prop · H103213 · 2014-04-01 00:00:00 — När och rådets direktiv /115 av om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (återvändandedirektivet)4 genomfördes i svensk rätt infördes bestämmelser om bl.a. tidsfrist för frivillig avresa och återreseförbud. Vid genomförandet ansåg regeringen att nuvarande tidsfrister, för den som avvisas och för den som utvisas, är enkla och förutsägbara och ryms inom den tidsrymd som direktivet uppställer (prop. 2011/12:60 s. 30 f.). Regeringen vidhåller denna uppfattning. Mot denna bakgrund föreslår regeringen inte heller några ändringar avseende tidsfristen för ingivande av ansökan om spårbyte. Mot bakgrund av vad som anförts ovan om vikten av att asylprocessen har en tydlig början och ett tydligt slut anser regeringen slutligen att det inte bör läggas fram något förslag om ändringar med anledning av förslag om att ansökan om uppehållstillstånd på grund av arbete ska kunna prövas som asylansökan. 4 EUT L 348, 24.12.2008, s. 98 (Celex 32008L0115). 8.1Möjlighet för internationella doktorander att kvalificera sig för permanent uppehållstillstånd Regeringens förslag: Ett permanent uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft uppehållstillstånd för studier som avser utbildning på forskarnivå. Kommitténs förslag innebär att det införs en särskild grund för uppehållstillstånd för utbildning på forskarnivå. Möjligheten för den som beviljats ett sådant tillstånd att arbeta och att ansöka om uppehållstillstånd inifrån landet ska även i fortsättningen motsvara vad som gäller för internationella studenter. Möjligheten att kvalificera sig för permanent uppehållstillstånd ska motsvara vad som gäller för arbets- Det införs även en särskild grund för uppehållstillstånd för medföljande familjemedlemmar till den som beviljats uppehållstillstånd för studier som avser utbildning på forskarnivå. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrar sig i frågan tillstyrker eller är positiva till förslaget. Universitets- och högskolerådet, understryker vikten av att inter- nationella forskarstudenter ges en egen form av tidsbegränsat uppehållstillstånd som kan leda till permanent uppehållstillstånd. tillstyrker förslaget, men ifrågasätter behovet av en ny Flera remissinstanser, bl.a. förenade studentkårer och förenade studentkårers doktorandkommitté, är positiva till att förslaget gäller oavsett formen för finansiering av anför att de nya reglerna bör underlätta för utländska medborgare att bedriva forskarutbildning vid svensk högskola även vid längre studieperioder utomlands. anför att de ettåriga uppehållstillstånden förorsakar doktorander kostnader och andra olägenheter, varför tillstånd istället bör beviljas för Skälen för regeringens förslag: Internationella studenter, inklusive doktorander, är en högt kvalificerad grupp och viktiga kunskapsbärare som bidrar till samhällsutvecklingen både i och i sina ursprungs- Som regeringen framförde forsknings- och innovationsproposition är det angeläget att det finns goda förutsättningar för att attrahera och rekrytera internationella studenter, inklusive doktorander, till (prop. 2012/13:30 s. 174–175). Inslaget av internationell rekrytering är stort i utbildningen på forskarnivå och antalet utländska doktorander har ökat stadigt under Av de doktorander som påbörjade sin utbildning utgjorde utländska doktorander , eller 1 500 personer, varav cirka 840 personer kom från ett land utanför (SCB, Statistiska meddelanden, UF 21 s. 43 och 45). Antagning till utbildning på forskarnivå vid en högskola är en anställning som doktorand. De flesta doktorander, också en anställning som doktorand (se 2013/14:213 promemoria Förslag till åtgärder för att förbättra doktoranders studiesociala villkor vid universitet och högskolor som staten är huvudman för, dnr U2012/2475/UH, s. 3). Den som är anställd som doktorand ska främst ägna sig åt sin egen utbildning (se avsnitt 4.6). Vid tillståndsgivning betraktas därför en