prop · H2031d24 · 2014-10-23 00:00:00 — Det är viktigt att säkerställa långsiktigheten i arbetet med kompetensstöd, vägledning och uppföljning såsom Statskontoret påpekar i sin utvärdering av E-delegationen. Införandet av e-beställningar går framåt, men uppföljningar visar att regeringen behöver fortsätta att följa utvecklingen för att uppnå önskade effekter. Totalt använder 116 statliga myndigheter de e-handelstjänster som tillhandahålls av Statens servicecenter, varav 68 myndigheter använder den tjänst som inkluderar e-beställningar. Dessa 68 myndigheter motsvarar av statsförvaltningen mätt i antalet anställda. Den nya modellen med ett valfrihetssystem för Svensk e-legitimation är betydelsefull då den gör det möjligt för offentlig sektor att ställa gemensamma krav och nå en situation där flera utfärdares e-legitimationer kan användas i e-tjänsterna. Medborgaren kan därmed själv välja e-legitimation från de leverantörer som godkänts av . Valfrihetssystemet möjliggör också en utveckling av marknaden för elektronisk identifiering och signering. Nya aktörer får tillträde till marknaden och kan anslutas löpande efter godkännande av , vilket kommer att främja innovation och utveckling mot bättre och mer användarvänliga e-tjänster. Det är viktigt att tjänster för elektronisk identifiering och signering i så stor utsträckning som möjligt bygger på öppna standarder och använder programvara som minskar offentlig sektors beroende av enskilda tekniker och lösningar. Utvecklingen och användningen av e-legitimation för identifiering och signering är betydelsefull för att myndigheterna ska kunna tillhandahålla effektiva och framgångsrika digitala tjänster. Offentlig sektor är beroende av att medborgare har e-legitimationer som kan användas i e-tjänsterna. E-legitimationer möjliggör mer avancerade e-tjänster som underlättar och stödjer medborgaren i sin dialog med myndigheterna. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Den avsiktsförklaring som de statliga myndigheter vars myndighetschefer är ledamöter i E-delegationen har undertecknat gällande anslutning till Svensk e-legitimation, understryker betydelsen av att myndigheterna agerar tillsammans för att utveckla och leverera enkla och säkra digitala tjänster. Europeiska kommissionen lämnade ett förslag till och rådets förordning om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (KOM[2012] 238 slutlig). Förordningen antogs och ställer krav på att e-legitimationer som utfärdats i medlemsstaterna och som anmälts till kommissionen enligt ett visst förfarande ska ömsesidigt erkännas och accepteras av medlemsstaterna. (Se mer i avsnitt 5.5 Politikens inriktning, E-signaturer och e-legitimation.) () har i uppdrag att samla det internationella samfundet i diskussioner om internets globala förvaltning. De frågor som diskuteras gäller formerna för arbetet och ett utökat deltagande från låg- och medelinkomstländer, vilka ofta har låg representation inom diskussioner om internets förvaltning och mycket att vinna på ett väl fungerande internet för sina medborgare och företag. Det svenska engagemanget i ICANN, IGF, NETmundial och andra sammanhang har bidragit i arbetet med att behålla ett globalt internet som präglas av frihet och öppenhet. välkomnar beslut att överväga att överlämna sitt resterande inflytande över internets rot-zon och arbetar med ICANN för att åstadkomma ett hållbart förslag till global lösning. driver i alla sammanhang en tydlig linje att modellen med flerpartsamverkan av internets förvaltning ska kvarstå, att ökat statligt inflytande på bekostnad av andra parter inte kan accepteras, mänskliga rättigheter ska gälla online likväl som offline, samt att ITU:s mandat inte ska sträckas utanför reglering av telekommunikationer. För att få ett tillgängligt, öppet och robust internet i och globalt, är införandet av IPv6 hos svenska myndigheter en viktig del. Det är viktigt att ökningstakten inte avstannar utan att svenska myndigheter ökar takten i sitt införande av IPv6. (Se mer om IPv6, internetprotokoll version 6 under 5.4.2 Resultat, IPv6.) 