmänheten. Mot bakgrund av att vårdnadsmålen har ökat finns behov av att separerande föräldrar erbjuds stöd att i preventivt syfte försöka komma överens så att föräldrars konflikter avseende barn slipper avgöras i domstol. Domstolsprocessen är ofta utdragen vilket kan vara negativt för barnet. Kommunernas samarbetssamtal har i detta sammanhang en viktig roll att fylla. Regeringen gav därför i uppdrag i regleringsbrevet att kartlägga föräldrars erfarenheter och upplevda kvalitet av deltagande i samarbetssamtal, hur samtal har initierats samt vilken samtalsmetodik eller metod som har tillämpats vid samtalen. gavs även i uppdrag att analysera och kartlägga effekter av samarbetssamtal avseende träffsäkerhet, dvs. om samtalen har lett till att domstolsprocesser har kunnat undvikas, och om de deltagande föräldrarna upplever att samarbetssamtalen har bidragit till att de kommer överens. ska utifrån kartläggningen överväga om åtgärder behöver vidtas och vid behov lämna förslag till sådana åtgärder. Uppdraget ska redovisas . Separationsteam för barnets bästa i samband med separation Regeringen anser att det kan finnas ett behov av att komplettera samhällets insatser till föräldrar och barn i samband med separation genom att utveckla en modell för tvärprofessionell samverkan. Mot den bakgrunden lämnade regeringen ett uppdrag till om en förstudie angående förutsättningar för att pröva en försöksverksamhet med s.k. separationsteam på en rad olika orter i landet. Det övergripande målet för en sådan försöksverksamhet borde enligt regeringens mening vara att i möjligaste mån minska risken för att barn skadas av konflikter mellan föräldrarna och säkerställa att barnets rättigheter, behov och intressen synliggörs och tillgodoses i samband med en separation. lämnade sin återrapportering till regeringen och frågan bereds nu i . Stödet till föräldrar att reglera underhåll till barnet ska stärkas Den förälder som barnet inte stadigvarande bor hos ska, för att bidra till barnets försörjning, betala underhållsbidrag till den andra föräldern. Underhållsstödet är statens förskottering av ett uteblivet underhållsbidrag. Enligt beräkningar skulle av de barn som det lämnas underhållsstöd för få ett högre underhåll om föräldrarna i stället reglerade underhållet civilrättsligt. Detta gäller främst barn som lever i hushåll med låg ekonomisk standard. Barn i den lägsta inkomstgruppen skulle då få en förbättring med i genomsnitt . Regeringen aviserar därför i budgetpropositionen sin avsikt att återkomma med förslag till hur föräldrar kan ges bättre stöd för att i en större utsträckning reglera under- håll till barn samt vilken instans som kan bistå föräldrar med sådant stöd Skr. 2013/14:87 (prop. 2013/14:1, utgiftsområde 12, s. 28). Aktuell forskning visar ett tydligt samband mellan goda skolresultat och psykisk hälsa. Att lyckas i skolan är en stark skyddsfaktor. Skolmisslyckande ökar risken för psykisk ohälsa som psykisk ohälsa har en negativ inverkan på möjligheten att nå målen i skolan. Elevhälsan ska bidra till att skapa miljöer som främjar elevernas lärande, utveckling och hälsa. Den ska främst arbeta hälsofrämjande, förebyggande och ska stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. Elevhälsan har ett särskilt ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling. Förskolans och skolans kompensatoriska roll innebär att barn och unga med olika förutsättningar och behov ges likvärdiga möjligheter att lyckas. Såväl svensk som internationell forskning visar att det generellt finns ett samband mellan bakgrundsfaktorer, såsom föräldrarnas utbildning, sysselsättning och försörjningsmöjligheter och barnets resultat i skolan. Barnet har rätt till hälsa och utveckling och de allra flesta föräldrar vill också bidra till att barnet ska må bra och utvecklas väl. Föräldrarnas förmåga till engagemang i skolan är en viktig faktor för att ett barn ska lyckas i skolan. Deras förväntningar på barnet och deras förmåga att stödja och uppmuntra barnet i skolarbetet är viktiga för barnets resultat. Skolan och förskolan kan vara en viktig och framgångsrik arena för föräldrastödet. Det rapporterar till regeringen. I skolan befinner sig barnen och föräldrarna är förtrogna med miljön. Ofta ligger skolan i närheten av hemmet. Föräldrastödet i skolan handlar om hur skola och förälder kan samarbeta för att stödja elevens kunskapsutveckling, hälsa, trivsel och allmänna situation. Skolans roll i föräldrastödet kan se ut på olika sätt beroende på behov, intresse och möjligheter hos föräldrar och den enskilde huvudmannen. Det finns utarbetade arbetssätt för föräldrastöd i många förskolor och skolor, där regeringens stimulanssatsning inom ramen för föräldrastödsstrategin bidragit till utvecklingen, vilket beskrivs i avsnitt 3.3. Regeringen ser positivt på det föräldrastödjande arbete som bedrivs i många kommuner utifrån förskola och skola som arenor. Det är önskvärt att arbetet fortgår, vidareutvecklas och sprids till fler av landets kommuner med stöd av den kunskap och den nya regionala stödstruktur som finns på området. Föräldrastöd inom hälso- och sjukvården Inom hälso- och sjukvården bedrivs ett viktigt föräldrastödjande arbete. Regeringen ser ett behov av samlad och aktuell kunskap om utvecklings- behov och utvecklingsmöjligheter på föräldrastödsområdet inom hälso- och sjukvården i sin helhet. fick därför i regleringsbrevet i uppdrag att kartlägga förekomst, hinder och utvecklingsmöj- ligheter vad gäller stöd till föräldrar i föräldraskapet inom hälso- och En översikt och analys av kunskapsläget om olika former av föräldrastöd som förekommer ska göras. Översikten ska t.ex. inkludera 2013/14:87 befintliga kunskaper om stödets effekter på barnet, föräldrars stödbehov samt vilket stöd föräldrarna erbjuds. Likaså ska översikten inkludera kunskap om föräldrars deltagande i erbjudna stödinsatser samt kunskap om föräldrarnas skäl att anta respektive inte anta ett erbjudande om stöd. En bedömning av utvecklingsområden för huvudmännen och framtagande av förslag på insatser för att förbättra stödet till föräldrar inom hälso- och sjukvården ingår. En utgångspunkt för uppdraget är ett brett stöd där främst universellt men även selektivt och indikerat stöd till föräldrar ingår. Att stödja förälderns samspel och relation med barnet är även en central utgångspunkt i uppdraget men även stöd till föräldrar i deras relation till varandra i syfte att uppnå positiva effekter på barnet ska ses som en del av uppdraget. Regeringens mål om likvärdighet i föräldrastödet, dvs. att alla föräldrar med behov också nås av stöd, ska beaktas i arbetet med uppdraget. Samverkan ska ske med relevanta aktörer. Uppdraget ska redovisas till () . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , Hatt, Ek, , , , Regeringen beslutar skrivelse 2013/14:87 Ett stärkt föräldrastöd – för barnets rätt till trygga uppväxtvillkor