prop · H103102 · 2014-04-14 00:00:00 — Även andelen genomförda läkarbesök har ökat . fick komma på ett läkarbesök . 10 Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. 2014 (2014). Andel besvarade telefonsamtal i primärvården –2013 Anm.: Uppgift för saknas . Källa: Väntetider i vården (Kommuner och Landsting). Vårdbarometern mäter medborgarnas attityder till, kunskaper om och förväntningar på den svenska hälso- och sjukvården. intervjuas ungefär en halv procent av den vuxna befolkningen. uppgav av de tillfrågade att de hade tillgång till den sjukvård de behöver och instämde helt eller delvis i påståendet att väntetiderna till besök på vårdcentraler eller motsvarande var rimliga. Skillnaderna mellan kvinnor och män var mycket små när det gäller hur de upplevde tillgången till vård. Däremot fanns det skillnader mellan åldersgrupperna, där personer i högre grad upplevde att de hade tillgång till den sjukvård de behövde. Väntetiderna till den specialiserade vården fortsätter att minska Antalet patienter som väntar på ett besök eller en behandling inom specialistvården har minskat och allt färre av de väntande har en väntetid . I diagram 3.2 redovisas utvecklingen av andelen patienter som får besökstid i specialiserad vård och i diagram 3.3 utvecklingen av andelen patienter som får behandling inom den specialiserade vården . Tillgängligheten inom den specialiserade vården varierade mellan landstingen. Andelen patienter som väntat på specialistbesök varierade mellan . Andelen patienter som väntat på åtgärd eller behandling varierade mellan . Landstingens rapportering av väntetider är av avgörande betydelse för att utvecklingen inom hälso- och sjukvården ska kunna följas. hade alla landsting en svarsfrekvens på . 2013/14:102 Diagram 3.2 Andel patienter som väntade på besök och 2013 Källa: Väntetider i vården (Kommuner och Landsting). Diagram 3.3 Andel patienter som väntade på åtgärd/behandling och 2013 Källa: Databasen i vården (Kommuner och Landsting). Ökad tillgänglighet för barn och unga med psykisk ohälsa Resultaten var något bättre än 2012 när det gällde tillgänglighet till den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin för barn och unga med psykisk ohälsa. Totalt 17 landsting klarade överenskommelsens krav på ett första besök 2013, vilket kan jämföras med 16 landsting 2013. Av landstingen klarade vidare 15 kraven om påbörjad fördjupad utredning eller behandling 2013, vilket var samma antal som föregående år (se diagram 3.4). Diagram 3.4 Andel patienter inom BUP som väntat på första på behandling Fördjupad utredning/behandling Anm.: Uppgifter angånde fördjupad utredning/behandling saknas för . Källa: Databasen i vården (Kommuner och Landsting). Ökad mångfald och större valfrihet för primärvårdens patienter är alla landsting skyldiga att införa vårdvalssystem i primärvården. Vårdvalssystemen innebär en ökad valfrihet för patienterna eftersom de får möjlighet att utifrån egna behov och önskemål välja vårdgivare. Samtliga landsting har vårdvalssystem i primärvården. Det finns dock skillnader mellan landstingen, både när det gäller antalet nyetableringar av vårdcentraler och hur landstingen valt att utforma vårdvalssystemen. En målsättning med vårdvalsreformen har varit att stärka patientens ställning samt att öka effektiviteten och kvaliteten i primärvården. Diagram 3.5 visar utvecklingen av antalet vårdcentraler . Antalet vårdcentraler har stadigt ökat och uppgick till 1 172. Sedan införandet av det obligatoriska vårdvalet i primärvården har antalet vårdcentraler ökat . Det utökade antalet vårdcentraler har haft en positiv effekt på patienternas valmöjligheter. Andelen privata vårdcentraler har också ökat efter 2010. fanns det 288 privata Antalet hade 2012 ökat till 487, vilket var en ökning med 69 procent.11 11 Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling (Kommuner och Landsting). 