5.4.2.3Effektivt fungerande marknader för elektronisk kommunikation En gynnsam utveckling av marknaden för elektronisk kommunikation kännetecknas i huvudsak av två faktorer: konkurrens och goda investeringsnivåer. Investeringarna i sektorn ligger relativt högt i jämfört med övriga . För att förbättra förutsättningarna för effektiv konkurrens bedriver PTS fortsatt en viktig tillsyn på grossistmarknaderna inom bredbandsområdet (koppar såväl som fiber). Bredbandsutbyggnaden är i stor utsträckning efterfrågedriven. Det finns en stark efterfrågan på de tjänster som erbjuds, framför allt tjänster för strömmande video. Det gör att antalet bredbandsabonnemang växer stadigt. är priserna på mobiltelefoni och bredband konkurrenskraftiga. Särskilt storanvändare har jämförelsevis låga priser i jämfört med andra länder. Som ett resultat av att allt fler använder internet via smarta mobiltelefoner fortsätter efterfrågan på datatrafik att öka. Operatörerna erbjuder allt fler kombinationer av datamängder till olika priser. Det är en utveckling som har kunnat skönjas tidigare men som är tydligare och visar att affärsmodellerna håller på att förändras. Mångfalden av prismodeller och erbjudanden på marknaden gör det svårare för konsumenter att fatta väl informerade beslut. PTS nya föreskrifter om innehållet i avtal (PTSFS 2013:3) bedöms förbättra konsumenternas möjligheter att tillgodogöra sig marknadsinformationen. Det finns tydliga utmaningar på spektrumområdet, då efterfrågan på radiospektrum ökar som det inte finns några lämpliga tomma frekvensband att ta i anspråk. Det kan bl.a. leda till överväganden om att omplanera eller omdisponera befintliga frekvensband för att göra dem tillgängliga för andra tjänster. Sådana omplaneringar utgör ofta tidskrävande processer. PTS fortsätter att arbeta enligt den beslutade spektrumstrategin. Ett huvudsyfte med spektrumstrategin är att den ska bidra till att radiospektrum räcker till samhällets behov, och . I detta ligger bl.a. att utveckling av radiobaserade användningar ska möjliggöras genom tillräcklig tillgång på radiospektrum, att allt spektrum ska kunna delas samt att det ska skapas förutsättningar för mångfald av spektrumanvändningar. På så sätt kan radiospektrum utnyttjas mer effektivt och främja samhällsnyttan . Tillgång till mobil kommunikation är en förutsättning för att kunna bo, verka och driva företag i hela landet. Mobiltäckningen är generellt sett god både för tal och mobilt bredband, i synnerhet där människor bor och vistas. finns exempel där användarnas behov och förväntningar inte motsvaras av den verkliga tillgången till mobila kommunikationsnät. Faktorer som påverkar den upplevda mobiltäckningen är terminalens mottagningsförmåga, den ökade mängden datatrafik som leder till kapacitetsbrist i näten samt materialval i husväggar som påverkar täckningen inomhus. Andra faktorer som påverkar och försvårar täckningen är exempelvis fysiska hinder, berg, dalar, skog och väder. Vidare har operatörernas täckningskartor varit alltför optimistiska vilket skapat orealistiska förväntningar hos användarna. Den nya branschöverenskommelsen är därför viktig för konsumenterna. Mer jämförbara täckningskartor underlättar för konsumenter att välja den operatör som bäst passar deras behov. När det gäller tillgången till mobila kommunikationsnät finns skillnader i yttäckning mellan gles- och tätbefolkade områden, vilket beror på att de kommersiella förutsättningarna för utbyggnad är sämre i glesbygd. Flera åtgärder har vidtagits för att skapa bättre förutsättningar för fortsatt utbyggnad i glest befolkade områden. (Se mer i avsnitt 5.4.2.1 Resultat, Effektivt fungerande marknader för elektronisk kommunikation, Mobiltäckning). Regeringen har uppdragit åt PTS och fem länsstyrelser att fortsätta arrangera regionala dialoger och början av 2015 i syfte att främja utbyggnad i kommersiellt mindre intressanta områden 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 genom samordning mellan offentliga och privata aktörer (dnr N2014/1722/ITP). Beslutet om att frigöra 800 MHz- bandet för mobila bredbandstjänster har, tillsammans med PTS täckningsvillkor, inneburit en omfattande utbyggnad av LTE (4G) på . Flera operatörer har meddelat att de avser göra ytterligare investeringar i de mobila kommunikationsnäten med fokus på de områden i som har sämre täckning. Beslutet om att frigöra 700 MHz-bandet för annan användning än tv-sändningar kommer sannolikt ytterligare att bidra till denna utveckling. 