prop · H2036 · 2014-10-21 00:00:00 — Föreläggandet får inte förenas med vite om det finns anledning att anta att den som ska föreläggas har begått en gärning som är straffbelagd eller kan leda till skattetillägg eller kontrollavgift och föreläggandet avser utredning av en fråga som har samband med den misstänkta gärningen (44 kap. 3 § SFL). Kontrollavgiften kommer även för byggbranschen att bestämmas till ett i lag fastställt belopp oberoende av näringsidkarens ekonomiska förhållanden (jfr avsnitt 7.13.1). Det kan därför tänkas uppkomma situationer då en kontrollavgift inte är en tillräcklig sanktion för en överträdelse som konstaterats vid kontrollbesök. I sådana fall kan det vara nödvändigt att ges möjlighet att i stället förelägga Prop. 2014/15:6 näringsidkaren vid vite att vidta rättelse. Vitesbeloppet kan i det enskilda fallet anpassas till vad som krävs för att bryta motståndet att följa föreläggandet. Situationer då behov av att vid vite förelägga en näringsidkare att vidta rättelse kan tänkas finnas är framför allt när en näringsidkare inte fullgör sina skyldigheter enligt lagen att tillhandahålla utrustning, att åtgärda brister i en personalliggare eller att hålla personalliggaren tillgänglig (jfr prop. 2005/06:169 s. 55). I 67 kap. SFL finns bestämmelser om överklagande av beslut. Det är möjligt att överklaga beslut om registrering, kontrollavgift och föreläggande med vite till förvaltningsrätten (67 kap. 2 och 6 §§ SFL). Beslut om föreläggande utan vite och beslut om kontrollbesök får inte överklagas (67 kap. 5 § SFL). Överklagandet ska ha kommit in från den dag då den som beslutet gäller fick del av det (67 kap. 12 § SFL). Det krävs prövningstillstånd för att kammarrätten ska pröva ett överklagande som avser registrering eller kontrollavgift (67 kap. 27 § SFL). Regeringens bedömning: Den personuppgiftsbehandling som de föreslagna personalliggarbestämmelserna föranleder överensstämmer med dataskyddsdirektivet. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Datainspektionen framhåller att de åtgärder som föreslås för att uppnå ett syfte är proportionerliga i förhållande till sitt ändamål och till det integritetsintrång de medför. Utgångspunkten måste vara att en personuppgiftsbehandling inte får gå längre än vad som krävs för att den personuppgiftsansvarige ska kunna uppfylla berättigade ändamål med den. Inspektionen efterlyser vidare en närmare redogörelse för hur personuppgiftsansvaret ska fördelas mellan de inblandade aktörerna. Det bör enligt inspektionen i detta sammanhang övervägas om personuppgiftsansvarets närmare fördelning bör författningsregleras. Skälen för regeringens bedömning: Datainspektionen har yttrat sig avseende införandet av byggbranschens frivilliga system, ID06. Av yttrandet framgår bl.a. följande. Ändamålet med branschöverenskommelsen rörande obligatorisk id- och närvaroregistrering på byggarbetsplatser är att det ska finnas ett underlag vid skattekontroll, i syfte att försvåra svartarbete och därmed stärka den sunda konkurrensen inom byggbranschen, och att det av säkerhetsskäl ska gå att ta fram en närvaroförteckning vid arbetsplatsolyckor. Registrering av anställdas in- och utpasseringar och av besökare på en arbetsplats förekommer på Denna behandling av personuppgifter får normalt anses vara berättigad för att registrera arbetstid, av säkerhetsskäl m.m. Den tänkta behandlingen av personuppgifter och bevarandet av uppgifterna från registreringen har motiverats med att kan behöva uppgifterna vid skattekontroll. Byggbranschen är särskilt utsatt för svartarbeten och arbetsgivare och arbetstagare har därför enats om systemet med ID06 för att försvåra svartarbete och stärka den sunda konkurrensen inom byggbranschen. Det får enligt Datainspektionen anses vara ett berättigat intresse för arbetsgivarna att den egna verksamheten (och byggbranschen i stort) uppfattas som seriös och laglig. Sammantaget fann Datainspektionen att behandling av personuppgifter i samband med obligatorisk id- och närvaroregistrering enligt ID06 kan anses tillåten med stöd av en intresseavvägning enligt 10 § första stycket f PUL. kan i vissa fall innebära risker ur integritetssynpunkt eftersom tekniken gör det möjligt att på ett enkelt sätt samla in och sammanställa stora mängder uppgifter. Flera statliga utredningar har behandlat frågan om skyddet för den personliga integriteten vid automatiserad behandling av personuppgifter. Av betänkande, Utökat elektroniskt informationsutbyte (SOU 2007:45 s. 176 f.), framgår bl.a. följande. Vissa faktorer har ansetts särskilt viktiga att ta hänsyn till när det gäller att bedöma integritetskänsligheten