prop · H103201 · 2014-03-27 00:00:00 — har senare bedömt att det inte räcker med enstaka åtgärder utan punktlighetsarbetet måste ske kontinuerligt och på riksnivå.33 har tagit initiativ till att starta ett långsiktigt utvecklingsarbete som handlar om att hitta en koppling mellan orsaken till trafikstörning och rätt åtgärder för att uppnå störst effekt. har genomfört förändringar i organisation och management men har också påbörjat en systemförändring tillsammans med branschen. 34 menar att myndigheten har ett ansvar att bygga strukturerna för samarbete och gemensamma lösningar. undertecknade aktörer inom järnvägssystemet en avsiktsförklaring35 om att inleda ett långsiktigt och systematiskt arbete för att förbättra punktligheten inom järnvägstrafiken. I bilaga 1 redovisas mer utförligt planerade och igångsatta åtgärder. Dessa initiativ har till stor del kommit och menar att det är för tidigt att uttala sig om effekter på punktligheten. 33Minnesanteckningar från möte med . 34Trafikverket, Rapport till regeringen insatser för effektivisering av transportsystemet 2012, (, TRV 2013/4274). 35Trafikverket, Analys av punktligheten inom järnvägstrafiken, resultatrapport . TÅGFÖRSENINGAR – ORSAKER, ANSVAR OCH ÅTGÄRDER De regionala kollektivtrafikmyndigheterna som organiserar den lokala och regionala kollektivtrafiken styrs genom lagen (2010:1065) om kollektivtrafik samt förordning (2011:1126) om kollektivtrafik. Riksdag och regering utövar indirekt styrning genom att Transportstyrelsen utövar tillsyn över kollektivtrafiklagen. Statliga och privata bolag Utöver är övriga operativa aktörer på järnvägsmarknaden bolag med privat eller statligt ägande. Byggandet, driften och underhållet av infrastrukturen upphandlar från bygg- och underhållsentreprenörer på anläggningsmarknaden. Driften av persontrafik på järnväg sköts av kommersiella järnvägsoperatörer som antingen är upphandlade av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna och där trafiken till hälften är skattesubventionerad, eller bedriver trafiken i egen regi på kommersiella villkor. Staten upphandlar och subventionerar också via viss långväga persontrafik, främst i . Godstrafiken på järnväg bedrivs helt på kommersiella villkor. En viktig del i förvaltningen av infrastrukturen är förvaltningen av järnvägens sidoanläggningar. Ansvaret för att tillhandahålla fastigheter för underhåll av fordon ligger hos marknadsaktörerna. äger och förvaltar ett fastighetsbestånd av stationer, stationsområden, underhållsdepåer och gods- och kombiterminaler längs den svenska järnvägen. Fordonsunderhållet utförs även det av privata bolag. För att styra marknadsaktörerna använder sig riksdag och regering av lagstiftning. I järnvägslagen finns regler som rör säkerhet och regler som rör marknadsfrågor i form av avgifter, kapacitetstilldelning med mera och på dessa områden styr regeringen indirekt genom att Transportstyrelsen utövar tillsyn över lagen. Utöver säkerhetsaspekterna finns inga krav eller regler som behandlar drift och underhåll. På det området har regeringen valt att styra genom att införa ett incitamentssystem med kvalitetsavgifter. Transportstyrelsen bildades och är tillsynsmyndighet med ansvar att utöva tillsyn utifrån järnvägslagen och kollektivtrafiklagen.36 Transportstyrelsen ansvarar för att utfärda regler, pröva ansökningar om att bedriva trafik eller vara infrastrukturförvaltare enligt järnvägslagen samt utöva säkerhetstillsyn över infrastrukturförvaltare och järnvägsoperatörer. Transportstyrelsen har också marknadstillsyn över tilldelning av tåglägen/kapacitet på spåren och infrastrukturförvaltares järnvägstjänster och järnvägsavgifter. 36 Förordning (2008:1300) om instruktion för Transportstyrelsen. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN ett särskilt uppdrag om marknadsövervakning som bland annat syftar till att uppmärksamma regeringen på vilka åtgärder som måste vidtas för att marknaden ska fungera väl. Återrapporteringen från myndigheten utgör löpande kunskapsunderlag till regeringen om förhållandena på marknaden och verkställande av politiken. Om inga avvikelser återrapporteras till regeringen görs bedömningen att inga problem finns på marknaden.37 Regeringen styr Transportstyrelsen genom instruktion, regleringsbrev, uppdrag, tilldelning av anslag samt genom informell styrning. Regeringens myndighet för att utvärdera transportpolitiken är Trafikanalys. I Trafikanalys utvärderingsuppdrag ingår att bedöma transportfrågorna ur ett övergripande perspektiv för hela sektorn och myndigheten har bland annat som ett återkommande uppdrag att göra en uppföljning av de transportpolitiska målen. Myndigheten ansvarar också för den officiella statistiken inom järnvägsområdet. () är en oberoende forskningsinriktad myndighet som på uppdrag tar fram analysunderlag till olika aktörer inom transportsektorn. Myndigheten har fått i uppdrag av regeringen att uppdatera de olika trafikslagens samhällsekonomiska kostnadsansvar. Regeringen styr Trafikanalys och VTI genom instruktion, regleringsbrev, uppdrag, tilldelning av anslag samt genom informell styrning. 2.6Särskilda åtgärder som regeringen vidtagit Regeringen har inte vidtagit några åtgärder som specifikt är inriktade mot bättre punktlighet.38 De transportpolitiska åtgärderna gäller transportpolitiken i allmänhet. Dock har förbättrad punktlighet varit en viktig grund till de ekonomiska satsningar på underhåll som beslutat om . har också tillsammans med tagit fram ett nytt styrramverk för drift och underhåll av väg och järnväg. Målen för styrramverket är att skapa fokus mot leveranskvalitet, en transparent styrning från strategisk till operativ nivå, en röd tråd från långsiktig planering till uppföljning, styrning av verksamheten baserad på verifierade effektsamband och en bättre rapportering till . Det finns sex leveranskvaliteter: punktlighet, kapacitet, robusthet, användbarhet, säkerhet samt miljö och hälsa. Tanken är att ska kunna redovisa på vilket sätt genomförda och planerade åtgärder inom alla verksamhetsområden bidrar till de sex leveranskvaliteterna.39 kommer att införas successivt med början i årsredovisningen . 37Minnesanteckningar från möte med enheten för statlig bolagsförvaltning, , och möte med transportenheten, . 38Tiden efter att SOU 2010:69 Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen, och åtgärder med anledning av utredningen presenterades. 39Minnesanteckningar från möte med . TÅGFÖRSENINGAR – ORSAKER, ANSVAR OCH ÅTGÄRDER att ta 7 – innan myndigheten får full effekt av det genomförda arbetet.40 Regeringen har, på initiativ41, tillsatt en utredning42 som ska göra en funktionell beskrivning av fördelningen av ansvar och uppgifter inom järnvägssystemet samt analysera hur järnvägens organisation kan förbättras. Regeringen har även gett Trafikanalys i uppdrag43 att utvärdera marknadsöppningen för persontrafiken och den nya kollektivtrafiklagen. 40Slutrapport av ett gemensamt styrramverk för drift och underhåll av väg och järnväg, TRV 2012/11921. 41Riksdagens tillkännagivande (2012/13:TU2). 43Uppdrag att utvärdera effekterna av öppnandet av marknaden för kommersiell persontrafik på järnväg samt av den nya lagstiftningen på kollektivtrafikområdet, N2010/7904/TE. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN 3Är punktlighetsstatistiken tillförlitlig och medborgarnära? I de två följande kapitlen redogör för grundläggande faktaunderlag för beslut om åtgärder för att uppnå krav på ökad punktlighet. Detta kapitel behandlar tillförlitligheten i punktlighetsstatistik och svårigheter med hur den presenteras i offentliga sammanhang eller levereras till externa användare. granskar utöver punktlighetsstatistiken inte annan information om resandet, till exempel resenärernas nöjdhet med trafikinformation.44 Punktlighetsstatistik bör tas fram för att förstå hur järnvägens kvalitet utvecklas, för vilka underhållsåtgärder som bör vidtas och för information till medborgarna. Statistiken bör också användas som mått på om vidtagna åtgärder har varit ändamålsenliga. punktlighetsstatistik