prop · H103148 · 2014-03-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:148 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att det ska förtydligas i skollagen (2010:800) att kommuner, rektorer och förskolechefer ska fördela resurser efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Det ska även förtydligas att elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskraven ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka konsekvenserna av funktionsnedsättningen. Förtydliganden ska även göras i bestämmelserna om betygssättning. Lärare och förskollärare som saknar legitimation och behörighet för undervisningen ska få bedriva undervisning i fritidshem och förskolor med särskild pedagogisk inriktning, om verksamheten bedrivs av en enskild. När det gäller modersmålsundervisning i nationella minoritetsspråk ska kravet på att elevens vårdnadshavare har språket som modersmål tas bort för elever som tillhör en nationell minoritet. För de obligatoriska skolformerna ska även kravet på att eleven har grundläggande kunskaper i språket tas bort. Vidare ska vissa felaktiga paragrafhänvisningar i skollagen korrigeras. Slutligen ska ett landsting i ett särskilt fall få vara huvudman för grundskola för elever med autism eller autismliknande tillstånd. Förslagen innebär ändringar i skollagen och lagen (2010:801) om införande av skollagen. Ändringarna om modersmålsundervisning för elever som tillhör de nationella minoriteterna ska träda i kraft och övriga ändringar . 2013/14:148 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) ................................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Granskningar av kommuners resursfördelning................. 4.3Det ska förtydligas att resursfördelning ska ske efter förutsättningar och behov ................................................. Lärare i fritidshem och förskollärare i förskolor med särskild 5.2Undantaget från kraven på legitimation och behörighet ska utvidgas .................................................... Skolans kompensatoriska uppdrag för elever med 6.2Skolans kompensatoriska uppdrag för elever med funktionsnedsättning ska göras tydligt i skollagen ........... Modersmålsundervisning för elever som tillhör någon av de Historik och nuvarande reglering ..................................... 7.2Rätten till modersmålsundervisning för elever som hör till de nationella minoriteterna ska stärkas ................. Betygssättning i ämnen som inte har avslutats................................ Nuvarande bestämmelser har gett upphov till Bestämmelserna om betygssättning ska förtydligas ......... Justeringar av vissa bestämmelser om interkommunal 9.1Nuvarande bestämmelser om interkommunal 9.2Hänvisningarna i bestämmelserna om interkommunal ersättning ska justeras ............................. 10 Utbildning vid .................................................... Problemställning och nuvarande reglering ....................... Grundskoleutbildning ska få bedrivas vid Dammsdalskolan för elever med autism och 10.3Gymnasie- och gymnasiesärskoleutbildning vid Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)....... 13.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) .................................. Bilaga 1 Sammanfattning av departementspromemorian Vissa skollagsfrågor – Del 1 (U2013/6278/S) ............................... Bilaga 2 Lagförslag i departementspromemorian (U2013/6278/S) ................................................................... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser avseende departementspromemorian (U2013/6278/S) ........................ Bilaga 4 Sammanfattning av departementspromemorian Grundskole- och gymnasieutbildning för elever med autism och autismliknande tillstånd vid Dammsdalskolan (U2012/3838/S) ....................................... (U2012/3838/S) ................................................................... Förteckning över remissinstanser avseende departementspromemorian (U2012/3838/S) ........................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 2013/14:148 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i skollagen (2010:800), 2.lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 2 kap. 1, 10, 17 och 20 §§, 3 kap. 3 §, 10 kap. 7, 16 och 34 §§, 11 kap. 10, 19 och 33 §§, 12 kap. 7 och 16 §§, 13 kap. 7 och 17 §§, 15 kap. 19 § samt 18 kap. 19 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 2 kap. 8 a §, samt närmast före 2 kap. 8 a § en ny rubrik av följande lydelse. 1 §1 I detta kapitel finns bestämmelser om –huvudmän inom skolväsendet (2–8 §§), –kommuners resursfördelning (8 a §), –ledningen av utbildningen (9–12 §§), –lärare och förskollärare (13–23 §§), –elevhälsa (25–28 §§), –studie- och yrkesvägledning (29 och 30 §§), –registerkontroll av personal (31–33 §§), –kompetensutveckling (34 §), och –lokaler och utrustning och tillgång till skolbibliotek (35 och 36 §§). Kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn och förskolechefen beslutar om sin enhets inre organisation och fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller andra författningar. 1 Senaste lydelse 2013:530. Rektorn och förskolechefen beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. och förskolechefen fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller andra författningar. Rektorn och förskolechefen får uppdra åt en anställd eller en uppdrags- tagare vid förskole- eller skolenheten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter och besluta i frågor som avses i första stycket, om inte annat anges. Lärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva 1.annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning, 2.undervisning i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning, och 3.undervisning i fritidshem. Lärare som avses i första stycket 1 ska för att få undervisa ha en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen och ha kompetens att undervisa på det främmande språket. Lärare som avses i första stycket 3 ska för att få undervisa ha en svensk eller utländsk högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka språk och särskilda pedagogiska inriktningar som avses i första stycket 1 och 2. 