700 MHz-bandet har egenskaper som lämpar sig för tjänster där god yttäckning och inomhustäckning är önskvärda. Beslutet om sändningsutrymme skapar därmed förutsättningar för att 700 MHz-bandet kan tas i anspråk för utbyggnad av mobiltelefoni och mobila bredbandstjänster. Utbyggnad av mobila tjänster i 700 MHz-bandet kan ytterligare förbättra yttäckningen. Täckningskrav i de lägre frekvensbanden är även fortsättningsvis viktiga för att säkra mobiltäckning i kommersiellt mindre attraktiva områden. PTS årliga kartläggning av de mobila kommunikationsnäten kommer att utgöra ett viktigt verktyg för att säkerställa att operatörerna lever upp till sina åtaganden samt för att följa hur utbyggnaden generellt fortskrider. Tillgången till telefoni i stadigvarande bostäder och fasta verksamhetsställen är överlag god i hela landet. Enligt den utvärdering som PTS låtit göra riskerar som mest 5–10 abonnenter att förlora tillgången till telefoni utan att marknaden kan erbjuda någon lösning. Det handlar främst om fastigheter i fjällvärlden och ensligt belägna platser. PTS kommer att utvärdera och testa IP-telefoni via satellit som ersättningslösning. Genomförandet av TeliaSonera AB:s teknikskifte (avveckling av gamla stolplinjer samt telefonstationer med gammal teknik och få abonnenter) bevakas noggrant av såväl PTS som regeringen och följs upp vid behov. Antalet klagomål har minskat markant då flera tekniska problem har lösts. Behovet av stöd och rådgivning från en oberoende part dit berörda abonnenter kan vända sig med frågor 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 som rör fast telefoni och teknikskiftet har minskat. PTS uppdrag att tillhandahålla en upplysningstjänst med möjligheter till individanpassade råd upphandlades tidigare, men bedrivs /14 inom myndigheten. Det redan starka beroendet av elförsörjning inom området elektronisk kommunikation ökar efterhand som de kopparbaserade kommunikationsnäten till företag och privatpersoner ersätts med fiberkablar eller trådlös kommunikation. Användningen av terminaler som kräver egen elförsörjning ökar också hos konsumenter, exempelvis bärbara telefoner, routrar och modem för internetaccess m.m. Krav på reservkraftsförsörjning är också en del i de föreskrifter avseende driftsäkerhet som PTS arbetar med. Abonnenter med samhällsviktiga funktioner bör utveckla sitt förberedande arbete vad gäller försörjningen av elektroniska kommunikationer vid allvarliga störningar och kriser. Det kan t.ex. handla om att se över avtal med teleoperatörer eller att skapa en säkrare it-arkitektur över organisationens datahantering. Förmågan till ledning, samverkan, informationsgivning och prioriteringar vid allvarliga händelser kan utvecklas ytterligare. Det kan konstateras att säkerhets- och integritetsskäl blivit ett allt mindre viktigt skäl till varför privatpersoner inte är uppkopplade mot internet, oavsett om uppkopplingen sker i hemmet eller någon annanstans. Detta, tillsammans med övrig statistik som redovisas i avsnitt 5.4.2.1, kan tolkas som en indikation på att förtroendet för internet har ökat. En bidragande orsak är att it-användningen har ökat som effekterna för den enskilde av de incidenter som inträffar inte upplevs som alltför allvarliga i förhållande till nyttan med internet. finns en risk att det höga förtroendet för it och internet leder till ett naivt beteende. Exempelvis är det oroande att så många följer länkar i e-post från