har stor betydelse för aktörer utanför . En lämplig utgångspunkt för att bedöma denna statistik är de kvalitetskrav som ställs på publicerad officiell statistik och arbetet med denna.45 I detta ingår att statistiken kvalitetsdeklareras så den dels blir användarorienterad, dels kan utsättas för kritisk granskning. Därutöver bör kraven i förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll användas så att arbetet med att hantera risker knutna till kvaliteten i och produktionen av punktlighetsstatistik genomförs på ett väl organiserat sätt. 3.1Hur bedömer punktligheten? Enligt har punktligheten förbättrats Bedömningen av punktlighetens utveckling beror bland annat på vilket förseningsmått som använts. använder måttet fem minuters försening (RT + ).46 Ett tåg är försenat om det 44Se avsnitt 3.3 om olika initiativ som tagit för att göra myndighetens information mer tillgänglig externt. 45Kvalitetskraven är enligt Riktlinjer från Rådet för den officiella statistiken (SCB, 2006) och SCB MI 2001:1: användarorienterad, innehåll, tillförlitlighet, aktualitet, jämförbarhet och samanvändbarhet, samt tillgänglighet och förståelighet. Dessa ska redovisas i en s.k. kvalitetsdeklaration. Vidare finns krav på kvalitetsarbetet såsom att ha dialoger med användare om behov, utveckla pedagogiska beskrivningar, kommunicera om tillförlitlighet, utvärdera både statistiken och produktionen m.m. 46Trafikverket, Analys av punktligheten inom järnvägstrafiken, resultatrapport . TÅGFÖRSENINGAR – ORSAKER, ANSVAR OCH ÅTGÄRDER ankommer till sin slutstation mer än fem minuter sent. gällde måttet 15 minuters försening (RT + ).47 Punktligheten, rätt tid + 5 minuters försening för persontåg och godståg perioden – 2012 (procent) I årsredovisningen 201248 uttalar myndigheten att punktligheten (RT + ) för alla persontåg har förbättrats från 2012. Även godstrafikens punktlighet har ökat enligt . Med det nya förseningsmåttet (RT + ) blir punktligheten lägre och enligt var punktligheten för persontrafiken och för godstrafiken år 2012.49 statistik visar (figur 1) med det nya måttet en punktlighet till slutstation för persontåg50 på en relativt stabil nivå kring sedan 2001.51 Enligt Trafikverket52 har punktligheten för persontrafik ökat kraftigt i ett längre tidsperspektiv. varierade punktligheten (RT + ) mellan . redovisas en punktlighet (RT + ) på nivån eller mer . 47Se not 63. 48Trafikverket, Årsredovisning 2012 s. 15 – 18. 49Trafikverket, Analys av punktligheten inom järnvägstrafiken, resultatrapport , s. 14. 50Persontåg = fjärr-, snabb-, regional-, flygrespektive pendeltåg. 51För punktligheten för godstrafiken brukar normalt sett redovisa RT + . har dock valt att redovisa RT + för godstrafiken för att få jämförbarhet mellan godstrafik och persontrafik. Figur 1 visar att punktligheten för godstågen ligger lägre och har större variation jämfört med persontågen. 52Riksrevisionens bearbetning av statistik från . Se även av punktligheten inom järnvägstrafiken, 2013. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Enligt beror detta främst på besvärliga vintrar, men även ökad tågtrafik. Svagheter i statistikarbete gör dock att myndighetens uttalanden om punktlighetens förbättringar är osäkra. En anledning är att i sin bedömning av punktligheten inte har vägt in förekomsten av allt fler inställda tåg. Vidare redovisar inte myndigheten hur olika omständigheter, till exempel förändringar i tågtrafikens sammansättning, påverkar punktligheten. Det innebär enligt att det är svårt att från redovisning av punktlighetsstatistik dra en slutsats om det har skett någon egentlig förbättring av punktligheten. 