prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — kulturutskott har utvärderat scenkonstallianserna och bedömer att allians- verksamheterna väl möter både kulturpolitiska och arbetsmarknadspolitiska målsättningar och bidrar till att öka den sociala och ekonomiska tryggheten hos de anställda (2011/12:RFR10). Det finns mot den bakgrunden skäl för att bygga ut alliansverksamheten och möjliggöra att antalet anställda kan öka. Bibliotek, litteratur och läsfrämjande har antagit nationella mål för litteratur- och läsfrämjande. har också fått ett utvidgat uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt intresse. har även fått i särskilt uppdrag att genomföra en läsfräm- jandesatsning där idrottsföreningar ska samverka med bibliotek för att göra litteratur mer till- gänglig för idrottande pojkar och flickor. I den nya bibliotekslagen (2013:801) som trädde i kraft förstärks bibliotekens läsfrämjande uppdrag. Folkbiblio- teken får i uppdrag att ägna särskild uppmärk- samhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. Det är dock nödvändigt att ta ytterligare steg för att förbättra läsförståelse och främja läslust. I då medieutbudet är större än någonsin blir också förmågan till urval, analys och käll- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kritik allt viktigare. Bibliotekens kvalitet avgörs inte främst av antalet böcker utan av det arbete som utförs av kompetent bibliotekspersonal. Bibliotekariernas arbete och kompetens kommer att vara avgörande för hur framtidens bibliotek lyckas uppnå målsättningen om att fungera som en arena för bildning och demo- krati. Regeringen föreslår att en nationell biblioteks- strategi tas fram för att främja samverkan och kvalitetsutveckling inom hela biblioteksväsendet. –2018 avsätts totalt i detta syfte. Av dessa medel beräknar regeringen att avsätts till Kungl. för framtagandet av en nationell biblioteksstrategi och för att tillgäng- liggöra e-böcker via den nationella katalogen Libris. Vidare avsätts till för att främja läsfrämjande i samar- bete med biblioteken. Biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska, enligt den nya bibliotekslagen (2013:801), verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Biblioteken ska även främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Biblioteksområdet står inför ett antal utmaningar framöver. Läsförmågan sjunker och klyftan i kunskap och utbildning ökar. Biblio- teken har en viktig roll att spela för att ändra denna utveckling och det är angeläget att biblio- teken är tillgängliga och att deras fulla potential tas till vara. Teknikutvecklingen går snabbt framåt, och med den skiftar människors medievanor. har antalet biblioteksbesök minskat, många delar av folkbibliotekens verksamheter i kommunerna har avvecklats och boklånen minskar. Det är viktigt att boende i både stora och små kommuner i hela landet har en god tillgång till biblioteksverksamhet. Ett av problemen med nuvarande litterära, kulturella och mediala konsumtionsmönster är den bristande jämlikheten avseende tillgänglighet till medier och kultur. Regeringens ambition är att motverka regionala skillnader i fråga om såväl tillgänglighet som utbud. Det går också att skönja en bristande likvärdighet grundat på socioekonomiska faktorer och skillnader mellan 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Personer med högre utbildning tillgodo- gör sig mer litteratur, kvinnor läser mer än män. Bibliotekspolitiken ska bidra till ett medie- utbud som präglas av allsidighet, mångfald, kvali- tet och tillgänglighet i alla delar av landet. Det är i allra högsta grad en fråga om demokratisk utveckling. Det allmänna biblioteksväsendet ska vara en mötesplats som underlättar kunskaps- förmedling och fri åsiktsbildning, den ska främja förmågan till urval, kritisk analys och källkritik. Den ska vara öppen för alla oavsett vem man är eller var i landet man befinner sig. I syfte att långsiktigt bibehålla och utveckla en biblioteksverksamhet av hög