okända avsändare (se avsnitt 5.4.2.1 Resultat, Effektivt fungerande marknader för elektronisk kommunikation, Vardagssäkerhet). PTS konsumentundersökningar visar att vissa delar av säkerhetsbeteendet förbättrats, t.ex. i form av att fler säkrar sina Europeiska kommissionen har i konsekvensanalysen till förslaget till direktiv om nät- och informationssäkerhet konstaterat att tillhör de fem bästa EU-länderna på området. Förtroendeingivande är också att så få blir drabbade av virus i mobiltelefonen. Utvecklingen på området behöver dock följas noga eftersom användningen av smarta telefoner ökar snabbt. återkommer rapporter från och andra aktörer om att incidenter i form av dels intrång i it-utrustning, dels it-relaterade intrång i den personliga integriteten, fortsätter. PTS konsumentundersökning visar dock att få företag anger problem med säkerhet eller skyddande av data som begränsande faktorer för webbförsäljning. Det är oväntat att det är så få som som vänder sig till myndigheters webbsidor och informationsmaterial för att informera sig om risker med internetanvändning och hur man skyddar sig. Dataöverföringar mellan länder är i många fall en förutsättning för att företag ska kunna verka internationellt och förverkliga sin fulla potential. har generellt sett god tillgång till bredband och tillgången har ökat stadigt . För att mål inom bredbandsområdet ska nås behöver emellertid utbyggnaden fortsätta i god takt, både i tätort och mer glest befolkade områden. Tillgång till bredband med hög överföringshastighet är en central faktor för att stimulera nya affärsmöjligheter, tjänster och innovationer. Enligt Internet Economy Outlook är tillgång till bredband med hög överföringshastighet mycket viktig för ekonomisk och social utveckling och utgör en kommunikations- och överföringsplattform som kan användas till att öka produktiviteten. konstaterar att den marknadsdrivna utbyggnaden av fibernät framför allt varit koncentrerad till stora företagskunder och flerfamiljshus i tätort. Tillgången till bredband med hög överföringshastighet är därför ojämnt fördelad mellan tätort och mer glest befolkade områden. Befolkningsunderlaget på landsbygd och i glesbygd är begränsat, vilket innebär att det generellt sett inte är lönsamt för kommersiella aktörer att investera i bredband. För att möta behovet av bredbandstillgång även i dessa områden, behöver stöd kunna ges till utbyggnad av bredband med hög överföringshastighet. Den ökade digitaliseringen i samhället leder till att behovet av bredband med hög överföringshastighet ökar hos både hushåll och företag. För att främja utbyggnaden av bredband i hela landet är det lokala och regionala engagemanget, tillsammans med förekomsten av lokala och regionala bredbandsstrategier, av största vikt. Det handlar bl.a. om att tydliggöra regionens behov och förutsättningar samt underlätta utbyggnaden av bredband. Något som ställer krav på regionala samordningsinsatser. Regeringen delar därför bedömning att det finns behov av fortsatt samordning mellan olika aktörer. Nationellt bidrar Bredbandsforum till att stimulera sådan samverkan för att hitta gemensamma lösningar som ökar tillgången till bredband och bidra till uppfyllandet av bredbandsmålen. På regional nivå är bilden mer splittrad och det kan finnas behov av mer samordnande insatser. Alla postmarknader inom EU ska vara öppna för konkurrens enligt det tredje postdirektivet (och rådets direktiv /6/EG av om ändring av direktiv /67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster). Det innebär att inget medlemsland får upprätthålla ett monopol på någon del av den nationella postmarknaden. fanns det 32 postoperatörer på den svenska postmarknaden med tillstånd att bedriva postverksamhet. Posten AB:s marknadsandel mätt i antalet försändelser var 2013, jämfört 2012. Sweden AB:s marknadsandel var 2013, jämfört 2012. Övriga postoperatörer hade tillsammans en marknadsandel på 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Minskningen mellan åren är