doktorandtjänst baserad på en anställning med lön som en anställningsform tillkommen för att ge doktoranden möjlighet till egen försörjning och doktoranden beviljas följaktligen uppehållstillstånd för studier. En följd av att doktorander beviljas uppehållstillstånd för studier är att de inte på samma sätt som arbetskraftsinvandrare kan kvalificera sig för permanent uppehållstillstånd (se avsnitt 4.1). Det gäller oavsett om de har en anställning som doktorand eller inte. Att doktorander, som ofta tillbringar långa tider i och får en verklig anknytning till det svenska samhället, inte har möjlighet att kvalificera sig för permanent uppehållstillstånd är inte i överensstämmelse med regeringens mål för forskningspolitiken i övrigt. Mot den bakgrunden anser regeringen att det bör införas en möjlighet för utlänningar, som beviljats uppehållstillstånd för studier som avser utbildning på forskarnivå, att kvalificera sig för ett permanent uppehållstillstånd i . Förutsättningarna för dessa doktorander att beviljas permanent uppehållstillstånd bör motsvara dem som gäller för arbetskraftsinvandrare. Därigenom får de samma förutsättningar som arbetskraftsinvandrare att i viss utsträckning göra uppehåll mellan tillståndsperioderna och lämna , utan att det påverkar utsikterna att beviljas ett permanent uppehållstillstånd. Möjligheten bör också, såsom kommittén har föreslagit, gälla oavsett hur doktoranden finansierar sina studier och oavsett om doktoranden faktiskt arbetar eller inte. Kommittén har föreslagit att det ska införas en särskild grund för uppehållstillstånd för internationella doktorander. Syftet med förslaget är att inrätta en möjlighet för dessa doktorander att kvalificera sig för permanent uppehållstillstånd. Regeringen delar uppfattning att det inte är nödvändigt att införa en särskild tillståndsgrund för att uppnå detta syfte. Något annat skäl att på det sättet särskilja denna grupp av studenter vid tillståndsgivningen finns inte heller. Regeringen föreslår därför att det i utlänningslagen i stället tas in en bestämmelse som innebär att ett permanent uppehållstillstånd ska få beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft uppehållstillstånd för studier som avser utbildning på forskarnivå. Eftersom doktoranderna även fortsättningsvis kommer att beviljas uppehållstillstånd för studier kvarstår den nuvarande möjligheten för dem att arbeta och att ansöka om uppehållstillstånd inifrån landet oförändrad. Några författningsändringar i denna del är därför inte motiverade. För regeringens bedömning avseende medföljande familjemedlemmar till internationella studenter, se avsnitt 8.3 nedan. När det gäller förslaget från om längre tillståndstider för doktorander anser regeringen att det inte heller i det avseendet finns skäl att särskilja doktoranderna från övriga studenter. Regeringen föreslår därför inte någon ytterligare ändring med anledning Prop. 2013/14:213 av förslaget. 8.2Tillstånd för att underlätta studenters inträde på den svenska arbetsmarknaden Regeringens förslag: Ett bemyndigande som innebär att regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för en utlänning som har slutfört en högskoleutbildning för vilken uppehållstillstånd för studier beviljats ska föras in i utlänningslagen. Kommitténs förslag är att för en student, vars studier ska pågå minst två terminer, ska uppehållstillstånd även få beviljas för av efter avslutade studier. Kommittén föreslår att en bestämmelse med den innebörden tas in i utlänningsförordningen (2006:97). Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrar sig i frågan tillstyrker eller är positiva till förslaget. Flera remissinstanser, bl.a. och anser att uppehållstillstånd bör beviljas efter avslutade studier, medan akademikers centralorganisation () anser att i flertalet fall bör vara tillräckligt. anför vidare att studiernas längd bör vara sådan att risken för missbruk motverkas samt att det är oklart vad kommitténs förslag egentligen innebär ifråga om krav på avslutad utbildning. Afrosvenskarna i anför att förslaget kan bidra till kunskapsflykt, som det kan vara värdefullt för studenterna att återvända till hemlandet med arbetslivserfarenhet och ett mindre kapital. Ambassaden i anför bl.a. att förslaget kan vara bra om det finns behov av just sådan arbetskraft i . Ambassaden befarar dock att det kan leda till kritik för att bidrar till kunskapsflykt från framförallt utvecklingsländer. Därutöver anför att det behövs resurser till språkstudier för internationella studenter som överväger att pröva den svenska arbetsmarknaden. Skälen för regeringens förslag: Som framgår i avsnitt 4.6 är den som beviljats uppehållstillstånd för studier inom ramen för högskoleutbildning undantagen från kravet på arbetstillstånd. För internationella studenter som slutfört studier motsvarande 30 högskolepoäng eller fullföljt en termin som student vid forskarutbildning finns en möjlighet att inom giltighetstiden för uppehållstillståndet ansöka om nytt uppehållstillstånd och, i förekommande fall, arbetstillstånd inifrån . Trots att ett stort antal utländska studenter beviljats uppehållstillstånd för studier är det få som stannar kvar eller återvänder till för att arbeta. Statistik visar dock på en stigande tendens, detta trots att antalet utlänningar som har uppehållstillstånd för studier har sjunkit . hade 26 547 utlänningar uppehållstillstånd för studier vid ett universitet eller en högskola, övriga studier i eller var anhöriga till studenter. uppgick motsvarande siffra till 19 474, och handlade det om 16 714 beviljades 479 utlänningar, som tidigare haft uppehållstillstånd för studier, uppehållstillstånd för arbete. uppgick motsvarande siffra till 1 097, och handlade det om 2 148 personer. En av orsakerna till att så få tidigare studenter stannar för att arbeta kan vara att tiden mellan avslutade studier och den tidpunkt då studenten måste lämna landet är kort (se SOU 2011:28 s. 151). beviljar förvisso uppehållstillstånd för internationella studenter under en än vad studierna avser. dock om som gör det möjligt för studenterna att ordna de praktiska angelägenheter som studier i ett annat land medför. som vill ansöka om uppehållstillstånd för arbete måste i praktiken ha ett arbetserbjudande före studiernas avslutande. Detta kan vara svårt på grund av att slutförda studier i vissa fall är en förutsättning för att söka ett visst arbete och för att fokus för de flesta studenter ligger på studierna, inte på att söka arbete. De utländska studenterna bidrar positivt till högskolemiljön och det svenska samhället i stort. De utgör ett väl kvalificerat arbetskraftsutbud som i en allt mer kunskapsintensiv och globaliserad värld bör ta Internationella studenter är en generellt sett mycket rörlig grupp. Inom EU är det flera medlemsländer, bl.a. , som tillåter studenter att stanna efter avslutad utbildning för att söka arbete (se SOU 2011:28 s. 152). Ökade möjligheter för studenter att stanna kvar i i anslutning till studietiden för att söka arbete ökar attraktionskraften för Sannolikheten för att studenterna faktiskt stannar och arbetar i ökar också. utsikterna för att utlänningen ska få ett arbete som motsvarar hans eller Därtill kommer att den erfarenhet som studierna tillsammans med ett efterföljande arbete medför får betydelse på flera plan även vid ett återvändande till hemlandet. utlänningen fått till är vidare något som kan främja den framtida cirkulära migrationen för utlänningen och personer i hans eller hennes Mot denna bakgrund bör det införas en möjlighet för utländska högskolestudenter att beviljas uppehållstillstånd efter slutförd hög- skoleutbildning för att underlätta deras inträde på den svenska skulle kunna vara en rimlig tid för detta. Möjligheten bör avse inte bara de studenter som önskar söka arbete eller därmed jämförbar förberedande aktivitet, utan också dem som önskar undersöka förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet. också nämnas att det pågår förhandlingar inom EU om kommissionens direktivförslag om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, elevutbyte, avlönad och oavlönad yrkesutbildning volontärarbete och au pair-arbete. Regeringen anser att en bestämmelse om uppehållstillstånd efter slutförd högskoleutbildning och de närmare förutsättningarna för att beviljas ett sådant tillstånd lämpligen kan tas in i utlänningsförordningen. Ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för en utlänning som slutfört en högskoleutbildning, för vilken uppehållstillstånd för studier beviljats, bör därför tas in i Regeringen vill i detta sammanhang understryka vikten av att utländ- ska studenter som har beviljats uppehållstillstånd för studier i , men som inte har hunnit slutföra utbildningen inom tillståndstiden, ges möjlighet att slutföra utbildningen inom en rimlig tid utan att behöva återvända till ursprungslandet för att ansöka om nytt tillstånd. beviljar i regel, efter en individuell prövning i varje enskilt fall, förlängt uppehållstillstånd för studier med stöd av 4 kap. 5 § UtlF i de fall något återstående moment t.ex. en omtentamen inte ligger alltför långt bort i tiden. För regeringens bedömning avseende medföljande familjemedlemmar till internationella studenter, se avsnitt 8.3 nedan. Som framgår av avsnitt 4.6 är en av förutsättningarna för att uppehållstillstånd ska beviljas för en utlänning som har antagits till högskoleutbildning att han eller hon har sin försörjning tryggad. Att utlänningen har sin försörjning tryggad under hela den planerade studietiden ska enligt praxis visas redan vid det första ansökningstillfället. Det uppställda kravet på att redan vid det första ansökningstillfället visa att försörjningen är tryggad inte bara (i regel ) utan kan vara svårt för många studenter och således utgöra ett hinder för dem att komma till för att studera. Regeringen anser att det i ett annat sammanhang finns anledning att återkomma i frågan om hur studenternas situation kan förbättras i detta avseende. När det gäller ansökningar om uppehållstillstånd för studier på en förberedande eller behörighetsgivande utbildning som inte utgör högskoleutbildning följer det av nuvarande praxis att ett tillstånd beviljas enbart för nämnda studier i det svenska språket. Det är dock ett viktigt konkurrensmedel för svenska universitet och högskolor att kunna erbjuda utländska studerande förberedande eller behörighetsgivande utbildning även i andra ämnen, t.ex. utbildning i det engelska språket. Det är också angeläget att kunna förbereda de studerande för fortsatt högskoleutbildning eller ge de studerande kunskaper motsvarande de krav som gäller för särskild behörighet för högskoleutbildning. ser över gällande praxis i fråga om uppehållstillstånd för aktuella studier. Regeringen välkomnar denna översyn. Regeringen anser inte att det finns ett särskilt behov av resurser för språkstudier när det gäller internationella studenter som överväger att pröva den svenska arbetsmarknaden och föreslår därför inte någon ytterligare ändring med anledning av vad har anfört ovan. Regeringens förslag: Två nya bemyndiganden för regeringen att meddela föreskrifter om uppehållstillstånd införs i utlänningslagen. Regeringen ska få meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till en tredjelandsmedborgare som beviljats uppehållstillstånd för studier. Regeringen ska också få meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till en utlänning som beviljats uppehållstillstånd efter slutförd högskole- Kommittén lämnar, utöver förslaget om en särskild grund för uppe- hållstillstånd för medföljande familjemedlemmar till den som beviljats uppehållstillstånd för utbildning på forskarnivå (se avsnitt 8.1), inget förslag i frågan. Kommittén anför dock att avsaknaden av reglering avseende medföljande familjemedlemmar till studenter leder till oklarhet i rättstillämpningen och att frågan bör hanteras