2 Senaste lydelse 2013:823. Lärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva 1. annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning om de har a)en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen, och b)kompetens att undervisa på det främmande språket, 2. undervisning i fritidshem om de har en svensk eller utländsk högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande, och 3. undervisning i fristående skolor och fristående fritidshem med särskild pedagogisk inriktning. Förskollärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva undervisning i fristående förskolor med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka språk som avses i första stycket 1 och vilka särskilda pedagogiska inriktningar som avses i första stycket 3 och andra stycket. Endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Den som inte har legitimation som lärare får dock anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, om han eller hon ska undervisa i modersmål eller i ett yrkesämne i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå, eller individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Detta gäller bara om 1.det saknas sökande som har legitimation, 2.den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen, och 3.det finns särskilda skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som ska bedriva undervisning som avses i 17 § får anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som ska bedriva undervisning som avses i 17 § får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Alla barn och elever ska ges den Alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som lätt når de kunskaps- Elever som till följd av funktions- krav som minst ska uppnås ska ges nedsättning har svårt att uppfylla ledning och stimulans för att de olika kunskapskrav som finns kunna nå längre i sin kunskaps- ska ges stöd som syftar till att så Elever som lätt når de uppnås ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i 3 Senaste lydelse 2013:823. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har grundläggande kunskaper i språket. En elev som tillhör någon av de erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i i elevens nationella minoritets- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. 1. i slutet av varje termin från 1. i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9 i alla höstterminen i årskurs 9 i alla ämnen, utom språkval, som inte ämnen, utom språkval, som eleven har fått undervisning i under ter- minen och som inte har avslutats, 2. i slutet av varje termin från 2. i slutet av varje termin från och med årskurs 7 till och med och med årskurs 7 till och med höstterminen i årskurs 9 i språkval, höstterminen i årskurs 9 i språkval, om ämnet inte har avslutats, och om eleven har fått undervisning i ämnet under terminen och det inte har avslutats, och 3. när ett ämne har avslutats. En kommun som i sin grund- En kommun som i sin grund- skola har en elev från en annan skola har en elev från en annan kommun ska ersättas för sina kost- kommun ska ersättas för sina kost- nader för elevens utbildning av nader för elevens utbildning av elevens hemkommun, om elevens elevens hemkommun, om elevens skolgång i kommunen grundar sig skolgång i kommunen grundar sig på 24, 25 eller 26 §. på 25 §, 26 § eller 28 § andra Även i de fall som avses i 27 § ska hemkommunen betala ersättning till den mottagande kommunen. Om kommunerna i ett sådant fall inte kommer överens om annat, ska ersättningen bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och elevens behov efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Har en elev ett omfattande behov av särskilt stöd, behöver 4 Senaste lydelse 2010:2022. hemkommunen inte lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har grundläggande kunskaper i språket. En elev som tillhör någon av de erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i i elevens nationella minoritets- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. Om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det, ska betyg sättas i grundsärskolans ämnen 1.i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9, och 2.när ett ämne har avslutats. Om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det, ska betyg sättas i grundsärskolans ämnen. 1.i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen och som inte har avslutats, och 2.när ett ämne har avslutats. En kommun som i sin grund- En kommun som i sin grund- särskola har en elev från en annan särskola har en elev från en annan kommun ska ersättas för sina kost- kommun ska ersättas för sina kost- nader för elevens utbildning av nader för elevens utbildning av elevens hemkommun, om elevens elevens hemkommun, om elevens skolgång i kommunen grundar sig skolgång i kommunen grundar sig på 24 § andra stycket 2 eller 25 §. på 25 § eller 27 § andra stycket. Även i de fall som avses i 26 § ska hemkommunen betala ersättning till den mottagande kommunen. Om kommunerna i ett sådant fall inte kommer överens om annat, ska ersättningen bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och elevens behov efter samma grunder som 5 Senaste lydelse 2010:2022. 2013/14:148 hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundsärskolorna. Har en elev ett omfattande behov av särskilt stöd, behöver hemkommunen inte lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har grundläggande kunskaper i språket. En elev som tillhör någon av de erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i i elevens nationella minoritets- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. 1. i slutet av varje termin från 1. i slutet av varje termin från och med årskurs 7 till och med och med årskurs 7 till och med höstterminen i årskurs 10 i alla höstterminen i årskurs 10 i alla ämnen, utom språkval, som inte ämnen, utom språkval, som eleven har fått undervisning i under ter- minen och som inte har avslutats, 2. i slutet av varje termin från 2. i slutet av varje termin från och med årskurs 8 till och med och med årskurs 8 till och med höstterminen i årskurs 10 i språk- höstterminen i årskurs 10 i språk- val, om ämnet inte har avslutats, val, om eleven har fått undervis- ning i ämnet under terminen och det inte har avslutats, och 3. när ett ämne har avslutats. