prop · H103228d2 · 2014-05-12 00:00:00 — När det gäller garantier som tillhandahålls i samband med ömsesidiga garantisystem eller tillhandahålls av eller skyddas av en motgaranti från sådana enheter som förtecknas i arti kel 214.2, ska kraven i punkt 1 a i denna artikel anses vara uppfyllda om ett av följande villkor är uppfyllt: a)Det utlånande institutet har rätt att från garantigivaren erhålla en preliminär betalning, som uppfyller de båda följande villkoren: i)Den utgör ett solitt estimat av den ekonomiska förlust som sannolikt åsamkas det utlånande institutet, däribland förluster till följd av uteblivna räntebetalningar och andra slags betalningar som låntagaren är skyldig att göra. Europeiska unionens officiella tidning L 176/135 ii)Den står i proportion till garantins täckning. b)Det utlånande institutet ska kunna visa de behöriga myndig heterna att en sådan behandling rättfärdigas av garantins effekter, som även ska täcka förluster till följd av uteblivna räntebetalningar och andra slags betalningar som låntagaren är skyldig att göra. Ytterligare krav på kreditderivat Kreditderivat ska betecknas som godtagbart obetalt kredit riskskydd om samtliga villkor i artikel 213 och samtliga föl jande villkor är uppfyllda: a)De kredithändelser som anges i kreditderivatavtalet ska inne fatta följande: i)Uteblivna betalningar av förfallna belopp enligt villkoren för den underliggande förpliktelse som gäller vid tid punkten för den uteblivna betalningen, med ett betal ningsanstånd som är lika med eller kortare än betalnings anståndet för den underliggande förpliktelsen. ii)Gäldenärens konkurs, insolvens eller oförmåga att betala sina skulder eller dennes underlåtenhet eller skriftliga medgivande om sin allmänna oförmåga att betala sina skulder när de förfaller samt liknande händelser. iii)Omstrukturering av den underliggande förpliktelsen, som innebär eftergift eller uppskjuten betalning av amorte ring, ränta eller avgifter som leder till en kreditförlust. b)Om kontantavräkning medges i kreditderivaten i)ska instituten ha en stabil värderingsprocess för att es timera förlust på ett tillförlitligt sätt, ii)ska det finnas en klart specificerad period för att erhålla värderingar av den underliggande förpliktelsen efter en kredithändelse. c)Om skyddsköparens rättighet och kapacitet att överföra den underliggande förpliktelsen till utfärdaren av kreditriskskyd det krävs för avveckling, ska villkoren för den underliggande förpliktelsen innebära att det eventuella samtycke som krävs för en sådan överföring inte får undanhållas utan skälig anledning. d)Vilka parter som är ansvariga för att fastställa om en kredit händelse har ägt rum ska vara klart fastställt. e)Fastställandet av kredithändelsen är inte bara kreditrisk skyddsutfärdarens ansvar. f)Köparen av skyddet ska ha rätt eller möjlighet att underrätta utfärdaren av kreditriskskyddet om att en kredithändelse har ägt rum. Om kredithändelserna inte innefattar omstrukturering av den underliggande förpliktelsen enligt led a iii får kreditriskskyddet ändå betecknas som godtagbart, med förbehåll för att värdet minskas i enlighet med artikel 233.2. Obalans mellan den underliggande förpliktelsen och kre ditderivatets referensförpliktelse eller mellan den underliggande förpliktelsen och den förpliktelse som används för att fastställa om en kredithändelse har ägt rum är endast tillåten om följande båda villkor är uppfyllda: a)Referensförpliktelsen eller i tillämpliga fall den förpliktelse som används för att fastställa huruvida en kredithändelse har ägt rum likställs med eller efterställs den underliggande förpliktelsen. b)Den underliggande förpliktelsen och referensförpliktelsen el ler i tillämpliga fall den förpliktelse som används för att fastställa huruvida en kredithändelse har ägt rum har samma gäldenär och det finns rättsligt verkställbara korsvisa klausu ler om fallissemang eller påskyndad betalning. Kvalifikationskrav för behandling enligt artikel 153.3 För att vara berättigat till