2013/14:102 Diagram 3.5 Vårdcentraler i offentlig och privat regi 2003–2012 Källa: Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling (Kommuner och Landsting). Av en rapport från Myndigheten för vårdanalys framgår att antalet besök i primärvården har ökat relativt kraftigt för samtliga grupper efter införandet av vårdvalet.12 Detta gäller såväl patienter med stort vårdbehov som befolkningen i allmänhet. Myndigheten för vårdanalys konstaterar att alla grupper har gynnats av vårdvalet och att förbättringen av tillgängligheten för befolkningen i allmänhet inte har skett på bekostnad av att andra grupper fått det sämre. Myndigheten bedömer också att reformen har ett mycket starkt stöd hos både personer med stora vårdbehov och befolkningen i stort. En klar majoritet, , av alla patienter ansåg att deras erfarenheter av möjligheten att själv byta vårdgivare var goda. En annan studie från Myndigheten för vårdanalys redovisar vilken information olika grupper av personer vill ha för att välja vårdcentral. Studien visade att av respondenterna ansåg att det var viktigt att få välja vårdcentral och att kände till möjligheten att kunna välja. Män verkar i lägre grad än kvinnor känna till möjligheten att välja. Kvinnor verkar också i högre grad ha gjort ett aktivt val av vårdcentral. Studien baseras på uppgifter från tre landsting.13 Flera landsting har även infört eller börjat införa vårdval inom den specialiserade hälso- och sjukvården. Hur många och vilka områden som omfattas varierar mellan landstingen. Ungefär hälften av alla vårdvalssystem i specialistvården återfinns i . Även i och läns landsting har vårdval införts inom flera områden. Beslut om att införa vårdval i den specialiserade vården har fattats i ett 12Vem har vårdvalet gynnat? En jämförande studie mellan tre landsting före och efter vårdvalets införande i primärvården. (Myndigheten för vårdanalys 2013:1). 13Vem vill veta vad för att välja? Om vilken information olika grupper av personer vill ha för att välja vårdcentral (Myndigheten för vårdanalys 2014:1). flertal andra landsting, t.ex. , och Skr. 2013/14:102 läns landsting. Kunskapsbaserad hälso- och sjukvård innebär att vård och behandlingsinsatser ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet och utformas för att möta patientens behov på bästa möjliga sätt. Kunskapsbaserad vård förutsätter kompetent personal med relevant utbildning. Kunskapsstyrning inom hälso- och sjukvården innebär att val och beslut baseras på rekommendationer som tagits fram utifrån bästa tillgängliga kunskap. Arbetet med nationella riktlinjer, regelbundna utvärderingar och öppna jämförelser har gjort att vården i allt högre grad baseras på bästa möjliga kunskap. Arbetet har också inneburit att omotiverade skillnader har utjämnats och vetenskapligt väldokumenterade behandlingsmetoder snabbare kommit patienterna till del. Utveckling av strukturer för kunskapsstyrning genomförde landstingen en kartläggning av sina respektive strukturer för utveckling med en beskrivning av sin nuvarande organisation, samverkan, styrkor och svagheter. Kartläggningen visade att alla landsting arbetade med att stärka sina insatser kring kunskapsstyrning, även om de organisatoriska lösningarna varierade. var arbetet fokuserat på att utveckla verktyg och arbetssätt för uppföljning och analys, vilket är en viktig del i kunskapsstyrningen. Landstingen har i en gemensam utvecklingsprocess tagit fram arbetssätt och verktyg med syfte att skapa förutsättningar för att mötet mellan vården och patienten ska baseras på bästa tillgängliga kunskap. Följsamhet till nationella riktlinjer Nationella riktlinjer finns för majoriteten av de stora folkhälsosjukdomarna såsom diabetes, stroke, hjärtsjukvård, missbruks- och beroendevård samt för de vanligaste cancerformerna. Socialstyrelen utvärderar regelbundet genomslaget för de nationella riktlinjerna genom s.k. nationella utvärderingar. Den nationella utvärderingen visade att landstingen generellt hade god följsamhet till riktlinjerna inom den specialiserade vården, som genomslaget i primärvården var svagare. publicerade