prop · H10386 · 2014-02-14 00:00:00 — Styrelsens ordförande ska bevaka att styrelsen fullgör de uppgifter som anges i denna paragraf. Paragrafen, som är ny, innehåller krav på att arbetsordning och instruk- tioner om arbetsfördelningen mellan bolagsorganen ska finnas i ett värdepappersbolag som är ett privat aktiebolag. Övervägandena finns i avsnitt 4. Paragrafen motsvarar 2 kap. 5 a § lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument. För en kommentar hänvisas till kommentaren till den paragrafen. Tillstånd att driva en reglerad marknad Svenska företag 6 a § Skyldigheten enligt 8 kap. 46 a § aktiebolagslagen (2005:551) för styrelsen i ett publikt aktiebolag att fastställa en skriftlig arbetsordning för sitt arbete gäller även för styrelsen i en börs som är ett privat aktiebolag. Detsamma gäller skyldigheten enligt 8 kap. 46 b § samma lag för styrelsen i ett publikt aktiebolag att i skriftliga instruktioner ange arbetsfördelningen mellan bolagsorganen. Styrelsens ordförande ska bevaka att styrelsen fullgör de uppgifter som anges i denna paragraf. Paragrafen, som är ny, innehåller krav på att arbetsordning och instruk- tioner om arbetsfördelningen mellan bolagsorganen ska finnas i en börs som är ett privat aktiebolag. Övervägandena finns i avsnitt 4. Paragrafen motsvarar 2 kap. 5 a § lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument. För en kommentar hänvisas till kommentaren till den paragrafen. Tillstånd för clearingverksamhet Svenska företag 7 a § Skyldigheten enligt 8 kap. 46 a § aktiebolagslagen (2005:551) för styrelsen i ett publikt aktiebolag att fastställa en skriftlig arbetsordning för sitt arbete gäller även för styrelsen i en clearing- organisation som är ett privat aktiebolag. enligt 8 kap. 46 b § samma lag för styrelsen i ett publikt aktiebolag att i skriftliga instruktioner ange arbetsfördelningen mellan bolagsorganen. Styrelsens ordförande ska bevaka att styrelsen fullgör de uppgifter som anges i denna paragraf. Paragrafen, som är ny, innehåller krav på att arbetsordning och instruk- tioner om arbetsfördelningen mellan bolagsorganen ska finnas i en clearingorganisation som är ett privat aktiebolag. Paragrafen motsvarar 2 kap. 5 a § lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument. För en kommentar hänvisas till kommentaren till den paragrafen. 14.18Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster Särskilda bestämmelser om betalningsinstituts och registre- rade betaltjänstleverantörers rörelse Arbetsordning och instruktioner om arbetsfördelningen mellan bolags- organen 8 a § Skyldigheten enligt 8 kap. 46 a § aktiebolagslagen (2005:551) för styrelsen i ett publikt aktiebolag att fastställa en skriftlig arbetsordning för sitt arbete gäller även för styrelsen i ett betalnings- institut eller en registrerad betaltjänstleverantör som är ett privat aktie- bolag. Detta gäller dock inte i fråga om bolag vars styrelse har endast en ledamot. Skyldigheten enligt 8 kap. 46 b § aktiebolagslagen för styrelsen i ett publikt aktiebolag att i skriftliga instruktioner ange arbetsfördelningen mellan bolagsorganen gäller även för styrelsen i ett betalningsinstitut eller en registrerad betaltjänstleverantör som är ett privat aktiebolag. Styrelsens ordförande ska bevaka att styrelsen fullgör de uppgifter som anges i denna paragraf. Paragrafen, som är ny, innehåller krav på att arbetsordning och instruk- tioner om arbetsfördelningen mellan bolagsorganen ska finnas i ett betalningsinstitut eller en registrerad betaltjänstleverantör som är ett privat aktiebolag. Övervägandena finns i avsnitt 4. Paragrafen motsvarar 3 a § lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet. För en kommentar hänvisas till kommentaren till den paragrafen. Förslaget till lag om ändring i försäkrings- rörelselagen (2010:2043) 11 kap. Associationsrättsliga bestämmelser för försäkringsaktiebolag Tillämpning av allmänna bestämmelser för aktiebolag 1 § För försäkringsaktiebolag gäller föreskrifterna för aktiebolag i allmän- het, om inte något annat följer av denna lag eller är särskilt föreskrivet. Hänvisningar i aktiebolagslagen (2005:551) till bestämmelser i samma lag ska i förekommande fall avse de bestämmelser i denna lag som gäller i stället för eller utöver bestämmelserna i aktiebolagslagen. I fråga om försäkringsaktiebolag ska det som anges om i följande bestämmelser i stället gälla : 8 kap. 9 och 30 §§ samt 37 § andra stycket aktiebolagslagen, och 23 kap. 21 a § aktiebolagslagen. Bestämmelserna i 32 kap. aktiebolagslagen om aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning gäller inte för försäkringsaktiebolag. Av paragrafen framgår vilka associationsrättsliga regler som gäller för försäkringsaktiebolag. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I punkten 1 i andra stycket utgår hänvisningen till 2 kap. 1 § tredje stycket aktiebolagslagen som en följd av att bosättningskravet för stiftare tas bort. Arbetsordning och instruktioner om arbetsfördelningen mellan bolags- organen 7 a § Skyldigheten enligt 8 kap. 46 a § aktiebolagslagen (2005:551) för styrelsen i ett publikt aktiebolag att fastställa en skriftlig arbets- ordning för sitt arbete gäller även för styrelsen i ett privat försäkrings- aktiebolag. Detsamma gäller skyldigheten enligt 8 kap. 46 b § samma lag för styrelsen i ett publikt aktiebolag att i skriftliga instruktioner ange arbetsfördelningen mellan bolagsorganen. Styrelsens ordförande ska bevaka att styrelsen fullgör de uppgifter som anges i denna paragraf. Paragrafen, som är ny, innehåller krav på att arbetsordning och instruk- tioner om arbetsfördelningen mellan bolagsorganen ska finnas i ett privat försäkringsaktiebolag. Övervägandena finns i avsnitt 4. Paragrafen motsvarar 2 kap. 5 a § lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument. För en kommentar hänvisas till kommentaren till den paragrafen. Minskning av aktiekapitalet och reservfonden Tillstånd att verkställa minskningsbeslut för återbetalning till aktieägarna 22 § Vid minskning av aktiekapitalet i ett försäkringsaktiebolag för avsättning till fritt eget kapital eller för återbetalning till aktieägarna gäller inte 20 kap. 23–29 §§ aktiebolagslagen (2005:551). I stället gäller 23–27 §§ i det här kapitlet. Paragrafen anger att särskilda bestämmelser i vissa fall gäller vid minskning av aktiekapitalet i ett försäkringsaktiebolag. Ändringen i första meningen är ett förtydligande av samma slag som i 20 kap. 1 § aktiebolagslagen. För en kommentar hänvisas till kommen- taren till den paragrafen. 12 kap. Associationsrättsliga bestämmelser för ömsesidiga försäk- ringsbolag Bildande av ett ömsesidigt försäkringsbolag 6 § Ett ömsesidigt försäkringsbolag bildas av en eller flera fysiska eller juridiska personer (stiftare). Av paragrafen framgår att ett ömsesidigt försäkringsbolag bildas av en eller flera stiftare. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Paragrafen motsvarar 2 kap. 1 § aktiebolagslagen (2005:551) om stiftare. För en kommentar hänvisas till kommentaren till den paragrafen. 14.20Förslaget till lag om ändring i lagen (2011:755) om elektroniska pengar Verksamheten i pengar och hos registrerade utgivare Arbetsordning och instruktioner om arbetsfördelningen mellan bolags- organen 9 a § Skyldigheten enligt 8 kap. 46 a § aktiebolagslagen (2005:551) för styrelsen i ett publikt aktiebolag att fastställa en skriftlig arbetsordning för sitt arbete gäller även för styrelsen i ett pengar eller en registrerad utgivare som är ett privat aktiebolag. Detta gäller dock inte i fråga om bolag vars styrelse har endast en ledamot. Skyldigheten enligt 8 kap. 46 b § aktiebolagslagen för styrelsen i ett publikt aktiebolag att i skriftliga instruktioner ange arbetsfördelningen mellan bolagsorganen gäller även för styrelsen i ett iska pengar eller en registrerad utgivare som är ett privat aktiebolag. Styrelsens ordförande ska bevaka att styrelsen fullgör de uppgifter som anges i denna paragraf. Paragrafen, som är ny, innehåller krav på att arbetsordning och instruk- tioner om arbetsfördelningen mellan bolagsorganen ska finnas i ett pengar eller i en registrerad utgivare som är ett privat aktiebolag. Övervägandena finns i avsnitt 4. Paragrafen motsvarar 3 a § lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet. För en kommentar hänvisas till kommentaren till den paragrafen. 