kvalitet som är förberedd för framtidens utmaningar krävs därför en nationell samsyn och en gemensam strategi. har i uppdrag att ha en nationell överblick över det allmänna biblioteksväsendet och främja samverkan och utveckling inom området. Regeringen bedömer därför att Kungl. bör ges i uppdrag att efter samråd med och andra berörda aktörer utarbeta en nationell bibliotek- strategi för att främja bibliotekens planering, styrning och uppföljning. Strategin ska också innehålla en fördjupad omvärldsanalys. Lättläst litteratur och nyhetsförmedling Regeringen beräknar att Myndigheten för till- det statliga ansvaret för lättläst litteratur och nyhetsförmedling. I beloppet ingår för att främja lättläst litteratur i skolan som omprioriteras från utgiftsområde 16. antog propositionen Lättare att läsa (prop. 2013/14:134) (bet. 2013/14:KrU11, rskr. 2013/14:356). I propositionen föreslås att statens stöd till avvecklas. MTM bedöms fr.o.m. ansvara för statens insatser för lättläst litteratur och även bli ett nationellt kunskapscenter för lättläst och övriga tillgängliga medier. Myndigheten bör också stödja utgivning och distribution av den obe- roende lättlästa nyhetstidningen 8 SIDOR. Staten bör fortsätta att stödja utgivning och distribution av lättläst litteratur och nyhets- förmedling inom de områden där utbudet inte kan tillgodoses av marknaden. Under behandlingen av propositionen läm- nade ett tillkännagivande (bet. 2013/14:KrU11, rskr. 2013/14:356) om att regeringen skyndsamt bör utreda tidningen 8 SIDOR:s framtid inom ramen för ett public service-uppdrag. har i pro- memorian Tidningen 8 SIDOR:s möjliga framtid inom ramen för ett public service- uppdrag (dnr Ku2014/1281) analyserat möjlig- heten att säkerställa en fortsatt utgivning av 8 SIDOR inom ramen för ett public service- uppdrag. Promemorian har remitterats och rege- ringen konstaterar att en utgivning av 8 SIDOR inom SR, SVT eller UR inte är förenligt med nuvarande reglering av public service-verksam- heten. I flera remissvar kritiserades också det upphandlingsförfarande som aviserats i propo- sitionen. Regeringen anser att det är av stor vikt att utgivningens kontinuitet inte störs vid över- flyttningen av till MTM. Mot denna bakgrund anser regeringen att tidningen 8 SIDOR tillfälligt ska ges ut av MTM. Regeringen avser att noga följa 8 SIDOR:s situation och att utreda tidningens hemvist ytterligare. finns en överens- kommelse mellan regeringen å ena sidan och , Föreningen och å andra sidan om rätt till förhandlingar om biblioteksersättningens grundbelopp. Förhand- lingar förs mellan parterna. Vid för- handlingarna avseende grundbelopp har överenskommelsens medlingsmöjlighet utnytt- jats. Utifrån en bedömning av medlingens resultat avser regeringen att återkomma med storleken på grundbeloppet . har mot bakgrund av propo- sitionen Läsa för livet (2013/14:3) beslutat att inriktningen för den framtida biblioteks- ersättningen ska vara att de litterära upphovs- männen ska ersättas för att deras verk lånas ut vid folk- och skolbibliotek och att biblioteks- ersättningen ska bidra till att förbättra författa- rnas ekonomiska villkor (bet. 2013/14:KrU4, rskr. 2013/14:117). Regeringen gör bedömningen att en ny över- enskommelse med företrädare för upphovsmän inom ordområdet om fastställandet av grund- beloppets storlek bör slutas och att förordningen (1962:652) om ska ses över. Arbetet med översyn av förhandlings- ordning och förordning pågår i . Att författare och andra litterära upphovs- personer har rimliga ersättningar och goda villkor för sitt skapande arbete är av stor betydelse för kulturlivet och samhällsdebatten – och i förlängningen för vår demokrati. Forum för levande historia Regeringen beräknar att Forum för levande historia tillförs totalt –2017 för att i samarbete med genomföra en stor utbildnings- insats om olika former av rasism i historien och . Satsningen ska vara riktad till samtliga grund- och gymnasieskolor. Forum för levande historia har till