tre utvärderingar: en för depression, ångest och schizofreni, en för bröst-, prostata-, tjocktarms- och ändtarmscancervård och en för tandvård. Utvärderingarna visade bl.a. på en god efterlevnad enligt många av indikatorerna. konstateras att det tar innan riktlinjerna når vården och tillämpas fullt ut. Utvärderingarna visar även på stora socioekonomiska- och regionala skillnader. Analys av behandling med läkemedel visar både på förbättringar och fortsatta utmaningar Ordination av läkemedel är en mycket vanlig behandlingsåtgärd inom hälso- och sjukvården. Inom ramen för arbetet med öppna jämförelser 2013/14:102 redovisade 2013 en särskild analys av olika aspekter på läkemedelsbehandling. I rapporten presenterades 29 särskilda indikatorer som speglar viktiga aspekter av läkemedelsbehandling.14 Rapporten visade flera viktiga förbättringar, exempelvis att en allt större andel av patienter med stroke i de flesta landsting fick s.k. trombolysbehandling. Av diagram 3.6 framgår att andelen patienter som fick denna behandling totalt ökat med . Rapporten visade också att det finns flera ytterligare utmaningar. Exempelvis upplevde många patienter brister i informationen i samband med förskrivningen av läkemedel. Det fanns också skillnader i förskrivningen av läkemedel. Antal patienter som regelbundet behandlades med lugnande medel eller sömnmedel varierade t.ex. mycket mellan landstingen, och det fanns också stora könsskillnader. Kvinnor behandlades i högre utsträckning än män med dessa läkemedel och av alla kvinnor mellan 20–använde regelbundet lugnande medel eller sömnmedel. Ett annat förbättringsområde handlar om att kvinnor som har haft benskörhetsfrakturer endast i liten omfattning behandlades med läkemedel mot osteoporos och att variationen mellan olika landsting var stor. Diagram 3.6 Trombolysbehandling vid stroke –2012 Källa: Öppna jämföresler 2013 Läkemedelsbehandlingar. Jämförelser mellan landsting (och Kommuner och Landsting). Påtaglig utveckling av patientsäkerhetsarbetet Den ovan nämnda överenskommelsen om patientsäkerhet har drivit på ett förbättringsarbete på såväl regional som nationell nivå. konstaterade i sin rapport avseende patientsäkerhetsområdet 2013 att det 14 Öppna jämförelser 2013, Läkemedelsbehandlingar. (och Kommuner och Landsting). hade skett en påtaglig utveckling av arbetet 2011 och 2012. 2013/14:102 var i stor utsträckning en effekt av överenskommelserna om förbättrad patientsäkerhet mellan staten och SKL. Alla landsting klarade de fem grundkraven och fyra av de sex prestationskraven i överenskommelsen om patientsäkerhet . Prestationskraven som samtliga landsting uppfyllde avsåg antibiotikaanvändning, läkemedelsanvändning, överbeläggningar och it-stödet Infektionsverktyget. Därutöver uppfyllde alla landsting förutom åtta prestationskraven för basala hygienrutiner och klädregler. Samtliga landsting utom ett uppfyllde prestationskraven för trycksår. Diagram 3.7 visar att successiva förbättringar åstadkommits när det gäller följsamhet till basala hygienrutiner och klädregler. Diagram 3.8 illustrerar en försiktigt positiv utveckling beträffande förekomsten av vårdrelaterade infektioner, som är en av de vanligaste vårdskadorna. Diagram 3.7 Följsamhet till basala hygienrutiner och klädregler 2010– 2013 2010 (höst) 2011 (vår) 2011 (höst) 2012 (vår) 2012 (höst) 2013 (vår) 2013 (höst) Källa: Punktprevalensmätning av basala hygienrutiner och klädregler (Kommuner och Landsting). Patientsäkerhetsatsningen har bl.a. bidragit till uppbyggnaden av en nationell infrastruktur för patientsäkerhetsarbete inom flera viktiga områden. Detta kan få stor betydelse för patientsäkerhetsutvecklingen framöver. Ett fortsatt förbättringsarbete är dock nödvändigt. Det finns även skillnader i resultaten mellan olika landsting. För att förbättra patientsäkerheten krävs ett långsiktigt och systematiskt arbete. De resultat som framkommer inom ramen för patientsäkerhetssatsningen behöver förvaltas och utvecklas vidare i den ordinarie verksamheten. 