behandling enligt artikel 153.3 ska kreditriskskydd genom en garanti eller ett kreditderivat upp fylla följande villkor: a) Den underliggande förpliktelsen ska vara något av följande: i) En exponering mot sådana företag som avses i arti kel 147, dock inte försäkrings- eller återförsäkringsföre tag. ii)En exponering mot en regional regering, en lokal myn dighet eller ett offentligt organ vilken inte behandlas som en exponering mot en nationell regering eller en central bank i enlighet med artikel 147. iii)En exponering mot ett litet eller medelstort företag vil ken klassificeras som hushållsexponering i enlighet med artikel 147.5. b)De underliggande gäldenärerna får inte ingå i samma före tagsgrupp som utfärdaren av kreditriskskyddet. L 176/136 Europeiska unionens officiella tidning c)Exponeringen är säkrad genom något av följande instrument: i)Obetalda kreditderivat eller garantier som refererar till ett namn. ii)Kreditderivat på första förfall. iii)Kreditderivat som förfaller på det n:te fallissemanget. d)Kreditriskskyddet ska uppfylla de tillämpliga kraven i artik larna 213, 215 och 216. e)I den riskvikt som gäller för exponeringen före tillämpningen av behandlingen enligt artikel 153.3 har man ännu inte tagit hänsyn till någon del av kreditriskskyddet. f)Institutet har rätt och kan förvänta sig att få betalning från utfärdaren av kreditriskskyddet utan att vara tvunget att vidta rättsliga åtgärder för att erhålla betalning från motparten. Institutet ska i största möjliga utsträckning vidta åtgärder för att förvissa sig om att utfärdaren av kreditriskskyddet är villig att betala skyndsamt, om en kredithändelse inträffar. g)Det förvärvade kreditriskskyddet ska täcka alla kreditförluster som uppstår för den säkrade delen av en exponering till följd av att någon av de i avtalet angivna kredithändelserna in träffar. 2.Vid tillämpning av punkt 1 c ii ska instituten tillämpa den behandling som anges i artikel 153.3 på den tillgång i korgen som har det lägsta riskvägda exponeringsbeloppet. 3.Vid tillämpning av punkt 1 c iii får det erhållna skyddet endast beaktas inom denna ram, om ett godtagbart skydd mot (n-1):te fallissemang också har erhållits eller om (n-1) av till gångarna i korgen redan har fallerat. Om så är fallet, ska in stituten tillämpa den behandling som anges i artikel 153.3 på den tillgång i korgen som har det lägsta riskvägda exponerings beloppet. A v s n i t t 4 B e r ä k n i n g a v K r e d i t r i s k r e d u c e r i n g e n s e f f e k t e r U n d e r a v s n i t t 1 F ö r b e t a l t K r e d i t r i s k s k y d d Investeringar i kreditlänkade obligationer som givits ut av det utlånande institutet får behandlas som kontant säkerhet vid beräkning av effekten av det förbetalda kreditriskskyddet i en lighet med detta underavsnitt, under förutsättning att den kre ditswapp som är inbäddad i den kreditlänkade obligationen betecknas som godtagbart obetalt kreditriskskydd. För faststäl lande av huruvida den kreditswapp som är inbäddad i den kreditlänkade obligationen betecknas som godtagbart obetalt kreditriskskydd får institutet anse att villkoret i artikel 194.6 c är uppfyllt. h)Om betalningsstrukturen medger fysisk avveckling ska det finnas rättslig förutsebarhet avseende möjligheten att leverera ett lån, en obligation eller en ansvarsförbindelse. i)Om ett institut avser att leverera en annan skuldförbindelse än den underliggande exponeringen, ska det säkerställa att den levererbara förbindelsen är tillräckligt likvid, så att insti tutet kan förvärva den för leverans i enlighet med avtalet. j)Bestämmelserna och villkoren för kreditriskskyddet ska skriftligen bekräftas rättsligt av såväl utfärdaren av kreditrisk skyddet som institutet. k)Instituten har processer för att kunna upptäcka en för hög korrelationsgrad mellan kreditvärdigheten hos en utfärdaren av kreditriskskydd och gäldenären till den underliggande ex poneringen till följd av att deras resultat är beroende av gemensamma faktorer utöver systemrisken. l)När det