3.2Har analyserat faktorer som påverkar punktligheten?53 Få analyser av vad som påverkar punktligheten redovisas I årsredovisning 201254 uttalas följande om skillnaden i punktlighet : De största orsakerna till den positiva utvecklingen av punktligheten är att kvaliteten i tågplanen har förbättrats, att det förebyggande underhållet har ökat på högtrafikerade platser, att tågträngseln minskat samt att vintern varit mild jämfört med föregående år. Samverkan mellan alla järnvägsaktörer stärktes , vilket medförde att korrigerande och förbättrande åtgärder kunde genomföras med kortare insatstid. konstaterar att , utöver uttalandet i årsredovisningen, inte bedömer de omständigheter som mest påverkat redovisad punktlighet ett visst år eller över en viss tidsperiod.55 Därmed framgår inte av redovisningen om det är myndighetens respektive operatörernas insatser som främst förklarar punktlighetens nivå, eller om förklaringen istället är minskad trängsel (exempelvis färre godståg på grund av sämre ekonomi, fler inställda tåg) i kombination med den milda vintern.56 Det framkommer också av om punktligheten inom 53Trafikverket har inte kunnat lämna uppgifter till om hur många tåg som framfördes i järnvägssystemet . använder istället uppgifter om hur många tåg som har ankommit till slutstation. Det innebär att tåg som framförts men ställts in under resans gång inte finns med i materialet. Därmed är en viss försiktighet i vilka slutsatser som kan dras befogad. 54Trafikverket, Årsredovisning 2012 s. 15 – 18. 55Minnesanteckningar från möte med , . 56Av intervju med , , framgår att enheterna som har kunskap om punktlighetsdata och punktlighetsstatistik inte medverkar i bedömningen av de omständigheter som påverkar punktlighetens utveckling och som redovisas i Årsredovisning 2012. TÅGFÖRSENINGAR – ORSAKER, ANSVAR OCH ÅTGÄRDER järnvägstrafiken att metoder och verktyg behöver utvecklas, bland annat för att med djupare analyser visa på vilka åtgärder som ger stor effekt på punktligheten.57 Förändringar i trafikens sammansättning påverkar uppmätt punktlighet I det följande redovisar möjliga orsaker till skillnader i punktlighet som inte närmare har analyserat. Även om trafikmängden totalt sett inte har ökat har olika tågkategoriers andel av trafiken förändrats väsentligt , till exempel genom en ökning av regiontåg och minskning av fjärrtåg. Denna förändring kan enligt påverka punktligheten, vilket visas nedan.58 Förändringar i typ av tåg för persontrafik åren 2003 – 2012 (procent) Utvecklingen av persontrafiken framgår av de olika trafiktyperna i figur 2.59 Snabbtågen utgör i förhållande till övrig trafik en liten andel och har sannolikt en liten påverkan på den totala punktligheten. Pendeltågen är den näst största gruppen och trafikerar korta sträckor, vilket förmodligen gör dem mindre exponerade för en störningsrisk. Snabbtåg och pendeltåg ligger på ungefär samma nivå i antal 2012 som de gjorde 2003. Regiontågen utgör den största gruppen tåg och trafikerar kortare sträckor än både snabbtåg och fjärrtåg, vilket innebär att de är mindre exponerade för störningsrisk.60 har regiontågen ökat med lite 57Trafikverket, Analys av punktligheten inom järnvägstrafiken – Resultatrapport , s. 14, 16, och 33. 58Persontåg, godståg med flera tåg är olika känsliga för störningar beroende på tågets hastighet och de andra tågens hastigheter på samma bana. Godståg och pendeltåg kan exempelvis samexistera bättre på samma bana än godståg och snabbtåg. 59Snabbtågen motsvarade av persontågen 2012. Pendeltågen motsvarade av persontågen 2012. Regiontågen motsvarade av persontågen 2012. 60Trafikanalys, Förseningar i persontågstrafiken – mått och metoder, PM 2013:3, s. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN som fjärrtågen har minskat med . Frågan kan ställas om ökningen av pendeltåg, och regiontåg, kan ha påverkat punktligheten positivt, och i viss mån vägt upp en trolig minskad punktlighet till följd av ökat antal godståg (se nedan). Antalet persontåg med hög störningskänslighet var färre och antalet persontåg med låg störningskänslighet fler än 2008. Eftersom mängden trafik inte har förändrats nämnvärt bedömer att det kan vara en faktor som påverkar punktligheten. har inte redovisat några studier av hur detta påverkar punktlighetens utveckling. Vad gäller förändringar av tågkategorier redovisar en nedgång i den totala punktligheten mellan