uppgift att främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har till särskild uppgift att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten och bedriver utåtriktad verksamhet med inriktning på kunskap, kultur och fortbildning. Vidare avser regeringen att se över behovet av och formerna för ett nationellt kunskaps- och resurscentrum om rasism, bl.a. för att sprida de lyckade modeller som finns för att minska rekryteringen av människor till rasistiska organi- sationer. Inom statsförvaltningen finns ett antal utvärderings- och granskningsmyndigheter, däri- bland Myndigheten för kulturanalys som bilda- des 2011. De sektorsspecifika utvärderingsmyn- digheterna bedriver analysverksamhet som delvis kan överlappa den analysverksamhet som ansva- riga myndigheter på området själva bedriver. Mot den bakgrunden bedömer regeringen att Myndigheten för kulturanalys ska avvecklas . Regeringen avser att återkomma avseende det långsiktiga åtagandet för och finansieringen av vissa av de uppgifter som ligger hos Myndigheten för kulturanalys. Det gäller främst ansvaret för den officiella statistiken inom kulturområdet samt övergripande uppföljning och analys av kulturpolitikens utfall. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Nytt pensionssystem på scenkonstområdet Det nuvarande pensionssystemet på scenkonst- området är inte anpassat till att det allmänna pensionssystemet har reformerats och att de fasta anställningarna vid institutionerna har minskat. Systemet är svårförutsägbart för både arbetsgivare och arbetstagare. har som sin mening gett regeringen till känna att regeringen inom ramen för den ordinarie budgetprocessen, gärna i budget- propositionen , ska återkomma till med besked om hur scenkonst- pensionsfrågan kan och bör lösas på ett stats- finansiellt ansvarsfullt sätt (bet. 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:74). I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 17) aviserades att arbetsmarknadens parter bör ta över ansvaret för att genom kollektivavtal reglera pensions- villkoren på scenkonstområdet. Regeringens bedömning är att den nuvarande statliga regleringen av tjänstepensionerna avvecklas fr.o.m. och ersätts med en kollektivavtalsreglerad pensionsordning. Förhandlingarna ges en ekonomisk ram på 2015 som kommer att sjunka i takt med att nuvarande pensionssystem fasas ut. avsätts ca till pensionspremier på scenkonstområdet. Inom ramen för ett reformerat pensionssystem bör det finnas möjlighet till omställning och karriär- växling för yrkesgrupper som av konstnärliga och fysiska skäl inte kan arbeta inom sina konstnärliga yrken till . En utgångspunkt för omfattningen av den framtida statliga finan- sieringen är ett system som främjar att berörda personer i möjligaste mån kan försörja sig genom arbete och att en hög konstnärlig kvalitet möjliggörs vid institutionerna. I övrigt ska den nya pensionsordningen motsvara pensions- system på den övriga arbetsmarknaden. De medel som frigörs vid övergången till ett nytt pensionssystem, , omfördelas till kvalitetssatsningar på scenkonstområdet. Medlen kommer att fördelas inom berörda anslag och regeringen kommer att ha en fortsatt dialog med områdets aktörer om inriktningen på de kvalitetsförstärkande insats- erna inom scenkonstområdet. Regeringen anser det vara mycket angeläget att scenkonstnärerna får goda villkor för omställning, karriärväxling och kompetens- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen avser att noga följa utvecklingen på scenkonstområdet. En ny politik för arkitektur, form och design I budgetpropositionen aviserades en översyn av de mål och det handlingsprogram som beslutade om för arkitektur, formgivning och design 1998. beslutade den förra regeringen att tillsätta utredningen livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (dir. 2014:69) med uppdrag att föreslå en ny statlig politik för arkitektur, form och design. Syftet med upp- draget är att stärka arkitekturens, formens och designens värden och betydelse för individen, livsmiljön och den hållbara samhällsutveck- lingen. Direktiven tar sin utgångspunkt i ett antal stora samhällsutmaningar som berör flera politikområden och som kräver tvärsektoriella perspektiv och en helhetssyn på vår livsmiljö. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Utformningen av våra gemensamma miljöer är en fråga som angår alla. Regeringen vill i sin kulturpolitik lyfta fram arkitekturens och formens roll för ett demokratiskt och hållbart samhälle. Statens centrum för arkitektur och design har i uppdrag att vara ett statligt museum och en mötesplats för arkitektur, form och design. har en lång tradition av gränsöverskridande utställningar och publik verksamhet och är myndigheten en mötesplats där konst, arkitektur, form och design samspelar. och Statens centrum för arkitektur och design har i sin verksamhet många beröringspunkter och delar även på vissa gemensamma lokaler och admi- nistrativa funktioner. Regeringen bedömer att det kan finnas fördelar med att samla upp- gifterna för och Statens centrum för arkitektur och design i en gemen- sam myndighet. Ett arbete med att analysera och belysa förutsättningarna för en organisations- förändring har inletts inom . En ny opera i Operan gavs i uppdrag att i nära samarbete med Kungliga Operan genomföra en förstudie för en renovering och ombyggnad av Kungliga Ope- rans byggnad. Av uppdraget framgår att för- studien ska utgå från Kungliga Operan behov av att skapa bättre förutsättningar för den konstnärliga verksamheten och öka tillgäng- ligheten för publiken. Den totala kostnaden för ombyggnads- och renoveringsarbetet inklusive kostnader för bl.a. förstudie, projektering och byggnadsanknutna inventarier får inte uppgå till mer än . lämnade en delrapport till regeringen () och där återfinns konstnärliga, publika och stadsbyggnadsmässiga mål för projektet, liksom mål som är kopplade till effektivitet. Vidare har ombyggnads- och renoveringsbehov identifie- rats. En viktig del i uppdraget är att ta hänsyn till att de ombyggnader som ska göras ska hålla hög arkitektonisk kvalitet. Avsikten med ombyggnaden och renove- ringen är att ge de bästa förut- sättningarna att långsiktigt bedriva opera- och balettverksamhet av högsta klass. Statens fastig- hetsverk konstaterar också att till byggnadens främsta kulturhistoriska värden hör dess funktion. Förstudien ska slutredovisas . Ett tillgängligt och hållbart kulturarv För att säkerställa det långsiktiga bevarandet av de kyrkliga kulturminnena föreslår regeringen att den kyrkoantikvariska ersättningen 2015 ska vara . Det är regeringens avsikt att detta belopp ska utgå . Härigenom ges goda och stabila planeringsförutsättningar att göra de bedömningar och prioriteringar som är nöd- vändiga för ett långsiktigt bevarande av de kyrk- liga kulturminnena. Det kyrkliga kulturarvet i har byggts upp under . Det är ett i högsta grad dynamiskt och levande kulturarv som var och en har möjlighet att uppleva och berikas av. Det kyrkliga kulturarvet präglas av historiskt djup och rymmer centrala berättelser om samhällets utveckling. De kyrkliga kulturminnena är också bärare av starka konstnärliga och arkitektoniska uttryck. Det är av stor betydelse för alla i sam- hället att detta kulturarv bevaras, används och utvecklas för dagens och kommande genera- tioner. har enligt kulturmiljölagen (1988:950) rätt till viss ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kultur- minnena (den s.k. kyrkoantikvariska ersättnin- gen). Ersättningen är en följd av skydds- bestämmelserna i kulturmiljölagen, som innebär fördyringar och inskränkningar vid förvalt- ningen av de kyrkliga egendomarna. har tidigare beslutat om ersätt- ningens storlek under perioden 2002−2014. I anslutning till stat–kyrka-reformen träffade staten och en långsiktig överens- kommelse i frågor som rör de kulturhistoriska värdena inom . Under överens- kommelsens löptid ska s.k. kontrollstationer läggas in. Kontrollstationerna ska infalla . Den första kontrollstationen inföll och den andra 2014. Regeringen lämnade en skrivelse till om den kyrkoantikvariska ersättningen (skr. 2013/14:152). I skrivelsen redovisas hur den kyrkoantikvariska ersättnin- gen har använts –2012. har behandlat skrivelsen (bet. 2013/14:KrU10, rskr. 2013/14:355). –2018 avsätts medel för en betydande satsning på hembygdsgårdar inom ramen för Landsbygdsprogrammet 2014– 2020. har fått i uppdrag att genom informationsinsatser, riktade utlysningar eller på annat sätt genomföra en satsning så att medel allokeras till projekt som syftar till att ta tillvara och vårda kulturhistoriskt värdefulla byggnader på hembygdsgårdar inklusive därtill kopplad trädgård och gårdsmiljö så att de kan utvecklas som mötesplatser, mål för turism och andra verksamheter och därmed bidra till social sammanhållning och en levande landsbygd. Erfarenheterna från arbetet med projektet med historia ska utgöra grund för uppdraget. Nya resurser för arbetet med det immateriella kulturarvet skapas genom en satsning på traditionell småskalig matkultur inom ramen för Landsbygdsprogrammet 2014–2020. –2018 ska genomföra 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 en omfattande satsning för projekt som syftar till att ta tillvara och utveckla immateriellt kulturarv och kulturmiljöer kopplade till mat- och livsmedelsframställning. Möjligheterna som denna satsning ger bör tas tillvara inom ramen för arbetet med att utveckla tillämpningen av konvention om tryggandet av det immateriella kulturarvet. Sats- ningen är ett exempel på att det immateriella kulturarvet utgör en viktig resurs inom många sektorer och det finns god grund för utveck- lingsarbete. Regeringen avser också att ge i uppdrag till , och folkminnen, och att samverka för att synliggöra, tillvarata och utveckla kunskap kopplad till traditionell småskalig matkultur. och folkminnen har i enlighet med sin instruktion ansvar för att på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om immateriella kulturarv i . Institutet har därigenom viktiga uppgifter rör- ande tillämpningen av konvention om tryggandet av det immateriella kulturarvet. Ansvaret för tillämpningen av konventionen delas av ett antal myndigheter och institutioner vars ansvarsområden på olika sätt omfattar frågor om det immateriella kulturarvet, t.ex. , Stiftelsen , och . och folk- minnen har på regeringens uppdrag arbetat med att utveckla tillämpningen av konventionen och i detta sammanhang lämnat ett antal förslag om hur arbetet kan utvecklas. Regeringen bedömer att det inte finns skäl att utifrån dessa förslag ytterligare reglera arbetet med konventionen. Regeringen gör vidare bedömningen att det fortsatta löpande arbetet med konventionen ska bedrivas inom befintliga ekonomiska och organi- satoriska ramar. Regeringen avser att noga följa det samlade arbetet med det immateriella kulturarvet. Översyn av den statliga museipolitiken tillsattes en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av den statliga museipolitiken (dir. 2014:8). Utredaren ska framför allt se över de statliga museernas upp- drag, myndighets- och institutionsstruktur och regeringens styrning av dem och lämna förslag på nationella museipolitiska mål. Uppdraget ska redovisas . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Överföring av förvaltningsansvar för fastigheter till Frågan om att samla den statliga förvaltningen av kulturhistoriskt värdefulla fastigheter har disku- teras . och Statens fastighets- verk har gett in en begäran om att regeringen ska godkänna en överföring av förvaltningsansvar för fastigheter från till . Regeringen har för avsikt att godkänna denna överenskommelse och ansvaret för förvaltningen av fastigheter övergår därmed till . I samband med detta föreslås anslaget Bidragsfastigheter inom utgiftsområde 2 Sam- hällsekonomi och finansförvaltning ökas med och anslag 7:1 Riksantikvari- eämbetet minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår i denna proposition att de