gäller skydd mot utspädningsrisk, får den som säljer förvärvade fordringar inte vara medlem i samma företags grupp som utfärdaren av kreditriskskyddet. Ut- och inlåning hos det utlånande institutet som är föremål för nettning inom balansräkningen ska av detta institut behandlas som kontant säkerhet vid beräkning av effekten av förbetalt kreditriskskydd för den ut- och inlåning hos det utlånande in stitutet som är föremål för nettning inom balansräkningen och som är noterad i samma valuta. Användning av metoden för schabloniserade volatilitets justeringar eller metoden för egna estimat av volatilitets justeringar vid ramavtal om nettning När instituten beräknar det fullständigt justerade expone ringsbeloppet (E*) för de exponeringar som omfattas av ett godtagbart ramavtal om nettning som täcker repor eller vär depappers- eller råvarulån eller övriga kapitalmarknadsrelaterade transaktioner, ska de beräkna de volatilitetsjusteringar som be hövs antingen genom metoden för schabloniserade volatilitets justeringar eller genom metoden för egna estimat av volatilitets justeringar (nedan kallad metoden för egna estimat) i enlighet med artiklarna 223–226 avseende den fullständiga metoden för finansiella säkerheter. Vid tillämpning av metoden för egna estimat ska samma villkor och krav gälla som för den fullständiga metoden för finansiella säkerheter. Europeiska unionens officiella tidning L 176/137 2.Vid beräkning av E* ska instituten a)beräkna nettopositionen för varje grupp av värdepapper eller varje slag av råvara genom att dra av beloppet i led ii från beloppet i led i, nämligen i)det totala värdet av en grupp av värdepapper eller råvaror av samma slag, vilka lånats ut, sålts eller tillhandahållits enligt ramavtalet om nettning, ramavtalet om nettning, och det belopp i kontanter i samma valuta som lånats ut eller överförts enligt avtalet, ii)det totala värdet av de värdepapper som är noterade i den aktuella valutan, vilka lånats, köpts eller tagits emot enligt ramavtalet om nettning, och det belopp i kontanter i samma valuta som lånats eller tagits emot enligt det av talet, ii)det totala värdet av en grupp av värdepapper eller råvaror av samma slag, vilka lånats, köpts eller tagits emot enligt ramavtalet om nettning, b)beräkna nettopositionen i varje annan valuta än avvecklings valutan för ramavtalet om nettning genom att dra av belop pet i led ii från beloppet i led i, nämligen i)det totala värdet av de värdepapper som är noterade i valutan, vilka lånats ut, sålts eller tillhandahållits enligt c)tillämpa den volatilitetsjustering som är lämplig för en viss grupp av värdepapper eller för en kontantposition på det absoluta värdet av den positiva eller negativa nettopositionen i värdepapperen i denna grupp, d)tillämpa valutakursriskens (fx) volatilitetsjustering på den po sitiva eller negativa nettopositionen i varje annan valuta än avvecklingsvalutan för ramavtalet om nettning. Instituten ska beräkna E* enligt följande formel: E ¼ max 0, Ejsec Hjsec þ Ekfx Hkfx den volatilitetsjustering som är lämplig för en viss grupp av värdepapper j, = exponeringsbeloppet för varje enskild exponering i en ligt det avtal som skulle gälla i avsaknad av kreditrisk skydd, om institutet beräknar riskvägda exponerings belopp enligt schablonmetoden eller beräknar de risk vägda exponeringsbeloppen och de förväntade förlust beloppen enligt internmetoden, = värdet av de värdepapper i varje grupp eller de råvaror av samma slag som lånats, köpts eller tagits emot eller de kontanter som lånats eller tagits emot avseende varje Vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och för väntade förlustbelopp för repor eller värdepappers- eller råvaru lån eller andra kapitalmarknadstransaktioner som täcks av ram avtal om nettning ska instituten använda E*, såsom det beräknas enligt punkt 3, som exponeringsvärde för den exponering mot motparten som härrör från de transaktioner som omfattas av ramavtalet om nettning, vid tillämpning av artikel 113 enligt schablonmetoden