prop · H2031d28 · 2014-10-23 00:00:00 — Anslaget får användas för oförutsedda utgifter inklusive utgifter för ersättningar till enskilda för skador av statlig verksamhet enligt lagakraftvunnen dom eller efter uppgörelse samt för utgifter för skador inom landet som uppkommit under tidigare krigsförhållanden. Medel från anslaget tas i anspråk efter beslut av regeringen i varje enskilt fall. Ändamålet avser oförutsedda utgifter av så brådskande beskaffenhet att ärendet inte hinner underställas , som utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra anslagsändamål. Enligt regeringens bedömning behövs även fortsättningsvis ett anslag för oförutsedda utgifter samt för vissa speciella ändamål om andra medel inte står till förfogande (se prop. 1997/98:1 utg.omr. 26 avsnitt 4). Kammarkollegiet bör efter beslut av regeringen även fortsättningsvis få betala ut ersättningar för skador av detta skäl. Det ankommer på regeringen att i efterhand redovisa för vilka utgifter som täckts genom att medel från anslaget tagits i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom indrag från annat anslag. Användningen av anslaget och beslutade indrag med anledning av detta redovisas i årsredovisningen för staten. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Tabell 5.1 Anslagsutveckling 1:3 provisions-utgifter Anslaget får användas för utgifter för provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Samtliga provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning redovisas utanför utgiftstaket, vilket innebär att de behandlas på samma sätt som ränteutgifterna på statsskulden. Anslaget omfattas också av ett särskilt bemyndigande som är beloppsmässigt obegränsat för att säkerställa att regeringen alltid ska kunna fullgöra sina åtaganden gentemot långivarna. Utveckling av provisionskostnader –2013 betalar företrädesvis ut provisioner till olika marknadsaktörer för att de upprätthåller infrastrukturen i marknaden genom att sälja, marknadsföra och lösa in produkter. Dessutom utgår provision till de externa förvaltare som arbetar på uppdrag. De externa förvaltarna erhåller både en fast och en rörlig provision där den senare baseras på deras resultat. Tabell 5.2 Utveckling av provisionsutgifter –2013 Utfall 2010–2013 1Provisioner som betalas ut till () återförsäljare. 2Provisioner som betalas ut till externa förvaltare i samband med RGK:s förvaltning av valutaskulden. 3Provisioner per kontrakt som betalas ut när RGK handlar i futures (standardiserat terminskontrakt). Av tabell 5.2 framgår hur provisionerna har fördelats på några kategorier . Provisionskostnaderna varierar över tiden, från 2010 till ca 2013. Det beror på att volymerna vad gäller upplåning via olika instrument och metoder skiljer sig åt mellan åren. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Slutsatsen blir att provisionskostnaderna till största delen styrs av vilka upplåningskanaler som används. Vissa upplåningsinstrument betingar inte några rörliga kostnader medan andra gör det. För de största upplåningsvolymerna är försäljningsprovisionerna fasta. Försäljningsprovisionerna för premieobligationer har ett direkt samband med försäljningsvolymerna. En upplåning via syndikering leder också till höga provisioner som är relaterade till volymen. Avvägningen mellan olika instrument görs av inom de ramar som regeringen givit genom riktlinjerna för statsskuldens förvaltning. Den avvägningen inkluderar alla kostnader som är förknippade med upplåningen, inklusive räntekostnaden och eventuella provisioner. I det avseendet utgör provisionerna en kostnad som alla andra inom upplåningsverksamheten. Den andra faktorn av större betydelse för provisionernas storlek är hur väl de externa förvaltarna lyckas med sina uppdrag. Ju högre avkastning desto högre provision. Som mest erhåller de externa förvaltarna av marginalavkastningen. Därmed innebär höga provisioner till de externa förvaltarna att kostnaden för utgiftsområdet totalt sett har sjunkit eftersom avkastningen per definition varit hög när provisionerna är höga. De vinsterna redovisas emellertid inte på anslag 1:3 provisionsutgifter utan på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. Tabell 5.3 Provisionsutgifter –2018 Utfall 2013, prognos 2014–2018 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar . 1Provisioner som betalas ut till (RGK:s) återförsäljare. 2Provisioner som betalas ut till externa förvaltare i samband med RGK:s förvaltning av valutaskulden. 3Provisioner per kontrakt som betalas ut när RGK handlar i futures (standardiserat terminskontrakt). Tabell 5.3 visar provisionsutgifterna fördelat på några kategorier 2013–2018. Den högre nivån 2014–2018 förklaras delvis av att ca i provisionskostnader överförts från anslaget 1:12 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning i syfte att renodla förvaltningsanslaget. Medlen som flyttats avser utgifter som är direkt kopplade till statens upplåning och som varierar beroende av hur upplåningen går eller hur förutsättningar för upplåning skapas. Exempel på utgifter som tidigare belastat förvaltningsanslaget är vissa rörliga ersättningar till samarbetspartners i samband med upplåning på den internationella kapitalmarknaden. Den högre nivån 2014 och framåt jämfört med beror även på ökade utgifter för upplåning i utländsk valuta jämfört . Provisionsutgifterna för de lån hanterar beräknas bli . I regeringens skrivelse Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2009-2013 konstateras att ersättning till de externa förvaltarna tycks vara i linje med vad en attraktiv kund kan förväntas betala (skr. 2013/14:196). Regeringens utgångspunkt för provisionsutgifterna är att ersättningsvillkoren till de externa förvaltarna bör vara utformade på ett sådant sätt att det uppmuntrar till långsiktig kostnadsminimering med beaktande av risk som det präglas av måttfullhet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Regeringen har i budgetlagen (2011:203) ett bemyndigande att besluta att anslaget räntor på statsskulden samt andra utgifter för upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. Bemyndigandet utnyttjades när utfallet på anslaget uppgick till , vilket var högre än vad som anvisats av . Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 2015–2018 för anslaget 1:3 provisionsutgifter Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 145 200 145 200 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10, rsk. 2012/13:54). Beloppen är således exklusive beslut om ändringar i budgeten under innevarande år. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 provisionsutgifter . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till .