prop · H2031d21 · 2014-10-23 00:00:00 — Kulturella och kreativa näringar blir alltmer betydelsefulla för ekonomi. De verkar ofta i ett globalt sammanhang och bidrar till att koppla samman branscher och kunskapsområden på nya sätt. Företag inom exempelvis mode, design, musik, litteratur, digitala spel och film växer starkt i och bidrar till internationella attraktionskraft. I den globala kunskapsekonomin är tillgång till kunskap och kompetens i bred bemärkelse en stark konkurrensfördel för regioner. Detta eftersom tillgången till arbetskraft med relevant kompetens är en förutsättning för utvecklingen av näringsliv och offentlig verksamhet i hela 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Kompetensförsörjning och kontinuerlig kompetensutveckling för såväl kvinnor som män är grundläggande för att företag ska bli innovativa och konkurrenskraftiga och därigenom kunna utveckla nya varor, tjänster, organisationssätt eller tekniska lösningar. Det finns fortsatt ett behov av att förbättra matchningen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft samt att möta den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning och kraftig urbanisering. Denna utveckling kan leda till arbetskraftsbrist inom vissa sektorer och regioner där fler personer kommer att lämna arbetskraften än vad som tillkommer. Därför är det centralt att arbeta med kompetensförsörjningsfrågor på såväl nationell som regional nivå. Generationsskiften i offentlig sektor ska underlättas, bl.a. genom Traineejobb för arbetslösa ungdomar som införs inom vissa delar av välfärdssektorn. Traineejobben ska vara fullt subventionerade anställningar och ska bestå av både utbildning/handledning och arbete. Se även utg. omr. 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, avsnitt 4.5. Regeringen föreslår även ett nytt Kunskapslyft, en investering som uppgår till drygt 35 500 platser. Satsningen permanentas och föreslås omfatta universitets- och högskoleutbildning, utbildning inom och inom folkhögskolan samt både teoretisk utbildning som leder till högskolebehörighet och yrkesutbildning inom Komvux. Se även utg. omr. 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 9.8.1). I av hög ungdomsarbetslöshet är det särskilt olyckligt att de ungdomar som vill utbilda sig vidare inte får möjlighet att göra det. Fler behöriga sökande bör beredas plats i utbildningssystemet och regeringen föreslår därför en utökning av resurserna till vuxenutbildningen, , högskoleutbildningen och folkbildningen i hela landet. På regional nivå har aktörer med regionalt tillväxtansvar en viktig uppgift att bidra till en väl fungerande kompetensförsörjning i hela landet. Det kan bl.a. handla om att arbeta med generella faktorer som ökar attraktiviteten i olika delar av länen, såväl för människor med olika bakgrund som för företag. Det kan även handla om att arbeta för en förbättrad tillgänglighet som leder till en större och därigenom mer differentierad arbetsmarknad med en bättre matchning av 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 arbetskraften som följd. Mer specifikt kan det handla om att bl.a. utveckla arbetet för en inkluderande tillväxt, dvs. att på ett bättre sätt inkludera de grupper som står utanför arbetsmarknaden, inte minst de människor som aldrig fått möjligheten att ta sig in på arbetsmarknaden. I denna grupp återfinns exempelvis unga kvinnor och män där många saknar fullföljd gymnasieutbildning, utrikes födda personer samt personer med olika former av funktionsnedsättningar. Här är såväl validering som studie- och yrkesvägledning viktiga verktyg som behöver fortsätta att utvecklas i samspel mellan lokal, regional och nationell nivå. Även ett fortsatt aktivt jämställdhetsarbete som tar till vara såväl kvinnors som mäns kompetens och förmåga till entreprenörskap är viktigt. De satsningar som beskrivs ovan kommer att kräva en förbättrad samverkan med, respektive inom, hela utbildningssystemet bl.a. gymnasieskola och vuxenutbildning men även med folkbildningen. Även den roll som , högskolor och universitet har för att utbilda för arbetsmarknadens behov är viktig att förstärka. Regeringen ser de regionala kompetensplattformarna som fortsatt centrala aktörer när det gäller länens arbete inom kompetensförsörjningsområdet framöver. Prioritering Internationellt och gränsöverskridande samarbete Internationellt och gränsöverskridande samarbete är en förutsättning för att svenska regioner bättre ska kunna möta de samhällsutmaningar som och svenska regioner står inför. För att lyckas krävs att det regionala och nationella tillväxtarbetet sätts in i ett större geografiskt sammanhang bortom nationsgränser. Globaliseringen skapar ökade behov av internationella kontaktnät, omvärldsbevakning