och är något mindre än minskningen då den var . Tillsynen på postområdet 2013 visar att målen för postservicen är uppfyllda och att samtliga postoperatörer uppfyller kraven på en tillförlitlig postverksamhet, vilket gör att kraven på den samhällsomfattande posttjänsten är tillgodosedda. Undantag från daglig utdelning medges för ett mindre antal mottagare. Vid utgången av 2013 var det ca 1 000 hushåll som hade utdelning färre än , vilket är en minskning jämfört med ca 100 hushåll. Det kan även förekomma frivilliga överenskommelser om att avstå från daglig utdelning mot kortare avstånd till den egna postlådan. har genom PTS beslut om tillståndsvillkor utsetts att vara den postoperatör som ska tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten, dvs. daglig service till alla hushåll, företag och organisationer. har överklagat villkor, bl.a. gällande hur årsvolymrabatter ska presenteras tydligare. Förvaltningsrätten i ändrade inte PTS beslut (mål 20401-12) och Kammarrätten i meddelade inte prövningstillstånd. Målet befinner sig för tillfället vid i avvaktan på prövningstillstånd (mål 2335-14). PTS upphandlar på regeringens uppdrag två tillgänglighetstjänster inom postområdet för att tillgodose behov hos kvinnor och män med äldre (fyllda ) funktionsnedsättning boende i glesbygd. Det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen (2010:1045) och som utgår från medborgarnas och samhällets behov av en effektiv, sammanhållen och tillförlitlig posttjänst. Det är statens ansvar att säkerställa 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 att en sådan posttjänst finns och fungerar i hela landet. De kontinuerligt sjunkande brevvolymerna i gör att postoperatörerna möter stora utmaningar i att anpassa sina verksamheter till de förändrade förutsättningarna som denna utveckling medför. sker en kraftig tillväxt inom e-handelsmarknaden som genererar ökande volymer av paket och större brevförsändelser. Detta kan medföra förändrade krav och förväntningar på postoperatörerna från både e-handelsföretag och dess kunder. Den existerande konkurrenssituationen på postmarknaden är i princip oförändrad sedan föregående år, men i ett längre tidsperspektiv ser konkurrenssituationen på postmarknaden ut att utvecklas positivt. För rikstäckande befordran av enstaka försändelser är i praktiken den enda operatören. Inom marknaden för sändningar är dock konkurrensen fortsatt hård mellan och . Statens ansvar för de grundläggande betaltjänsterna omfattar de orter och den landsbygd där behovet av grundläggande betaltjänster inte tillgodoses av marknaden (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). ska enligt förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion och bevakningsuppdraget i regleringsbrevet göra en bedömning av huruvida samhällets behov av grundläggande betaltjänster är tillgodosett. PTS ska i samverkan med i , och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser stödja länsstyrelsernas arbete med att utforma och genomföra regionala stöd- och utvecklingsinsatser för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster. Bevakningsuppdraget sammanställs av i och rapporteras till (). I den rapport som lämnades konstateras att det alltjämt finns privatpersoner som har svårt att utföra grundläggande betaltjänster. Flertalet länsstyrelser påvisar att problemen i de flesta fall hör samman med svårigheter att använda tekniken för ändamålet, och i vissa fall är svårigheterna kopplade till en funktionsnedsättning eller hög ålder. Vissa länsstyrelser rapporterar även att problem förekommer för vissa föreningar och småföretagare inom handel och turism i glesbygden, främst i fjäll- och skärgårdsområden. Länsstyrelserna efterfrågar en god it- infrastruktur med välfungerande mobil- och bredbandsnät i hela landet och att länsstyrelsernas regionala arbete inom grundläggande betaltjänster ska präglas av långsiktighet. Rapporten uppmärksammar även att planerade byte av sedlar och mynt kan påverka tillgången på grundläggande