2013/14:102 Diagram 3.8 Förekomst av vårdrelaterade infektioner 2008–2013 inom somatisk vård Anm.: Exklusive förlossningsvård. Källa: Punktprevalensmätning av vårdrelaterade infektioner (Kommuner och Landsting). Förskrivningen av antibiotika har minskat i alla landsting I patientsäkerhetsöverenskommelsen mellan regeringen och SKL har ett långsiktigt nationellt mål satts om att högst 250 antibiotikarecept ska skrivas ut per 1 000 invånare och år. Målet utvärdering var att antibiotikaförskrivningen – skulle minska i förhållande till jämförelseperioden –, att landstingen skulle verka för ökad följsamhet till behandlingsrekommendationer för vanliga infektioner i öppenvården och att av vårdcentralerna inom primärvården i respektive landsting skulle ha försett sina läkare med en översikt av deras personliga antibiotikaförskrivning. Utvärderingen visar att antibiotikaförskrivningen minskade i alla landsting. hade lägst antibiotikaförskrivning (271 recept per 1 000 invånare och år) och ligger därmed närmast det långsiktiga nationella målet. Den totala antibiotikaförskrivningen på recept i öppenvården minskade i i förhållande till jämförelseperioden, från 382 till 349 recept per 1 000 invånare och år. Diagram 3.9 visar landstingens procentuella minskning av antibiotikaförskrivningen. Diagram 3.9 Förändring av antibiotikaförskrivning 2011–2013 Källa: Concise (). Delaktighet och självbestämmande i vården Ett av de redovisade målen för hälso- och sjukvården är att det ska säkerställas att patienterna ges möjlighet till delaktighet och självbestämmande. En patientfokuserad vård innebär att vården ges med respekt och lyhördhet för individens specifika behov, förväntningar och värderingar samt att dessa vägs in i de kliniska besluten. Patienterna var fortfarande nöjda med bemötandet inom primärvården Patienters erfarenheter och synpunkter på hälso- och sjukvården är en viktig grund i vårdens förbättrings- och utvecklingsarbete. Landstingen har gemensamt beslutat att följa upp patienternas erfarenheter genom en nationell patientenkät. SKL samordnar enkätundersökningarna som genomförs på uppdrag av landstingen. fungerar som underlag för jämförelser, ledning och styrning samt som information till invånare och patienter. genomfördes en patientenkät inom primärvården. En god hälso- och sjukvård förutsätter bl.a. att patienterna upplever ett gott bemötande vid sin kontakt med vården. Enligt enkäten gav patienterna goda omdömen för bemötandet. svarade av patienterna som hade besökt primärvården att de blev bemötta med respekt och på ett hänsynsfullt sätt. Förtroendet för primärvården är stort och majoriteten av de svarande skulle rekommendera den aktuella mottagningen till andra. Resultatet låg på samma nivå som vid mätningen 2011. Det är dock fortfarande många som uppger att de inte fått information om sådant som sker efter själva besöket. Det handlar bl.a. om information om eventuella varningssignaler och biverkningar av läkemedel, men även i vilken utsträckning man har fått vara med och 2013/14:102 diskutera valet av remittering eller hänvisning för fortsatt vård. (se diagram 3.10). Diagram 3.10 Bemötande i primärvården Anm.: Resultaten presenteras i form av ett viktat värde, patientupplevd kvalitet (PUK-värde). Varje svarsalternativ ges en vikt i förhållande till sin allvarlighetsgrad. Resultaten från varje svarsalternativ adderas, multipliceras med 100 och avrundas uppåt till närmaste heltal mellan 0 till 100. Källa: Nationell (Kommuner och Landsting). Patienterna anser att vården är mer patientcentrerad Som framgår av diagram 3.11 visar den internationella undersökningen International Health Policy Survey att svenska patienter i ett internationellt perspektiv är allt mer nöjda med hur patientcentrerad vården är. uppgav av de tillfrågade svenska patienterna att de upplevde att ordinarie läkare eller personal ofta eller alltid tillbringade tillräckligt med tid med dem. Detta var en ökning jämfört med . Män är mer