och kunskapsutveckling inom det regionala tillväxtarbetet samt ökade behov av internationalisering i näringslivet och insatser för Sverigefrämjandet. Genom att stödja tillkomsten av nätverk och kontaktytor som syftar till att ta till vara små och medelstora företags utveck- lingspotential skapas betydelsefull nytta för svenskt näringsliv. Detta kan leda till ökade investeringar i företag och innovationsmiljöer. Regeringen anser att ett ökat samarbete mellan innovations-, näringslivs- och handelsfrämjande leder till förbättrad kvalitet i det internationella samarbetet. Intresset för handel med och investeringar i svenska företag kan därmed öka. Detta är viktigt för att skapa ett internationellt konkurrenskraftigt näringsliv. Samhällsutmaningar kräver internationellt samarbete. Europeiska unionen är i detta sammanhang viktig för att t.ex. arbeta med förutsättningar för relevant lagstiftning och gemensamma överenskommelser inom t.ex. miljöarbete, offentlig upphandling och hållbar regional tillväxt och utveckling. De nordiska länderna och deras regioner delar många av de utmaningar och möjligheter de står inför och har mycket att lära av varandra. Det nordiska samarbetet sker genom och , med målet att göra det attraktivt att bo, arbeta och bedriva verksamhet i samt att stärka de nordiska länderna internationellt. Det nordiska samarbetet skapar också möjligheter till gränsöverskridande samarbeten. Arbetsformer och strukturer för samarbete över landgränser behöver fortsatt utvecklas för att aktörer på regional nivå på ett effektivt sätt ska kunna arbeta med frågor av gränsöverskridande karaktär. Det handlar om att främja gemensamma funktionella arbetsmarknader och samhällsfunktioner såsom transport, kommunikation och servicelösningar för befolkning och näringsliv i gränsområden. Gränsöverskridande samarbete är ett viktigt verktyg i gränsområden med avtagande service och minskande och åldrande befolkning. Av stor betydelse för att främja dessa möjligheter är fortsatt arbete med att avveckla gränshinder mellan de nordiska länderna. 2.6.4Utvecklad styrning, sektorssamordning och resultatfokus i det regionala tillväxtarbetet För att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken är tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga politikområden av avgörande betydelse. Det innebär att åtgärder inom flertalet utgiftsområden och politikområden på nationell nivå behöver ta hänsyn till lokala och regionala förutsättningar och prioriteringar. Det finns behov av ytterligare samordning såväl mellan regional och nationell nivå som mellan olika sektorsområden på nationell och regional nivå. Ett väl fungerande samarbete över sektorsgränser medför ökat mervärde av regionala, nationella och europeiska insatser. Samverkan mellan olika nivåer är ett led i att effektivisera den statliga verksamheten och genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken. Det är regeringens uppfattning att roller och ansvarsfördelning i det regionala tillväxtarbetet ska vara tydliga. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar i länen leder och utvecklar det regionala tillväxtarbetet. Ansvaret för det regionala tillväxtarbetet ställer krav på ett regionalt ledarskap med förmåga att göra prioriteringar på både kort och lång sikt. Regeringens inriktning är ett stärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar. Medborgare och företag får därmed bättre förutsättningar att påverka utvecklingen i sin egen region. Det skapar förutsättningar för sektorssamordning och ett effektivare genomförande av den regionala tillväxtpolitiken. Den största delen av medlen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt beslutas regionalt i samspel mellan olika aktörer på regional, nationell och internationell nivå. Medlen inom utgiftsområdet ska fungera som en katalysator som leder till att strategiska utvecklingsinsatser i regionerna kan komma till stånd. Regeringen anser att genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken behöver bli mer resultatinriktat. Det innebär att verktygen för politikens genomförande behöver utvecklas som EU:s sammanhållningspolitik integreras på ett tydligare sätt i det regionala tillväxtarbetet. Regeringens prioriteringar för den regionala tillväxtpolitiken ska vara vägledande i utveckling och genomförande av regionala utvecklingsstrategier samt andra strategier och program inom det regionala tillväxtarbetet. Det är regeringens uppfattning att de regionala utvecklingsstrategiernas roll behöver tydliggöras gentemot både nationell och lokal nivå. Regionala prioriteringar i strategierna ska vara väl förankrade lokalt, bl.a. i näringslivet, och vara 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 