byggnader och inventarier vid som testamenterats av ska anses utgöra stiftelsens tillgångar och att staten bör avstå sina anspråk och bidra till att äganderätten kan överföras till Stiftelsen (se även utgiftsområde 2, avsnitt 9.5.4). Vid avdelning Mediakonverterings– centrum i bedrivs digitalisering av arkivhandlingar och annat kulturarvsmaterial i stordrift för myndigheter och andra offentliga organ. Verksamheten har inledningsvis byggts upp kring två stora uppdrag kring folkbok– föringsmaterialet och Lantmäteriets förrätt- ningsarkiv. Ett senare projekt, Digidaily, som digitaliserade två stora dagstidningars hela ut- givning, bedömdes av internationella digitali- seringsexperter ha levererat resultat av världs- klass. Sedan starten har Mediakonverte- ringscentrum digitaliserat mer än 200 miljoner bilder. avslutas folkbokföringsprojektet och modern utrustning och en infrastruktur för storskalig digitalisering frigörs för andra upp- drag. Vid flertalet kulturarvsmyndigheter finns ett stort behov av digitaliseringsinsatser för att öka tillgängligheten till samlingarna. Regeringen bedömer att det är rimligt att detta så långt som möjligt görs samordnat för ökad effektivitet. Regeringen avser därför att undersöka förutsätt- ningarna för att utveckla Mediakonverterings- centrum till en gemensam resurs för kulturarvs- institutionerna. Regeringen beräknar att tillförs för bevarande och tillgängliggörande av arkivmaterial från statliga verksamheter. Det särskilda räntekontot avslutas och innestående medel betalas in på inkomsttitel. Det särskilda räntekontot i Riksgälden, som inrättades 1996 för att täcka lång- siktiga kostnader för att bevara och tillgäng- liggöra arkivmaterial från statliga verksamheter, avvecklas . Enligt villkor i Riks- arkivets regleringsbrev får myndigheten använda den årliga avkastningen (sedan en viss del avsatts för värdesäkring) till löpande kostnader för bevarande och tillgängliggörande. Avkastningen på det särskilda räntekontot har minskat mycket kraftigt till följd av ränteut- vecklingen. Det har lett till att avkastningen inte motsvarar kostnaderna för de aktuella arkiv- leveranserna. Kulturfastigheterna är en betydelsefull del av kulturarvet. Regeringen arbetar fortsatt med att säkerställa en långsiktig och hållbar vård och förvaltning av de fastigheter som bl.a. inrymmer museer och scenkonstverksamhet. gav 2009 regeringen till känna att regeringen bör vidta vissa åtgärder som rör kulturinstitutionernas lokalkostnader (bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:144). Med anledning av bl.a. tillkännagivande och med utgångspunkt i förslaget i betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) har fått i uppdrag att förbereda arbetet med att omförhandla hyresavtalen för de kulturinstitutioner som har kostnadshyra i syfte att förändra principerna för hyressättningen. har lämnat en slutrapport innehållande nya hyressättnings- principer för hyresavtalen för huvudbyggnaderna vid de fem institutionerna , Kungliga Dramatiska teatern, , och . De förändrade principerna för hyres- sättningen för de berörda institutionerna avser att ge en mer ändamålsenlig hyressättning. Företrädare för institutionerna har varit del- aktiga i ärendets beredning. Statens fastighets- verk föreslår i sin slutrapport att regeringen ska fastställa grunden för den ränteberäkning som ska ske på det hyresgrundande kapitalet. I regleringsbrev 2014 för behandlas ärendet och det klargörs att med avkastningspliktigt myndighetskapital för myn- digheten avses myndighetskapitalet reducerat med det kapital som utöver vissa andra fastigheter även avser kostnadshyresmodell- fastigheter (dvs. huvudbyggnaderna för , Kungliga Dramatiska teatern, , och ). Frågan om ränte- beräkningen för det belånade kapitalet bereds vidare inom . Regeringen avser att återkomma till i frågan. Regeringen vill understryka betydelsen av att bevara skogens kulturarv och att den enskilde ska kunna fullgöra sitt ansvar enligt kulturmiljö- lagen.