nöjda än kvinnor. Män svarade i större utsträckning att tiden med patienten alltid eller ofta är tillräcklig, av männen är nöjda jämfört av kvinnorna. I svarade även att vårdpersonal alltid eller ofta involverade dem så mycket som de önskar gällande besluten om deras vård och behandling. var motsvarande andel . upplevde av patienterna att vårdpersonalen ofta eller alltid förklarade saker på ett sätt som var lätt att förstå, vilket kan jämföras 2010. Män är mer nöjda än kvinnor med det sätt på vilket den medicinska personalen förklarar saker. Av männen svarade alltid eller ofta på frågan, medan motsvarande siffra för kvinnor var . Diagram 3.11 Patientcentrering i vården och 2013 Tillräcklig tid med läkare eller annan Delaktig i önskad grad i vård och Källa: International Health Policy Survey (IHP 2010 och 2013). Läkaren förklarar på ett sätt som är lätt att förstå 3.2.3Kvalitetsutveckling och systematiskt förbättringsarbete Öppna jämförelser av hälso- och sjukvårdens processer och resultat fortsatte att utveckla verksamheterna Hälso- och sjukvårdens resultat redovisas bl.a. genom s.k. öppna jämförelser. Det innebär att goda resultat, brister och skillnader mellan olika delar av landet och mellan olika befolkningsgrupper lyfts fram. De öppna jämförelserna av hälso- och sjukvården använde 162 indikatorer som gav en bred bild av svensk hälso- och sjukvård. Resultaten visade exempelvis att behandlingsinsatserna blev bättre för flera folkhälsosjukdomar som stroke, cancer samt hjärt- och kärl-sjuk- domar. Det fanns dock variationer mellan landsting som tyder på förbättringsmöjligheter för de flesta indikatorerna. av landets 450 000 diabetespatienter underbehandlades exempelvis mot högt blodtryck och förhöjda blodfetter. Antalet operationer på grund av svår fetma har ökat betydligt. Tre av fyra som genomgick en operation på grund av fetma var kvinnor. 2013/14:102 Dödligheten i många sjukdomar fortsatte att minska Medellivslängden har ökat i , bortsett från mindre årliga variationer. var medellivslängden för kvinnor och för män. För kvinnor innebar detta en liten minskning och för män en liten ökning jämfört med . Kvinnor lever , men könsskillnaden minskar eftersom medellivslängden bland män ökar i snabbare takt. De vanligaste dödsorsakerna i är hjärt- och kärlsjukdomar samt cancer. Ett mått för att visa på dödlighet där sjukvårdande insatser har stora möjligheter att påverka är s.k. sjukvårdsrelaterad åtgärdbar dödlighet. Denna indikator speglar dödlighet i diagnoser som valts ut därför att de bedömts vara möjliga att påverka med olika medicinska insatser, genom tidig upptäckt och behandling. Exempel på diagnoser som ingår i indikatorn är diabetes, blindtarmsinflammation, stroke, gallstenssjukdom och livmoderhalscancer. var dödstalen 32,6 per 100 000 invånare för kvinnor och 47,5 för män. Landstingens sammanlagda utveckling uppdelat på kön redovisas i diagram 3.12. varierade dödligheten i dessa sjukdomar mellan 31 och 49 per 100 000 invånare mellan landstingen. Stroke och diabetes, och för kvinnor även livmodershalscancer, var de diagnoser som hade störst påverkan på den sjukvårdsrelaterade dödligheten. Dödligheten för män i dessa sjukdomar var generellt sett högre än för kvinnor. Diagram 3.12 Sjukhusrelaterad åtgärdbar dödlighet Antal per 100 000 invånare Källa: (). Utvecklingen av slutenvård som kan undvikas Internationellt används ofta måttet undvikbar slutenvård för att göra en uppskattning av hälso- och sjukvårdsystemets effektivitet som inkluderar samspel mellan öppen- och slutenvård. Indikatorn bygger på antagandet att om patienter med de utvalda diagnoserna får ett optimalt omhänder- tagande i den öppna vården kan man generellt sett förebygga och för- Skr. 2013/14:102 hindra vårdtillfällen på sjukhus. Det kan handla om både det före- byggande arbetet, hur primärvården fungerar och annan öppenvård. De kroniska sjukdomstillstånd som ingår i bedömningen av undvikbar slutenvård är anemi, astma, diabetes, hjärtsvikt, högt