vägledande vid nationella myndigheters medverkan i det regionala tillväxtarbetet. Enskilda kommuner är alltför små inom många utvecklingsområden för att de ska kunna påverka de förutsättningar som bidrar till hållbar tillväxt och utveckling. Därför behövs en strategisk samverkan på regional nivå där utveckling och samordning av gränsöverskridande och sektorsövergripande frågor kan ske. Det handlar bl.a. om att skapa en tydligare koppling mellan de regionala utvecklingsstrategierna och kommunernas översiktsplaner, riktlinjer för bostadsförsörjning och andra relevanta strategier, program och planer inom länet. Här är en ökad inomregional dialog särskilt angelägen. Ett gott samspel och samarbete mellan aktörer på olika nivåer skapar förutsättningar för bättre resultat inom det regionala tillväxtarbetet. Nationella myndigheter får genom ökad kunskap om regionala förutsättningar och prioriteringar bättre möjligheter att beakta dessa i berörda delar av sin egen verksamhet samt vid sin medverkan i det regionala tillväxtarbetet. Det är viktigt att den kontinuerliga dialogen mellan nationell och regional nivå fortsätter att utvecklas i nya och befintliga forum inom den regionala tillväxtpolitiken. Forum för regional tillväxt och attraktionskraft –2020 är en arena för dialog och samverkan mellan regeringen, de regionalt utvecklingsansvariga aktörerna, myndigheter och organisationer. Genom ökade möjligheter till dialog, samverkan, lärande och kunskapsspridning blir det regionala tillväxtarbetet mer effektivt och resultatinriktat. Ett led i att främja ett mer resultatorienterat genomförande av den regionala tillväxtpolitiken är att gå vidare med att utveckla styrning, uppföljning, utvärdering och lärande i det regionala tillväxtarbetet. Regeringen avser att utreda förutsättningarna för ett stärkt resultatfokus i uppföljningen av anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. I detta sammanhang bör även frågan om ansvarförhållandena mellan olika aktörer som beslutar om projektverksamhet följas upp och ses över. Som ett led i en utvecklad styrning samt bättre uppföljning av prioriteringar och genomförda insatser avser regeringen även att införa kontinuerliga utvecklingsdialoger med aktörer med regionalt utvecklingsansvar i länen. Det behöver även skapas förutsättningar för ett kunskapsbaserat regionalt tillväxtarbete där lärdomar tas till vara i ökad utsträckning. Här är lärandeplanerna, som 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 har utarbetats i samtliga län, ett viktigt verktyg för att vidareutveckla ett systematiskt lärande i det regionala tillväxtarbetet. Det ska i sin tur bidra till att de samlade resurserna nyttjas på ett effektivt sätt och leder till resultat och effekter i det regionala tillväxtarbetet. Det är av central betydelse för det lokala och regionala tillväxtarbetet att den statliga förvaltningen är effektiv, tillgänglig och samordnad. Specialiseringen och sektoriseringen inom den statliga förvaltningen får inte leda till fragmentering och bristande helhetssyn. Det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet. Det handlar om att pröva om myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentra eller vissa andra orter. En utgångspunkt är att myndigheterna ska kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. 2.6.5Genomförandet av sammanhållningspolitiken i omfattas – 2020 av två mål inom sammanhållningspolitiken. Målet för investeringar för tillväxt och sysselsättning medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. För information om Europeiska socialfonden, se utg. omr. 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Det andra målet som berörs av är målet för territoriellt samarbete (Interreg) vilket medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden. Målet Investering för tillväxt och sysselsättning Huvuddelen av genomförandet av regionalfonden inom målet Investeringar för tillväxt och sysselsättning ska ske genom åtta regionala strukturfondsprogram. För att stödja samverkan över programgränser och tillföra mervärden till det regionala tillväxtarbetet som inte kan ske i en regional programstruktur ska även en mindre del genomföras inom ramen för ett nationellt regionalfondsprogram. Programförslagens inriktning och avsatta medel, inklusive nationell medfinansiering är följande. –Stärka forskning och innovation, . –Öka tillgången till och användningen av informations och kommunikationsteknik, 1,6 miljarder kronor.25 –Öka konkurrenskraften hos små och medelstora företag, . –Stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi, . –Främja hållbara transporter, . –Tekniskt stöd, . Inom det tematiska området forskning och innovation ska programmen bidra till en