åren 2004 – 2008. fördubblades antalet godståg som ankom till slutstation – 2008. I kapitel 4 framgår att godstrafiken stod för väsentligt fler fel jämfört med persontrafiken under 2012.61 Om så var fallet även kan frågan ställas om den minskade punktligheten 2004 – 2008 kan bero på förändringar i fördelningen mellan persontåg och godståg. minskade antalet godståg som ankom slutstation med som punktligheten förbättrades. konstaterar att inte redovisar hur förändringar i fördelningen mellan olika kategorier av tåg påverkar utvecklingen av punktligheten. I synpunkter på rapportutkast anförde myndigheten att det inte kan uteslutas att förändringar i fördelningen mellan tågkategorier kan påverka punktligheten på totalnivå.62 Analys av faktorer som påverkar punktlighet sker på flera olika enheter inom . Det saknas dock en sammanhållande analysfunktion som gör mer övergripande analyser av samtliga aspekter. 3.3Är kvaliteten i statistiken tillräcklig? har på sin hemsida publicerat statistik över tågtrafikens punktlighet ur ett antal olika aspekter för innevarande månad samt bakåt i tiden.63 lämnar också statistik i sin årsredovisning och gör där bedömningar av punktligheten och faktorer som påverkar punktlighetens utveckling. 61I kapitel 4 som behandlar kvalitetsavgifter och orsakskodning framgår att godstrafikföretagen orsakade fler fel än persontrafikföretagen. 62Trafikverkets synpunkter på faktagranskningsutkast, . 63Redovisning sker för fjärrtåg, snabbtåg, regionaltåg, flygtåg, pendeltåg och godståg. Gränsen för när olika tåg anses vara försenade varierar mellan 2 – . Gränsen för persontåg är men uppdelat på olika tågtyper är gränserna: fjärrtåg , snabbtåg , regionaltåg , flygtåg , samt pendeltåg vid . Ett godståg räknas som försenat vid . TÅGFÖRSENINGAR – ORSAKER, ANSVAR OCH ÅTGÄRDER Det finns inte formella krav i lag, förordning eller regleringsbrev på att offentligt redovisa officiell punktlighetsstatistik, och ingå i systemet med statistikansvariga myndigheter.64 Regeringen har emellertid i instruktion och regleringsbrev ställt återrapporteringskrav som förutsätter att skaffar sig en bild av punktlighetens utveckling. registrering av avvikelser från beslutad tågplan har byggt på myndighetens behov av att följa upp den egna produktionen. gäller även kravet i järnvägslagen (6 kap. 4a §) för en infrastrukturförvaltare () att ha ett system för att kunna administrera kvalitetsavgifter. Detta förutsätter rapportering och registrering av avvikelser och orsaker till dessa. ställs dock allt högre krav från interna och externa användare av data och statistik att presentera och analysera kvalitetssäkrad statistik över punktligheten.65 har också gjort datakällor tillgängliga för externa användare, bland annat för resenärer. Tanken är också att andra användare ska kunna vidareförädla data till nya tjänster.66 noterar också att aktörerna inom järnvägssystemet har kommit överens om åtgärder för att förbättra kvaliteten i statistiken.67 Det finns flera felkällor i statistiken konstaterar att åtminstone tre faktorer har haft betydelse för trovärdigheten till punktlighetsstatik68: I registreringen - maskinellt eller manuellt - av de enskilda tågens avgångstider och ankomsttider, kan fel förekomma. undersökning visar att fel kan förekomma, men att felen inte sker systematiskt. Punktlighetsredovisningen har omfattat enbart tåg som ankommer till slutstation. Inställda och delvis inställda tåg, som ökar i antal, har inte ingått i bedömningen av punktligheten.69 En redovisad ökning av punktligheten mellan åren kan dock ha ett samband med att fler tåg har ställts in. 64Enligt har samtal förts mellan och Trafikanalys (som statistikansvarig myndighet) om att punktlighetsstatistiken eventuellt skulle kunna bli officiell statistik. skriftliga svar, och 2013-09- 03, på frågor om punktlighetsstatistiken. 