blodtyck, kroniskt obstruktiv lungsjukdom och kärlkramp. Utöver detta ingår även några akuta tillstånd, där rätt behandling given inom rimlig tid bedömts kunna förhindra inläggning på sjukhus. De akuta tillstånd som ingår är blödande magsår, diarré, epileptiska krampanfall, inflammatoriska sjukdomar i de kvinnliga bäckenorganen, njurbäckeninflammation och öron-näsa-hals- infektioner. I diagram 3.13 visas landstingens sammanlagda resultat för utvecklingen . En minskning i undvikbar slutenvård skedde , vilket indikerar att landstingen har utvecklat ett mer effektivt omhändertagande i öppna vårdformer. Generellt sett vårdas männen i högre utsträckning än kvinnor för de diagnoser som ingår i måttet. Detta beror troligen till viss del på att det är vanligare att män drabbas av några av de stora sjukdomarna, men eventuellt också på att kvinnor i ett tidigare skede söker vård i öppna vårdformer. Diagram 3.13 Undvikbar slutenvård –2012 Antal per 100 000 invånare Källa: (). Antal vårdkontakter inom vården ökar Ett besök i vården beskriver en behandling i öppen vård och ett vård- tillfälle en behandling i slutenvård. I den specialiserade vården särskiljs mottagningsverksamhet från dagsjukvård. Dagsjukvård är öppen vård som innebär mer omfattande och/eller resurskrävande insatser än vad ett Exempel på dagsjukvård är dagkirurgi, som sker utan att 2013/14:102 patienten läggs in på sjukhus. Hemsjukvårdsbesök görs i primärvård, specialiserad somatisk respektive psykiatrisk vård. I diagram 3.14 visas besöksutvecklingen i landstingen 2008–2012. ökade antalet läkarbesök . har ökningen legat . Ökningen hos andra personalkategorier var . Totalt gjordes 65,8 miljoner besök inom alla vårdområden , varav drygt 40 miljoner besök i primärvården, 19,4 miljoner besök i den specialiserade somatiska vården och nästan 5 miljoner besök i den specialiserade psykiatriska vården. Antalet läkarbesök uppgick till 28 miljoner och antalet besök som gjordes hos övriga personalkategorier till 37 miljoner. Diagram 3.14 Besöksutveckling i landsting 2008–2012 Antal besök i tusental Besök hos annan personal än läkare 2008 2009 2010 2011 2012 Källa: Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling (Kommuner och Landsting). Diagram 3.15 visar antal läkarbesök per invånare för varje landsting 2012, fördelat mellan primärvård, specialiserad somatisk vård och specialiserad psykiatrisk vård. Inom samtliga tre verksamhetsslag var antalet läkarbesök per invånare högst i . Diagram 3.15 Läkarbesök per 1 000 invånare efter område 2012 Källa: Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling (Kommuner och Landsting 2013). 3.4.1Hälso- och sjukvårdens kostnader Snabbast kostnadsökning inom primärvården Landstingens nettokostnad för hälso- och sjukvården, exklusive tandvård, redovisas i tabell 3.1. ökade kostnaderna i löpande priser med i genomsnitt . Den snabbaste kostnadsökningen stod primärvården för med en genomsnittlig ökning om . Landstingens nettokostnad för hälso- och sjukvård 2008– -1,9 -0,8 Anm.: Tandvårdskostnader är exkluderade. Källa: Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling –2012 (Kommuner och Strukturella förhållanden påverkar kostnadsnivån i landstingen Landstingen har olika förutsättningar att bedriva sjukvård, t.ex. påverkas kostnadsnivån för hälso- och sjukvårdsverksamheten i respektive landsting av strukturella faktorer, såsom befolkningens ålderssammansättning, den socioekonomiska strukturen och förekomsten av olika sjukdomar. Den genomsnittliga nettokostnaden för landstingens hälso- och sjukvård var per invånare 2012.15 För att jämförelser av kostnadsnivån mellan olika landsting ska vara rättvisande är det viktigt att beakta landstingens olika förutsättningar att bedriva vård. I diagram 3.16 visas strukturjusterade hälso- och sjukvårdskostnader per invånare. Då olika strukturella faktorer tas med i beräkningen framkommer t.ex. att en högre kostnad per invånare i och till stor del kan förklaras av strukturella faktorer.