ökad samverkan mellan olika aktörer och områden. Det gäller bl.a. näringsliv, innovation, forskning och utveckling samt utbildning. Det är även viktigt att små och medelstora företag är involverade i innovationsarbetet. Detta förväntas i sin tur leda till en ökad förmåga hos företagen att bidra till att innovationer i form av varor, tjänster och affärsmodeller skapas och kommersialiseras. Programmen ska även bidra till miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher. Inom det tematiska området ökad konkurrenskraft hos små och medelstora företag ska programmen bidra till ökat entreprenörskap, utvecklat företagande och stärkt tillväxt i företag inom såväl befintliga som potentiella tillväxtområden. Programmen ska även bidra till kvalificerade samarbeten mellan privata och offentliga aktörer i syfte att främja hållbar tillväxt och innovation. Ett prioriterat område inom programmen är vidare små och medelstora företags tillgång till god kapitalförsörjning som stimulerar innovations- och marknadsutveckling, konkurrenskraft samt en vital riskkapitalbransch som tillgodoser investeringsbehovet hos små företag. Programmen ska också bidra till ett företagsklimat som främjar företagande och positiva attityder till entreprenörskap, ett stödsystem som bidrar till ett breddat entreprenörskap samt att arbetsgivares tillgång till kompetens förbättras. Inom det tematiska området som syftar till en omställning mot en koldioxidsnål ekonomi ska programmen bidra till att främja teknikutveckling, nya affärsmöjligheter och nya 25 Inom det tematiska området genomförs satsningar även inom digitala tjänster. Insatserna förväntas även bidra till utvecklade system för effektiva innovationsprocesser i syfte att ge avkastning i utvecklade och hållbara varor, tjänster och lösningar inom energiområdet. Energieffektivisering i företag och ökad specialisering inom förnybar energi och energiteknik bidrar vidare till en minskad miljöbelastning och skapar nya arbetstillfällen. Energieffektiv och koldioxidsnål teknik i innovativa lösningar kommer att implementeras inom bl.a. bostads- och transportsektorn. Utbudet av privat riskkapital i tidiga skeden kommer att främjas inom områdena förnybar energi och energieffektivisering. Insatser för miljöanpassad upphandling kommer att stimuleras för att skapa styrmedel inom både offentlig och privat sektor. Inom de nordliga programmen är också infrastruktur ett prioriterat område vilket innefattar hållbara transporter och bredbandsinfrastruktur. Insatserna för bredbandsinfrastruktur handlar om att ge företag även i glest befolkade delar av landet, där det saknas kommersiella förutsättningar för utbyggnad, möjlighet att dra nytta av de möjligheter som digitalisering och tillgång till kraftfullt bredband ger. Inom hållbara transporter handlar det om smarta och hållbara transportlösningar som underlättar kopplingar till omvärlden och ökar arbetskraftens rörlighet. Vidare förväntas insatserna leda till förbättrad kapacitet av befintligt transportsystem med positiv effekt på näringslivets konkurrensförmåga samt till ett långsiktigt hållbart transportsystem. Insatser för hållbar stadsutveckling kommer också att genomföras inom ramen för programmen. Utveckling av klimatsmarta lösningar för t.ex. energiförsörjning, hållbara transportsystem, bostadsbyggande och åtgärder för inkluderande tillväxt är exempel på insatser. Det nationella programmet inom regionalfonden ska komplettera och bidra till synergier till de regionala programmen och omfattar insatser avseende att stärka forskning och utveckling, riskkapital och att stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi. I det nationella regionalfondsprogrammet avses bl.a. en fond inrättas med syfte att investera i nya och befintliga privata riskkapitalfonder (s.k. fond i fond). Insatsen förväntas leda till att bolag med hög potential får förbättrade möjligheter till en långsiktig utveckling. Det avses även inrättas en grön investeringsfond som ska stärka utbudet av 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 riskkapital för finansiering av företag med affärsmodeller som bidrar till att minska utsläppen av koldioxid. –2020 öppnas möjligheten att arbeta med flerfondsstrategier inom ramen för lokalt ledd utveckling med användande av den så kallade leadermetoden. Förutsättningarna för lokalt ledd utveckling beskrivs i landsbygdsprogrammet, havs- och fiskeriprogrammet samt i ett särskilt program för lokalt ledd utveckling med stöd från regional- och socialfonden. Se vidare utg. omr. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, avsnitt 2.6.1. Målet för territoriellt samarbete har 13 förslag till program inom målet för Europeiskt territoriellt samarbetet inlämnats till kommissionen för godkännande. Programmen har tagits fram i gränsöverskridande partnerskap. Förslagen till program fokuserar på ett fåtal prioriteringar och resurserna koncentreras. Insatserna koncentreras på att stärka gränsöverskridande innovationssystem, främja konkurrenskraft hos näringslivet i gränsregionerna, utveckla och skydda unika gränsöverskridande natur- och kulturmiljöer, främja arbetet med till energi, miljö- och klimatutmaningar samt till hållbara transporter genom stärkt planering av infrastruktur och kommunikationer. Programmen förväntas bidra till ökade möjligheter för företag att startas, drivas och växa i gränsregionerna och att gränsregionerna blir bättre rustade att klara av befintliga och framtida utmaningar som exempelvis den framtida demografiska utvecklingen med en växande andel åldrande befolkning. En ökad samverkan över gränserna skapar förutsättningar för gemensamma samhällsfunktioner inom transport, kommunikation och servicelösningar för befolkning och näringsliv i gränsområden. Programmen ska bidra till att stärka samarbetet och integrationen i genom att medfinansiera insatser som syftar till att hitta gemensamma lösningar på gränsöverskridande problem. Regional påverkansmöjlighet samt god förankring av innehåll och prioriteringar är en viktig förutsättning för ett lyckat genomförande. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Utvärderingar, erfarenheter och lärdomar från tidigare programperioder ska tillvaratas i genomförandet av programmen. Tabell 2.22 Anslagsutveckling 1:1 Regionala tillväxtåtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för statsbidrag till projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, såddfinansiering, ersättning för vissa kreditförluster i stödområde B samt stöd till kommersiell service. Vidare får anslaget användas för viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet. Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att fördela anslaget mellan län och anslagsposter och utfärda de föreskrifter som behövs. Grunden för fördelningen av medlen bygger på att alla regioner kan och ska bidra till hållbara tillväxt. Olika regioner står dock inför olika stora utmaningar och behoven av statliga medel för strategiska utvecklingsinsatser skiljer sig därmed åt. De regionala aktörerna har därefter ansvaret för att prioritera användningen av de tilldelade resurserna utifrån länets förutsättningar och regeringens prioriteringar. Regeringen genomför en översyn av principerna för fördelningen av anslaget 1:1 Översynen har visat att det finns behov av att förändra och förtydliga dels regeringens styrning av medlen, dels befintliga uppföljningssystem. Vid fördelning av medlen kommer en utgångspunkt att vara de strukturella och dynamiska utmaningar som länen står inför. Utmaningarna värderas utifrån indikatorer som mäter gleshet och avstånd, demografi, kompetens, arbetsmarknad, entreprenörskap och företagande, arbetsproduktivitet samt regional dynamik. Vid fördelning av medel kommer även hänsyn att tas till behovet av medfinansiering av och stödområdestillhörighet för regionala företagsstöd. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2016–2022. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används framför allt till olika regionala företagsstöd, projektverksamhet och medfinansiering av olika EU-program. Övervägande delen av de stöd som beslutas inom ramen för anslaget är antingen fleråriga samverkansprojekt med många olika offentliga och privata aktörer eller fleråriga företagsinvesteringar. Medlen betalas ut när kostnader har uppstått. De aktörer som kan fatta beslut om framtida åtaganden mot anslaget har därför små möjligheter att påverka stödens utbetalningstakt. För att verksamheten ska fungera tillfredsställande behövs bemyndigande för att kunna hantera bl.a. senarelagd verksamhet. Regeringen anser därför att det är viktigt att det finns en marginal mellan bemyndigandet och beräknade utestående åtaganden , dvs. en viss buffert i bemyndigandets storlek. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2016–2022. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.23 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder Erhållet/föreslaget bemyndigande Anslaget föreslås minskas med 2015 för att finansiera ökade utgifter inom anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 1 med anledning av EU:s territoriella program. Anslaget beräknas minska med motsvarande belopp för samma ändamål. Ett nytt regelverk för EU:s sammanhållningspolitik kommer att gälla för perioden –2020. Regeringen uppdrog åt att förbereda uppgiften att vara förvaltande myndighet för åtta regionala strukturfondsprogram och ett nationellt regionalfondsprogram.