vidare inom Remissinstanserna: anser att en bestämmelse liknande den om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till arbetskraftsinvandrare i 4 kap. 4 a § UtlF bör införas för familjemed- lemmar till studenter. anser att avsaknaden av lagreglering avseende uppehållstillstånd för medföljande familje- medlemmar till internationella studenter skapar en oklarhet i förordar att det införs en enhetlig reglering för alla grupper av familjemedlemmar till migranter motsvarande vad som gäller familjemedlemmar till arbetskraftsinvandrare och gästforskare. högskoleservice (numera Universitets- och högskolerådet) anser att medföljande familjemedlemmar bör beviljas uppehålls- och arbetstillstånd som den student som de åberopar Skälen för regeringens förslag: Enligt praxis beviljas medföljande familjemedlemmar till studenter vid universitet och högskolor och doktorander uppehållstillstånd med stöd av 5 kap. 10 § Som familjemedlem till doktoranden eller studenten räknas maka, make, sambo och ogifta barn . För att uppehållstillstånd ska beviljas krävs att den medföljande familjemedlemmen har sin försörjning tryggad under hela den planerade tiden i och att han eller hon har ett giltigt pass. Tillståndet beviljas som doktoranden eller studenten har tillstånd. Nuvarande praxis att bevilja uppehållstillstånd enligt 5 kap. 10 § UtlL innebär att det i praktiken är ett uppehållstillstånd för besök som beviljas Ett besökstillstånd ska i regel inte beviljas för än sammanlagt (jfr prop. 1994/95:179 s. 66 f.). aktuella studierna kan emellertid pågå och studentens uppehålls- tillstånd för studier kan förlängas . Det förhållandet att de medföljande familjemedlemmarna beviljas uppehållstillstånd för besök utgör enligt nuvarande praxis också ett hinder mot att bevilja dem Regeringen delar remissinstansernas uppfattning att det av tydlighets- Prop. 2013/14:213 skäl bör författningsregleras under vilka förutsättningar familje- medlemmar till den som beviljats uppehållstillstånd för studier ska kunna beviljas uppehållstillstånd. En sådan författningsreglering kommer också att medföra att de ovan beskrivna problemen med uppehållstillstånd för besök inte längre kommer att föreligga för denna grupp. De medföljande familjemedlemmarna kommer att kunna beviljas uppehållstillstånd i mer än sammanlagt och de bör, såvitt gäller möjligheten att arbeta , hamna i samma situation som t.ex. familjemedlemmar till arbetskraftsinvandrare och gästforskare, vilka enligt nuvarande ordning beviljas arbetstillstånd med stöd av 6 kap. 3 § UtlL. Bestämmelserna är av detaljkaraktär och bör regleras i förordning. Detta kräver ett bemyndigande för regeringen att meddela sådana föreskrifter. Ett bemyndigande som innebär att regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till den som beviljats uppehållstillstånd för studier bör därför föras in i utlänningslagen. Som framgår av regeringens förslag i avsnitt 8.2 anser regeringen att det bör vara möjligt för utländska högskolestudenter att beviljas uppehållstillstånd efter slutförd högskoleutbildning för att underlätta deras inträde på den svenska arbetsmarknaden. Då är det också rimligt att hans eller hennes familjemedlemmar kan förlänga sin vistelse i landet i motsvarande mån. Mot denna bakgrund bör därför även ett bemyndigande som innebär att regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till den som beviljats uppehållstillstånd efter slutförd högskoleutbildning föras in i utlänningslagen. När det med stöd av det föreslagna bemyndigandet författningsregleras under vilka förutsättningar familjemedlemmarna kan beviljas uppehållstillstånd bör vad som ovan sägs om att familjemedlemmarna, såvitt gäller möjligheten att arbeta bör hamna i samma situation som t.ex. familjemedlemmar till arbetskraftsinvandrare och gästforskare, gälla även för dessa familjemedlemmar. Regeringens förslag: Ett bemyndigande som innebär att regeringen ska få meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till