eller kapitel 3 enligt internmetoden. =nettopositionen (positiv eller negativ) i en viss grupp av värdepapper j, =nettopositionen (positiv eller negativ) i en viss valuta k, annan än avtalets avvecklingsvaluta, vilken beräknats enligt punkt 2 b, Vid tillämpning av punkterna 2 och 3 avses med grupp av värdepapper sådana värdepapper som har givits ut av samma enhet, har samma utgivningsdatum, löptid, villkor och bestäm melser och samma avvecklingsperioder som de som anges i artiklarna 224 och 225, beroende på vad som är tillämpligt. L 176/138 Europeiska unionens officiella tidning Användning av metoden med interna modeller för ramavtal om nettning Med de behöriga myndigheternas tillstånd får instituten, som ett alternativ till metoden för schabloniserad volatilitets justering eller metoden för egna estimat för beräkning av full ständigt justerat exponeringsvärde (E*) till följd av ett godtagbart ramavtal om nettning som täcker repor, värdepappers- eller råvarulån eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner än derivattransaktioner, använda en metod baserad på interna modeller, som beaktar korrelationseffekterna mellan värdepap perspositioner som omfattas av ramavtalet om nettning och de berörda instrumentens likviditet. 2.Med de behöriga myndigheternas tillstånd får instituten också använda interna modeller för marginallånetransaktioner, om dessa transaktioner omfattas av ett bilateralt ramavtal om nettning som uppfyller kraven i kapitel 6 avsnitt 7. 3.Ett institut får välja att använda en metod som är baserad på interna modeller oberoende av vilket val det har gjort mellan schablonmetoden och internmetoden för beräkningen av risk vägda exponeringsbelopp. Om ett institut väljer att använda en metod som är baserad på interna modeller, måste denna dock användas för alla motparter och värdepapper, med undantag av mindre väsentliga portföljer, där det får använda metoden för schabloniserade volatilitetsjusteringar eller metoden för egna es timat i enlighet med artikel 220. Institut som har fått tillstånd att använda en intern riskhante ringsmodell i enlighet med avdelning IV kapitel 5 får använda metoden med interna modeller. Om ett institut inte har fått ett sådant tillstånd, kan det ändå ansöka hos de behöriga myndig heterna om tillstånd att använda en metod med interna model ler vid tillämpning av denna artikel. De behöriga myndigheterna ska endast ge ett institut till stånd att använda en metod med interna modeller, om myn digheten är övertygad om att institutets system för hantering av risker till följd av transaktioner som täcks av ramavtalet om nettning är principiellt sunt och genomförs med integritet och att följande kvalitativa normer är uppfyllda: a)Den interna riskberäkningsmodell som används för beräk ning av transaktionernas potentiella prisvolatilitet ska vara väl integrerad i institutets dagliga riskhanteringsprocess och utgöra grunden för rapportering om institutets riskexpone ring till institutets högsta ledning. b)Institutet ska ha en riskkontrollenhet som uppfyller samtliga följande krav: i)Den ska vara oberoende av de enheter som bedriver handel och rapportera direkt till institutets högsta led ning. ii)Den ska vara ansvarig för att utforma och genomföra institutets riskhanteringssystem. iii)Den ska utarbeta och analysera dagliga rapporter om resultaten av riskberäkningsmodellen och om lämpliga åtgärder som ska vidtas avseende positionslimiter. c)De dagliga rapporter som utarbetas av riskkontrollenheten ska ses över på en ledningsnivå som har tillräckliga befogen heter för att kunna genomdriva minskningar såväl i de po sitioner som tas som i institutets totala riskexponering. d)Institutet ska i riskkontrollenheten ha tillräckligt många an ställda med erfarenhet av användning av avancerade model ler. e)Institutet ska ha fastställt processer för övervakning och sä kerställande av efterlevnaden av skriftligt fastlagda interna riktlinjer för och kontroller av riskberäkningssystemets sätt att