betaltjänster negativt. Samtliga länsstyrelser sökte och beviljades stöd från PTS för att genomföra bedömningarna av behovet av statliga insatser för att säkerställa det politiska målet för grundläggande betaltjänster och för regionalt utvecklingsarbete avseende grundläggande betal- tjänster. finns regionalt anpassade lösningar med betaltjänstombud på ett tjugotal orter. har PTS tillhandahållit en taxitjänst för 18 personer som tidigare använt tjänsten Brevgiro och som önskat fortsatt hjälp för att kunna transportera sig till en ort där betaltjänster kan utföras. Taxitjänsten har använts i väldigt liten omfattning och upphörde att gälla . PTS har även upphandlat värdetransporter, även denna tjänst har används i liten omfattning och upphörde . Betaltjänstmarknaden fortsätter att utvecklas i snabb takt och för att fler privatpersoner, föreningar och småföretag i hela landet ska kunna ta del av denna utveckling behövs en fortsatt utbyggnad av it-infrastrukturen. Vissa grupper av användare med vissa typer av funktionsnedsättningar har alltjämt svårt att utnyttja en del av de tjänster som finns på marknaden . En förbättrad användbarhet av de elektroniska kommunikationstjänsterna skulle sannolikt bidra till att ännu fler väljer att använda dem för att t.ex. betala räkningar. är redan digitalt framstående men det krävs fortsatta insatser för att ledande position ska behållas. En väl utbyggd och välfungerande digital infrastruktur är en förutsättning för att möta den ökade it-användningen i samhället och skapa de möjligheter till ökad konkurrens- och innovationskraft som it-utvecklingen ger. Digitaliseringen har haft en viktig del i produktivitetsutveckling. Digitalisering är också ett centralt verktyg för att kunna minska det moderna samhällets klimatpåverkan och kan modernisera den svenska ekonomin så att nya hållbara jobb skapas i växande företag. Digitaliseringen skapar nya möjligheter för bl.a. smarta och hållbara städer, kollektivtrafik, transporter, resfria möten som bl.a. bidrar till att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen, kultur, yttrandefrihet och demokrati. är framstående i att använda digitaliseringens möjligheter på många områden. Inom vissa områden, såsom skolan, finns fortsatt en stor utvecklingspotential. Den offentliga sektorn utgör en betydande del av ekonomin i . Därför får digitalisering av den sektorn stora effekter på välstånd och samhällets möjlighet att nå de nationella miljökvalitetsmålen. Digitalisering av den offentliga förvaltningen kan bidra till en ökad innovationskraft i samhället. I informationssamhället är det viktigt att värna den personliga integriteten. Alla parter ska bidra till att förbättra nät- och informationssäkerheten för att öka tilliten till it- systemen. En övergång från pappersbaserade rutiner till en automatiserad och samverkande digital förvaltning skulle kunna minska den offentliga sektorns miljöpåverkan. Arbetet för att öka det digitala innanförskapet bedrivs brett och aktivt, framför allt genom PTS insatser. Insatserna spelar en viktig roll för främjandet av digitalisering för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning oavsett ålder inom bl.a. elektronisk kommunikation. Arbetet bedrivs även genom ett flertal specifika projekt, bl.a. en förstudie om förutsättningarna 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 att driva en nationell tjänst med it-support för personer med funktionsnedsättning. Användningsforum ser till att användbarhet och tillgänglighet främjas, genom en kontinuerlig dialog mellan olika aktörer och genom att visa på goda exempel. Dessutom spelar gräsrotsinitiativen och eldsjälar en betydande roll i främjandet av det digitala innanförskapet. Frågan om hur fler ska kunna ta del av digitaliseringens möjligheter spänner över i stort sett alla politikområden och kräver samarbete och dialog mellan olika aktörer såsom myndigheter, privata aktörer, organisationer, forskarsamhället och företrädare för olika användargrupper.