65Sedan ca sker arbetet med punktlighetsdata och punktlighetsstatistik i två avdelningar – Statistikcenter (större sammanställningar) och Produktionsuppföljning (löpande uppföljning av mått). Trafikverket PM Organisationsstruktur . Av intervju med och skriftligt svar, , framgår att Statistikcenter bildades när kraven på verkets statistik ökade. 66Trafikverket, Rapport till regeringen insatser för effektivisering av transportsystemet 2012, , TRV 2013/4274. 67Den undertecknades en gemensam avsiktsförklaring om att initiera ett arbete med att utveckla och analysera punktlighetsstatistiken. , Analys av punktligheten inom järnvägstrafiken – Resultatrapport , publikationsnummer 2013:117. 68Riksrevisionen har även kontrollerat att statistikkörningarna i sig inte ger fel uppgifter. 69SJ mäter å sin sida punktlighet som hur stor andel av planerade tåg som kommer fram inom RT + . Ett tåg som inte avgår, kommer således inte fram inom RT + . SJ:s synpunkter på faktagranskningsutkast, 2013-11- 05. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN övriga tåg att komma kan öka genom att inställda tåg innebär minskad trängsel. Detta är inte närmare analyserat av Trafikverket.70 Vilket mått på punktlighet, det vill säga förseningens storlek, som väljer att redovisa externt. Det redovisade förseningsmåttet har ändrats (RT + max ) (RT + ). Detta påverkar tolkningen av den bild som statistiken ger av punktligheten. bedömer att det finns en osäkerhet i redovisningen av såväl uppnådd punktlighet specifika år som hur den utvecklas mellan olika år. Osäkerheten bygger på dels förekomst av fel i registrering av data, dels att inställda tåg inte ingår i bedömningen av punktligheten. är medvetet om dessa förhållanden, men omfattningen och betydelsen av osäkerheten för tolkningen av statistiken är inte känd eftersom myndigheten inte har analyserat och beskrivit osäkerheten i redovisningen utifrån dessa faktorer.72 noterar också att skillnader i fjärrtågens punktlighet mellan uppgifter och SJ:s uppgifter saknar en bra förklaring.73 konstaterar att osäkerheten får betydelse då offentligt gjort bedömningar av punktlighetens utveckling. Ett exempel på detta är att i årsredovisning 2012 uttalas att punktligheten för persontåg (RT+15 minuter) var 2012 jämfört 2010. Det är enligt myndigheten en förbättring mellan och mot 2010. bedömer att den redovisade förbättringen kan ligga inom felmarginalen givet den osäkerhet som finns i underlaget. Ett arbete med att höja respektive redovisa statistikens kvalitet har påbörjats utgår från att det är viktigt att användare av myndighetsdata och offentlig statistik får veta hur informationen ska tolkas och vilka begränsningar i användning som finns. Sådan information kan ges i form av en kvalitetsdeklaration. har dock inte använt sådana, eller andra kvalitetsanalyser, för sin punktlighetsredovisning.74 Myndighetens leveranser av data eller statistik till externa 70 arbetar med att utveckla myndighetens punktlighetsredovisning för att den även ska beakta inställda tåg. synpunkter på faktagranskningsutkast, . 71Trafikverkets databas medger att statistik och historiska data kan tas fram och presenteras med valfritt val av förseningsmått. synpunkter på faktagranskningsutkast, . 72Intervju med , och skriftligt svar . 73E-post från SJ med svar på fråga från . Av synpunkter på faktagranskningsutkast framgår att myndigheten tagit upp detta definitions-/redovisningsproblem med SJ . Det framgår också att inom ramen för det systematiska punktlighetsarbetet som myndigheter utför tillsammans med branschen ingår att definiera sorter av persontåg. 74Intervju med , och skriftligt svar, . TÅGFÖRSENINGAR – ORSAKER, ANSVAR OCH ÅTGÄRDER användare förutsätter istället särskilda dialoger mellan och beställarna om statistikens kvalitet och användbarhet.75 I granskningen framgår också att kunskap om kvaliteten i data respektive statistiken inte är systematiskt dokumenterad eller samordnad. Det finns också risk att odokumenterad kunskap om kvaliteten i äldre data (databaser) kan gå förlorad. är medvetet om denna risk. Exempelvis är kvaliteten data och tidigare sämre än senare års data. Kunskapen om detta är dock inte dokumenterad.