fungera i sin helhet. f)Institutets modeller ska genom kontrolltester av resultaten ha visat sig ge en rimlig grad av noggrannhet i riskberäkningen, med användning av data omfattande . g)Institutet ska återkommande genomföra rigorösa stresstester och resultaten därav ska ses över av högsta ledningen och återspeglas i de riktlinjer och limiter som den fastställer. h)Institutet ska, som ett led i sin regelbundna internrevisions process, genomföra en oberoende översyn av riskberäknings systemet. Denna översyn ska inbegripa både de enheter som bedriver handel och den oberoende riskkontrollenhetens verksamhet. i)Institutet ska minst en gång se över sitt riskhante ringssystem. j)Den interna modellen ska uppfylla kraven i artikel 292.8 och 292.9 samt i artikel 294. 5.Ett instituts interna riskberäkningsmodell ska beakta ett tillräckligt antal riskfaktorer för att fånga upp alla väsentliga prisrisker. Europeiska unionens officiella tidning L 176/139 Ett institut får använda empiriska korrelationer inom riskkate gorier och mellan olika riskkategorier, om institutets system för att mäta korrelationer är sunt och genomförs med integritet. Institut som använder metoden med interna modeller ska beräkna E* enligt följande formel: E ¼ max 0, Ci þ potentiell värdeförändring Ei = exponeringsbeloppet för varje enskild exponering enligt det avtal som skulle gälla i avsaknad av kreditriskskydd, om institutet beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt schablonmetoden eller om institutet beräknar de riskvägda exponeringsbeloppen och de förväntade förlustbeloppen enligt internmetoden, och Ci = värdet av lånade, köpta eller mottagna värdepapper eller värdet av lånade eller mottagna kontanter avseende varje sådan exponering. När instituten beräknar riskvägda exponeringsbelopp med hjälp av interna modeller ska de använda modellens resultat . Beräkningen av potentiell värdeförändring enligt punkt 6 ska uppfylla följande krav: a)Den ska utföras minst en gång per dag. b)Den ska grunda sig på ett 99-procentigt ensidigt konfidens intervall. c)Den ska grunda sig på en avvecklingsperiod motsvarande , utom när det gäller andra transaktioner än vär depappersrepor eller värdepapperslån, där en avvecklings period motsvarande ska tillämpas. d)Den ska grunda sig på en faktisk historisk observations period , utom då en kortare observations period är motiverad på grund av en betydande ökning av prisvolatiliteten. e)Dataunderlaget för beräkningen ska uppdateras . Om ett institut har en repa, ett värdepappers- eller råvarulån, en marginallånetransaktion eller liknande transaktion eller nett ningsmängd som uppfyller kriterierna i artikel 285.2, 285.3 och 285.4, ska kortaste innehavsperiod anpassas till den mar ginalriskperiod som skulle vara tillämplig enligt nämnda punk ter i kombination med artikel 285.5. 8.Vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och för väntade förlustbelopp för repor eller värdepappers- eller råvaru lån eller andra kapitalmarknadstransaktioner som täcks av ram avtal om nettning ska instituten använda E*, såsom det beräknas enligt punkt 6, som exponeringsvärde för den exponering mot motparten som härrör från de transaktioner som omfattas av ramavtalet om nettning, vid tillämpning av artikel 113 enligt schablonmetoden eller kapitel 3 enligt internmetoden. 9.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn a)vad som utgör en mindre väsentlig portfölj enligt punkt 3, b)vilka kriterier som ska avgöra huruvida en intern modell är sund ur begreppsmässig synvinkel och genomförs enligt punkterna 4 och 5 och ramavtal om nettning., ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Kommissionen ska ges befogenhet att anta de tekniska standar der för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artik larna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Förenklad metod för finansiella säkerheter 1.Instituten får endast använda den förenklade metoden för finansiella säkerheter om de beräknar riskvägda exponerings belopp enligt schablonmetoden. Ett institut får inte använda både den förenklade och den fullständiga metoden för finansi ella säkerheter i andra fall än de som avses i artiklarna 148.1 och 150.1. Instituten får inte tillämpa detta undantag selektivt i syfte att åstadkomma sänkta kapitalbaskrav eller använda sig av tillsynsarbitrage. 