vid automatiserad behandling av personuppgifter. Det gäller arten av de uppgifter som samlas in och registreras, varför detta görs, hur och av vem uppgifterna ska användas samt mängden av uppgifter som samlas på ett och samma ställe eller som på något annat sätt är tillgängliga för bearbetningar och sammanställningar. Skyddet för den personliga integriteten måste vägas mot motstående legitima och grundläggande värden och intressen som t.ex. yttrandefrihet, informationsfrihet, offentlighet, brottsbekämpning samt effektiv och korrekt ärendehandläggning hos myndigheter. Även en väl fungerande samhällsorganisation kommer alltid att medföra intrång i enskildas personliga integritet. Av avgörande betydelse är vad som härvid kan tolereras och vad som utgör oacceptabelt intrång i den personliga integriteten (SOU 2007:45 s. 176 f.). Byggherren och den som bedriver byggverksamhet kommer att behandla personuppgifter till följd av de nya bestämmelserna om personalliggare i byggbranschen. Regeringen föreslår att personalliggaren för byggbranschen ska vara elektronisk, se avsnitt 7.3. I fråga om den personuppgiftsbehandling som kommer att utföra blir lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet tillämplig, se avsnitt 7.15.2. För alla personuppgifter som registreras gäller att det är fråga om intrång i den personliga integriteten och en proportionalitetsbedömning ska därför, liksom framhålls av Datainspektionen, göras. Förenligheten med dataskyddsdirektivet (och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter) behöver bedömas. Enligt artikel 7 c) dataskyddsdirektivet får personuppgifter behandlas om behandlingen är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige. I artikel 6 i direktivet anges principer om Medlemsstaterna ska bl.a. föreskriva att person- uppgifter ska samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade Personuppgifterna ska vara adekvata och relevanta och får inte omfatta mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka de har samlats in och för vilka de senare behandlas. uppgifter ska förvaras på ett sätt som förhindrar identifiering av den registrerade än vad som är nödvändigt för dessa Uppgifterna behövs för att avstämning ska kunna göras vid kontroll- Syftet med förfarandet är att minska skatteundandragande och skapa sundare konkurrensförhållanden inom branschen. att den elektroniska personalliggaren ska vara tillgänglig för byggherren, som är den som tillhandahåller den utrustning i vilken personalliggaren ska föras, och som jämsides med den som bedriver byggverksamhet är skyldig att hålla personalliggaren tillgänglig för på bygg- Att får tillgång till liggare på en byggarbets- plats krävs för att verket vid oannonserade kontrollbesök ska kunna göra avstämning mellan verksamma personer på en byggarbetsplats och doku- Ändamålen med behandlingen är enligt regeringens mening särskilda, uttryckligt angivna och berättigade. De uppgifter som enligt förslaget ska behandlas är när byggverk- samhet ska påbörjas, var byggverksamheten ska bedrivas och vem som är Dessa uppgifter torde väldigt sällan innehålla personupp- gifter, men kan komma att göra det om byggherren är en fysisk person som i näringsverksamhet låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- De uppgifter som vidare ska behandlas är namn och organisationsnummer eller motsvarande identifikationsnummer på den som bedriver byggverksamhet på en byggarbetsplats som omfattas av den föreslagna regleringen. Även här torde det oftast vara fråga om uppgifter om juridiska personer. Vidare ska uppgifter om namn och personnummer på personer som är verksamma på en byggarbetsplats samt tidpunkten för då respektive persons arbetspass påbörjas och Det är i detta led som det mesta av personuppgifts- behandlingen kommer ske. Enligt regeringens mening är ovan nämnda uppgifter inte fler än nödvändigt. Personalliggare enligt det frivilliga systemet med ID06 ska bevaras i , vilket Datainspektionen ansett vara för ändamålen befogad tid för bevarande av uppgifter. Enligt regeringens mening bör bevarandetiden vara densamma för uppgifter i personalliggare i byggbranschen som för Uppgifterna ska därför bevaras efter utgången av det kalenderår då det för näringsverksamheten gällande beskattningsåret har gått ut, vilket liksom nu bör regleras i skatteför- Den personuppgiftsbehandling som föranleds av de bestämmelser som införs i SFL är enligt regeringens mening förenlig med dataskydds- Det intrång som den nya informationsinsamlingen innebär kan varken anses otillbörligt eller oproportionerligt. Var och en som behandlar uppgifterna är personuppgiftsansvarig