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har grundläggande kunskaper i språket. En elev som tillhör någon av de erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i 6 Senaste lydelse 2010:2022. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. Betyg ska sättas i slutet av varje Betyg ska sättas i slutet av varje termin i årskurs 6. termin i årskurs 6 i de ämnen som eleven fått undervisning i under En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har goda kunskaper i språket. En elev som tillhör någon av de erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i i elevens nationella minoritets- språk om eleven har goda kunskaper i språket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har goda kunskaper i språket. En elev som tillhör någon av de erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i i elevens nationella minoritets- språk om eleven har goda kunskaper i språket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. 7Senaste lydelse 2010:2022. 8Senaste lydelse 2012:109. 2013/14:148 Denna lag träder i kraft i fråga om 2 kap. 1, 8 a, 10, 17 och 20 §§, 3 kap. 3 §, 10 kap. 16 och 34 §§, 11 kap. 19 och 33 §§, 12 kap. 16 § samt 13 kap. 17 § och i övrigt . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att 24, 26 och 33 §§ samt rubriken närmast före 24 § lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) ska ha följande lydelse. huvudmän i den nya skollagen får huvudmän i den nya skollagen får ett landsting vara huvudman för ett landsting vara huvudman för grundskola för elever med autism skola vid i Ving- eller autismliknande tillstånd och för grundsärskola, om Inspektionen för vård och omsorg utövar tillsyn över elevhemsboende vid utbildning som avses i första stycket. Ett landsting som bedriver utbildning med stöd av 24 eller 25 § ska tillämpa de bestämmelser i den nya skollagen och denna lag som gäller för en offentlig huvudman för utbildning i den aktuella skolformen. ska för utbildning i grundsärskola även tillämpa 7 kap. 22 § i den nya skollagen på samma sätt som en enskild huvudman. När ett landsting bedriver utbildning med stöd av 24 eller 25 § ska de bestämmelser i den nya skollagen och denna lag som gäller för en offentlig huvudman för utbildning i den aktuella skolformen tillämpas på . ska för utbildning i grundskola eller grundsärskola även tillämpa 7 kap. 22 § i den nya skollagen på samma sätt som en enskild huvudman. I fråga om lärare eller förskollärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skolväsendet och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före tillämpas för anställningen 2 kap. 3 § första och andra styckena eller 2 a kap. 3 § andra stycket skollag i stället för 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till utgången av eller, när det gäller undervisning i grundsärskolan, 1Senaste lydelse 2012:959. 2Senaste lydelse 2013:824. 2013/14:148 specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till utgången av . Lärare som saknar legitimation för att besluta om betyg enligt 3 kap. 16 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före är för anställningen behöriga att besluta om betyg, dock längst till utgången av eller, när det gäller betyg i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till utgången av . Första stycket gäller inte lärare Första stycket gäller inte lärare som avses i 2 kap. 17 § i den nya och förskollärare som avses i skollagen och som före 2 kap. 17 § i den nya skollagen 2011 har ingått avtal om och som före har anställning som lärare för att ingått avtal om anställning för att bedriva sådan undervisning som bedriva sådan undervisning som avses i samma paragraf. avses i samma paragraf. en lärare som avses i 2 kap. 17 § en lärare som avses i 2 kap. 17 § första stycket 1 eller 3 i den nya första stycket 1 eller 2 i den nya skollagen gäller detta dock bara skollagen gäller detta dock bara om han eller hon uppfyller kraven om han eller hon uppfyller de krav i andra eller tredje stycket samma som anges där. Andra stycket gäller inte lärare som har ingått avtal om anställning utan tidsbegränsning före för att bedriva sådan undervisning som avses i 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket i den nya skollagen. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning gav chefen för ett uppdrag att utarbeta förslag till vissa ändringar i skollagen (U2013/467/). Uppdraget genomfördes av en arbetsgrupp (U 2013:C) inom . Uppdraget redovisades i departementspromemorian Vissa skollagsfrågor – Del 1 (U2013/6278/S). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttranden och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i (2013/6278/S). Med anledning av en begäran från utformades departementspromemorian Grundskole- och gymnasieutbildning för elever med autism och autismliknande tillstånd vid (U2012/3838/S). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4. Promemorians lagförslag finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissyttranden och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i (U2012/3838/S). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringen har följt Lagrådets förslag, se avsnitt 10.2 och 13.2. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har vissa språkliga ändringar gjorts. Efter lagrådsbehandlingen har ett förslag om ändring av en undantagsbestämmelse i 33 § lagen (2010:801) om införande av skollagen lagts till. Förslaget består i en följdändring med anledning av ändringen i 2 kap. 17 § skollagen, se avsnitt 5. Författningstekniskt och även i övrigt är den föreslagna ändringen av sådan beskaffenhet att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Alla barns och elevers rätt till en likvärdig utbildning är en av de grundläggande byggstenarna i det svenska skolväsendet. I en av skollagens portalparagrafer anges att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas (1 kap. 9 § skollagen [2010:800]). 2013/14:148 likvärdig utbildning innebär att alla barn och elever ska ha tillgång till en verksamhet med en så hög kvalitet att de fastställda målen för utbildningen nås, oavsett var i landet barnen och eleverna bor eller vilken förskola eller skola de går i. Kravet på likvärdighet innebär dock inte att verksamheten ska vara likformig. Målen för verksamheten kan och bör nås på olika sätt utifrån lokala behov och förutsättningar, men kvaliteten ska vara likvärdig.