2.Enligt den förenklade metoden för finansiella säkerheter ska instituten åsätta godtagbara finansiella säkerheter ett värde som motsvarar marknadsvärdet, vilket fastställs i enlighet med artikel 207.4 d. L 176/140 Europeiska unionens officiella tidning För den andel exponeringsvärden där säkerhet ställts ge nom marknadsvärdet på en godtagbar säkerhet ska instituten ange den riskvikt som de skulle ange enligt kapitel 2, om det utlånande institutet vore direkt exponerat mot säkerhetsinstru mentet. Därvid ska exponeringsbeloppet för en post utanför balansräkningen som ingår i förteckningen i bilaga I vara av postens värde i stället för det exponeringsvärde som anges i artikel 111.1. Riskvikten för den andel där säkerhet ställts ska vara , förutom i de fall som anges i punkterna 4–6. För resten av exponeringsbeloppet ska instituten ange den riskvikt som de skulle ange för en exponering mot motparten utan säkerhet enligt kapitel 2. 4.Instituten ska ange riskvikt för den säkrade andel av exponeringen vilken uppstår till följd av sådana repor och vär depapperslån som uppfyller kriterierna i artikel 227. Om mot parten i transaktionen inte är en central marknadsaktör, ska instituten ange riskvikt. 5.Instituten ska, i den utsträckning som säkerhet ställts, ange riskvikt för de exponeringsvärden som fastställts enligt ka pitel 6 för de derivatinstrument i bilaga II för vilka det sker en daglig marknadsvärdering och för vilka säkerhet ställts i form av kontanter eller kontantliknande instrument, såvida det inte före kommer någon valutaobalans. Instituten ska, i den utsträckning som säkerhet ställts, ange riskvikt för exponeringsvärden för sådana transaktioner där säkerhet ställts genom räntebärande värdepapper som givits ut av nationella regeringar eller centralbanker, vilka åsätts riskvikt enligt kapitel 2. För andra transaktioner än sådana som avses i punkterna 4 och 5 får instituten ange riskvikt, om exponeringen och säkerheten är noterade i samma valuta och ett av följande vill kor är uppfyllt: a)Säkerheten är banktillgodohavanden eller ett kontantlik nande instrument. b)Säkerheten är i form av räntebärande värdepapper som givits ut av nationella regeringar eller centralbanker som är berät tigade till riskvikt enligt artikel 114 och dess marknads värde har diskonterats . Vid tillämpning av punkterna 5 och 6 ska räntebärande värdepapper som givits ut av nationella regeringar eller central banker innefatta följande: a)Räntebärande värdepapper som givits ut av delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter, när exponeringar mot dessa behandlas som exponeringar mot den nationella regering inom vars jurisdiktion de är etablerade enligt arti kel 115. b)Räntebärande värdepapper som givits ut av multilaterala ut vecklingsbanker och som åsätts riskvikt enligt eller i kraft av artikel 117.2. c)Räntebärande värdepapper som har givits ut av internatio nella organisationer som åsätts riskvikt enligt arti kel 118. d)Räntebärande värdepapper som givits ut av offentliga organ och som behandlas som exponeringar mot nationella rege ringar i enlighet med artikel 116.4. Fullständig metod för finansiella säkerheter När det gäller värdering av finansiell säkerhet vid tillämp ning av den fullständiga metoden för finansiella säkerheter, ska beakta prisvolatiliteten tillämpa volatilitetsjuste ringar på säkerhetens marknadsvärde i enlighet med artiklarna 224–227. Om säkerheten är noterad i en annan valuta än den valuta i vilken den underliggande exponeringen är noterad, ska institu ten lägga till en justering för valutavolatiliteten till den volatili tetsjustering som är tillämplig för säkerheten enligt artiklarna 224–227.