för den behandling som de själva gör. Detsamma gäller ansvaret för att informera de registrerade och för att de tekniska och organisatoriska Byggherren är ansvarig för de personuppgifter 2014/15:6 som dokumenteras i byggherrens utrustning. Den som bedriver byggverksamhet är ansvarig för de personuppgifter som dokumenteras avseende personer som är verksamma för dennes räkning. För det fall vid ett kontrollbesök inhämtar uppgifter ur personalliggare, gäller liksom enligt nuvarande ordning, att är personuppgiftsansvarigt för den behandling verket utför. Regeringen finner inte behov av att, som Datainspektionen nämner, särskilt reglera personuppgiftsansvaret med anledning av de nya bestämmelserna. 7.15.2Skatteverkets behandling av personuppgifter Regeringens bedömning: Den nya regleringen om personalliggare för byggbranschen kräver ingen ändring i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens I promemorian föreslås att nya gallringsfrister bör övervägas i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskatt- Gallringsreglerna föreslås gälla för uppgifter och hand- lingar som behandlas till följd av inskickade personalliggare och de anmälningar om verksamma näringsidkare och personer på byggarbets- platser som byggherren enligt promemorians förslag ska göra. Remissinstanserna: Datainspektionen saknar en redogörelse som tar sin utgångspunkt i de särskilda behov och förutsättningar för bevarande som förslaget om obligatorisk rapportering av personalliggare och kortare gallringstid för inskickade personalliggare men avstyrker för- slaget när det gäller anmälda uppgifter från byggherren. anser också att ett uttryckligt stöd för att verket får behandla de uppgifter som skickas in bör införas i lag eller förordning. Skälen för regeringens bedömning: Promemorians förslag och remissinstansernas synpunkter hänger samman med det anmälnings- förfarande som föreslagits i promemorian. Regeringen bedömer i avsnitt 7.7 att detta anmälningsförfarande inte bör genomföras inom ramen för behandling av personuppgifter i beskattningsverksam- heten regleras i lagen om behandling av uppgifter i beskatt- Lagen tillämpas om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. i lagen gäller även för behandling av uppgifter om juridiska personer och Lagen om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet gäller i stället för PUL. Vissa bestämmelser i ska dock tillämpas, bl.a. 9 § som innehåller krav på att personuppgifter bara får samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål samt att uppgifterna inte får behandlas för något ändamål som är oförenligt med det för vilket uppgifterna samlades in. I 1 kap. 4 § lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet anges för vilka primära ändamål uppgifter får behandlas i beskattnings- Prop. 2014/15:6 verksamheten. Bestämmelsen är så utformad att i stort sett hela Skatte- verkets verksamhet inom beskattningsområdet omfattas av ändamålsbeskrivningen, jfr propositionen Behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution (prop. 2000/01:33 s. 123 f.). Av 1 kap. 4 § första stycket 4 lagen framgår att uppgifter får behandlas för tillhandahållande av information som behövs hos för bl.a. kontrollverksamhet. Enligt 1 kap. 6 § lagen är personuppgiftsansvarigt för den behandling som verket ska utföra. Av 2 kap. 1 § lagen framgår att det i beskattningsverksamheten ska finnas en samling uppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de i 1 kap. 4 och 5 §§ angivna ändamålen (beskattningsdatabas). I databasen får uppgifter behandlas om personer som omfattas av verksamhet enligt 1 kap. 4 § 1–9. För de ändamål som anges i 1 kap. 4 § får bl.a. uppgifter om en fysisk persons identitet, medborgarskap, bosättning och familjeförhållande samt en juridisk persons identitet, säte, ägarförhållanden samt firmatecknare och andra företrädare behandlas i databasen (2 kap. 3 § första stycket 1 och 2 lagen). I tredje stycket samma lagrum anges att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter som får behandlas i databasen. Av 2 § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet framgår att uppgifter som behövs vid handläggning av ärenden som sker med stöd av bl.a. SFL får behandlas i beskattningsdatabasen Den föreslagna regleringen innebär en automatiserad behandling av uppgifter i beskattningsverksamheten varför lagen blir tillämplig på behandlingen. I förhållande till de nuvarande bestämmelserna om personalliggare tillkommer för byggbranschen krav på att byggherren ska anmäla att byggverksamhet ska påbörjas och när byggverksamheten har avslutats. ska i samband med att byggstart anmäls tilldela byggherren ett unikt identifikationsnummer för byggarbetsplatsen. Detta förhållande bedömer dock inte regeringen medför något behov av ändrade bestämmelser i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Regeringens bedömning: Det behövs ingen ändring av bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen till följd av förslaget om personalliggare i byggbranschen. Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens bedömning. I promemorian föreslås att ett tillägg ska göras i 27 kap. 2 § första stycket 4 offentlighets- och sekretesslagen. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna yttrar sig särskilt om förslaget. 2014/15:6 Skälen för regeringens bedömning: Enligt 27 kap. 1 § andra stycket 1 offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, gäller sekretess i verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för uppgift om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen. Sekretessen är absolut. De uppgifter som hanteras i beskattningsdatabasen om t.ex. anmälan om byggstart m.m. kommer således att träffas av bestämmelsen. Enligt 27 kap. 2 § första stycket 1 OSL gäller sekretess för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden bl.a. i särskilt ärende om revision eller annan kontroll i fråga om skatt. Sekretessen är även enligt detta lagrum absolut. Enligt tredje stycket 3 gäller dock sekretessen inte beslut om kontrollavgift enligt 50 kap. SFL. Inom bestämmelsernas tillämpningsområde faller bl.a. kontroll av personalliggare inom restaurang-, frisör- och tvätteribranscherna. De nu föreslagna bestämmelserna om personalliggare för byggbranschen kommer också att omfattas av tillämpningsområdet. Någon ändring av sekretessregleringen behövs således inte. Regeringens bedömning: Det föreslagna kontrollsystemet strider inte mot . Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inget att erinra mot bedömningen. FAR efterlyser en djupare analys runt förslagets förenlighet med . Föreligger inga skyldigheter att betala svenska skatter fyller enligt FAR:s mening de ökade kontrollerna inga behov och lagstiftningen kan i denna del sägas gå längre än vad som är nödvändigt. efterlyser en bedömning om huruvida tjänstedirektivet (2006/123/EG) är tillämpligt på förslaget. Enligt kollegiet faller de föreslagna reglerna inte självklart under skatteundantaget i direktivet. Förslaget bör dock kunna motiveras utifrån angivet skyddsintresse, även vid en tillämpning av art. 16 i direktivet. Kollegiet anser att kraven på tjänsteutövaren bör anmälas till kommissionen enligt 2 § förordningen (2009:1078) om tjänster på den inre marknaden. Skälen för regeringens bedömning: Genom medlemskapet i EU fick ett helt nytt regelverk att anpassa sig till. I princip är varje medlemsland suveränt i fråga om utformningen av sitt skattesystem. Emellertid har reglerna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om fri rörlighet för personer, tjänster och kapital och etableringsfrihet betydelse (se avsnitt 5.6). I fördraget fastställs principen att egenföretagare och ekonomiska aktörer som är etablerade på en medlemsstats territorium får bedriva ekonomisk verksamhet i samtliga medlemsstater. frihet att tillhandahålla tjänster gäller. Medlemsstaterna måste ändra alla nationella bestämmelser som begränsar dessa två friheter, även bestämmelser som inte gör åtskillnad mellan inhemska och utländska aktörer, om de hämmar eller gör utövandet av en verksamhet mindre attraktiv, med förseningar och extrakostnader. Det kontrollsystem som regeringen föreslår gör ingen åtskillnad mellan inhemska och utländska aktörer. Frågan är om systemet hämmar eller gör utövandet av en verksamhet mindre attraktiv med förseningar och extrakostnader. Syftet med kontrollsystemet är bland annat att skapa en sund konkurrens för branschens företag. En sund konkurrens gör verksamheten mer attraktiv. Det nu föreslagna kontrollsystemet kan dock anses hindra tillhandahållandet av tjänster. Det måste följaktligen övervägas huruvida den föreslagna regleringen kan anses utgöra en inskränkning av den fria rörligheten av tjänster som kan rättfärdigas. Det föreslagna kontrollsystemet är inte diskriminerande. Det ska sålunda prövas om de aktuella bestämmelserna är proportionerliga, varvid gäller att en bestämmelse som utgör en inskränkning av friheten att tillhandahålla tjänster endast är proportionerlig om den är ägnad att säkerställa att de ändamål som eftersträvas med densamma uppnås, och den inte går utöver vad som krävs för att uppnå nämnda ändamål. Syftet med de föreslagna reglerna är att motverka skatteundandragande genom svartarbete