en utlänning som beviljats uppehållstillstånd för näringsverksamhet ska föras in i utlänningslagen. Kommittén lämnar inget förslag i frågan. Kommittén anför dock att avsaknaden av reglering avseende medföljande familjemedlemmar till egenföretagare leder till oklarhet i rättstillämpningen och att frågan bör hanteras vidare inom . Remissinstanserna: påpekar att det saknas författ- ningsstöd för uppehållstillstånd för familjemedlemmar till egenföre- och anser att avsaknaden av lagreglering om tidsbegränsade uppehållstillstånd för medföljande 2013/14:213 familjemedlemmar till egenföretagare skapar en oklarhet i rättstillämpningen. förordar att det införs en enhetlig reglering för alla grupper av familjemedlemmar till migranter motsvarande vad som gäller familjemedlemmar till arbetskraftsinvandrare och gästforskare. Skälen för regeringens förslag: Enligt praxis beviljas medföljande familjemedlemmar till näringsidkare uppehållstillstånd med stöd av 5 kap. 10 § UtlL. Som familjemedlem till näringsidkaren räknas maka, make, sambo och ogifta barn . För att uppehållstillstånd ska beviljas krävs att näringsidkaren visar att familjemedlemmarna har sin försörjning tryggad av näringsidkaren. Nuvarande praxis att bevilja uppehållstillstånd enligt 5 kap. 10 § UtlL innebär att det i praktiken är ett uppehållstillstånd för besök som beviljas för familjemedlemmarna. Ett besökstillstånd ska i regel inte beviljas än sammanlagt (jfr prop. 1994/95:179 s. 66 f.). För den som avser att bedriva näringsverksamhet beviljas uppehållstillstånd vanligen . Därefter kan permanent uppehållstillstånd beviljas. Enligt nuvarande praxis beviljas de medföljande familjemedlemmarna inte arbetstillstånd. Regeringen delar remissinstansernas uppfattning att det av tydlighetsskäl bör författningsregleras under vilka förutsättningar familjemedlemmar till den som beviljats uppehållstillstånd för näringsverksamhet ska kunna beviljas uppehållstillstånd. En sådan författningsreglering kommer också att medföra att de ovan beskrivna problemen med uppehållstillstånd för besök inte längre kommer att föreligga för denna grupp. De medföljande familjemedlemmarna kommer att kunna beviljas uppehållstillstånd i mer än sammanlagt och de bör, såvitt gäller möjligheten att arbeta , hamna i samma situation som t.ex. familjemedlemmar till arbetskraftsinvandrare och gästforskare, vilka enligt nuvarande ordning beviljas arbetstillstånd med stöd av 6 kap. 3 § UtlL. Bestämmelserna är av detaljkaraktär och bör regleras i förordning. Detta kräver ett bemyndigande för regeringen att meddela sådana föreskrifter. Ett bemyndigande som innebär att regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till den som beviljats uppehållstillstånd för näringsverksamhet bör därför föras in i utlänningslagen. Lättnader i kraven för återvinning Regeringens förslag: Nuvarande krav på hemvist här i landet under sammanlagt för återvinning av svenskt medborgarskap ska inte längre behöva vara uppfyllt . Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som kommen- terar förslaget om återvinning av medborgarskap tillstyrker förslaget. de som tillstyrker förslaget finns , Tjänste- männens centralorganisation (TCO), och Även tillstyrker utredningens förslag, och föreslår också att det nuvarande kravet hemvisttid ändras till . Förvaltningsrätten i anser att förslaget om förenkling av återvinning av medborgarskap av principiella skäl bör övervägas ytterligare. Skälen för regeringens förslag: När lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap, förkortad MedbL, trädde 2001 innebar det bland annat att det blev tillåtet med dubbelt medborgarskap. I samband med detta infördes också ett förenklat anmälningsförfarande för återvinning av medborgarskap. De nuvarande reglerna för återvinning av svenskt medborgarskap kräver hemvist i under (9 § MedbL). Det innebär att en person som kommit till saknar möjlighet till återvinning trots hemvist i .