och att motverka illojal konkurrens i byggbranschen. Dessa ändamål är enligt regeringens mening sådana tvingande skäl av allmänintresse som kan motivera en inskränkning i friheten att tillhandahålla tjänster. FAR har mot detta framfört att när det gäller aktörer som inte är skattskyldiga i fyller de ökade kontrollerna inte några behov. Ett företag som är etablerat i en annan medlemsstat och som inte har fast driftställe i ska förvisso inte betala inkomstskatt i , men är skattskyldigt i den stat där företaget är etablerat. Genom det föreslagna kontrollsystemet kan få indikationer på att företag bedriver sin verksamhet oseriöst. Gäller det ett företag som är etablerat i en annan medlemsstat har möjligheter att genom informationsutbyte och administrativt samarbete med den andra medlemsstatens skattemyndighet bidra till att intäkter beskattas korrekt i den medlemsstaten. Att undanta utländska juridiska och fysiska personer från regleringen skulle påtagligt riskera att snedvrida konkurrensen. Ett av syftena med systemet är att motverka illojal konkurrens inom byggbranschen, och att bädda för en sådan risk för snedvridning vore kontraproduktivt. Regeringen anser till skillnad från FAR att även utländska juridiska personer och utländska medborgare behöver omfattas av regleringen. Även de seriösa utländska företag som vill verka i gynnas givetvis av en sundare konkurrens inom den svenska byggbranschen. De nu föreslagna bestämmelserna är sammanfattningsvis under dessa omständigheter att anse som proportionerliga eftersom de inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de ändamål av allmänintresse som nämnts ovan. har efterlyst en bedömning huruvida tjänstedirektivet är tillämpligt på förslaget och anser att kraven på tjänsteutövaren bör anmälas till kommissionen. och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre 2014/15:6 marknaden (tjänstedirektivet) innehåller bestämmelser om administrativ förenkling, etableringsfrihet och fri rörlighet för tjänsteleverantörer, tjänstemottagarnas rättigheter och tjänsternas kvalitet samt bestämmelser om administrativt samarbete mellan medlemsstaterna. Syftet med direktivet är att stimulera tjänstesektorn genom att förenkla etablering och fri rörlighet inom EES samt stärka tjänstemottagarnas intressen. Direktivet har genomförts i svensk rätt främst genom lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden och förordningen (2009:1078) om tjänster på den inre marknaden. Av 2 § förordningen följer att när en behörig myndighet avser fatta beslut om vissa i direktivet angivna krav ska en anmälan göras till Europeiska kommissionen. I direktivets artikel 2.3 anges att direktivet inte ska tillämpas på skatteområdet (se även 2 § andra stycket lagen om tjänster på den inre marknaden). I kommissionens handbok om genomförandet av tjänstedirektivet anges att detta gäller både själva skattelagstiftningen och de administrativa förfaranden som behövs för att verkställa skattelagstiftningen. Det föreslagna kontrollsystemet, med personalliggare och oannonserade kontrollbesök inom byggbranschen, utgör enligt regeringens mening till sin helhet en del av den administrativa förfarandereglering som behövs för att verkställa skattelagstiftningen. Regeringen finner mot denna bakgrund att anmälan inte behöver göras enligt tjänstedirektivet. Regeringens förslag: De föreslagna bestämmelserna ska träda i kraft och tillämpas första gången på byggarbetsplatser där byggverksamheten påbörjas efter ikraftträdandet. På byggarbetsplatser där byggverksamheten har påbörjats före ikraftträdandet ska dock lagen tillämpas så snart det kan antas att byggverksamheten kommer att avslutas efter . Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. I promemorian anges inte närmare när de föreslagna bestämmelserna ska börja tillämpas. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har ingenting att erinra mot förslaget. Några remissinstanser, bl.a. Byggindustrier, och , anser det önskvärt att ikraftträdandet föregås av implementerings- eller pilotprojekt där och branschen kan samverka. Byggindustrier framhåller att de parter som omfattas av förslaget måste få rimlig omställningstid att implementera nödvändiga administrativa rutiner för att kunna hantera sina olika åligganden. och i anser att förslaget kan träda ikraft tidigare än . anser att förslaget med fördel kan träda ikraft som de nya kollektivavtalsbestämmelserna, dvs. förordar ett stegvis införande, där bestämmelserna om att föra personal- liggare och möjligheterna till oannonserade kontrollbesök träder i kraft och bestämmelserna anmälningsförfarande träder i kraft .