14.21Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder Skydd för investerare och andra rörelseregler Arbetsordning och instruktioner om arbetsfördelningen mellan bolags- organen 2 a § Skyldigheten enligt 8 kap. 46 a § aktiebolagslagen (2005:551) för styrelsen i ett publikt aktiebolag att fastställa en skriftlig arbetsordning för sitt arbete gäller även för styrelsen i en AIF-förvaltare som är ett privat aktiebolag. Detsamma gäller skyldigheten enligt 8 kap. 46 b § samma lag för styrelsen i ett publikt aktiebolag att i skriftliga instruktioner ange arbetsfördelningen mellan bolagsorganen. Styrelsens ordförande ska bevaka att styrelsen fullgör de uppgifter som anges i denna paragraf. Paragrafen, som är ny, innehåller krav på att arbetsordning och instruk- tioner om arbetsfördelningen mellan bolagsorganen ska finnas i en AIF- förvaltare som är ett privat aktiebolag. Övervägandena finns i avsnitt 4. Paragrafen motsvarar 2 kap. 5 a § lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument. För en kommentar hänvisas till kommentaren till den paragrafen. Sammanfattning av betänkandet Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. (SOU 2009:34) Utredarens uppdrag har i huvudsak gått ut på att överväga ändringar i aktiebolagslagen (2005:551) (ABL) och aktiebolagsförordningen (2005:559) (ABF) som innebär förenklingar för aktiebolagen. Arbetet har varit särskilt inriktat på de små aktiebolagens behov av förenklade associationsrättsliga regler. Utöver att ta fram förenklingsförslag har utredaren även haft i uppdrag att överväga behovet av en ny företags- form, att se över bestämmelserna om ersättning till ledande befattnings- havare i aktiemarknadsbolag samt att överväga om en särskild preskrip- tionsregel bör införas i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag. fanns drygt 347 000 aktiebolag registrerade i aktiebo- lagsregistret. Av dessa var cirka 1 200 publika aktiebolag och övriga där- med privata aktiebolag. Huvuddelen av de privata aktiebolagen är små aktiebolag, dvs. bolag som har ett begränsat antal delägare, liten omsätt- ning och få anställda. Förenklingsförslagen i betänkandet riktar sig till samtliga privata aktiebolag. Någon gränsdragning i förhållande till anta- let anställda, antalet aktieägare, omsättning eller liknande har alltså inte gjorts. Därmed behöver lagtexten inte kompliceras med underkategorier av de privata aktiebolagen. Ett sätt att förenkla för bolagen är att hjälpa dem att fullgöra de skyl- digheter som åläggs dem exempelvis genom information, mallar och elektroniska tjänster. Sådan hjälp minskar inte informationskraven i lagen, men kan underlätta för företagen i vardagen. I några av förenk- lingsförslagen i betänkandet ingår att ska utöka sina informationstjänster. Under förenklingsarbetet har övervägts om det finns skäl att ta bort regler för de privata aktiebolagen i syfte att få en kortare och mer över- skådlig lag. Därmed skulle en ökad kontraktsfrihet råda för aktieägarna. De skulle ha att i större utsträckning bestämma vad som ska gälla för bolaget avseende exempelvis bolagets organisation. Utgångspunkten för arbetet har dock i stället varit att det i lagen bör finnas dispositiva be- stämmelser som erbjuder en presumtion som gäller för det fall bolaget inte bestämmer något annat. På så sätt kan bolagen slippa onödiga kost- nader för bolagsrättsliga avtal som de erbjuds en handlingsfri- het. Huvudsyftet med förslagen i betänkandet har alltså varit att förenkla för de små aktiebolagen. I vissa delar har det även funnits skäl att över- väga liberaliseringar utifrån en strävan att den svenska aktiebolagsrätten ska vara så konkurrenskraftig som möjlig. Exempelvis finns det vissa krav och förbud i lagen som inte finns i lagstiftningen i de andra länder som vi brukar jämföra oss med i aktiebolagsrättsliga sammanhang. En målsättning vid förslagens utformning har varit att minska aktie- bolagens administrativa börda så långt det är möjligt utan att andra vik- tiga intressen som exempelvis skyddet för aktiebolagets borgenärer, skattekontrollen och bekämpandet av ekonomisk brottslighet eftersätts. En avvägning mellan dessa olika intressen har således varit nödvändig. Överväganden kring behovet av en ny företagsform I utredningsuppdraget har ingått att överväga behovet av en ny företags- form. Jag har i denna del funnit att det inte finns skäl att i svensk rätt införa en ny företagsform utan personligt betalningsansvar. I och för sig skulle en ny associationsform utan personligt betalnings- ansvar som är anpassad för näringsverksamhet i mindre skala vara ett sätt att förenkla företagandet. Ett särskilt behov av en ny företagsform kan också finnas hos verksamheter som drivs i kompanjonskap. Det finns dock ett antal omständigheter som talar för att det, i vart fall för närva- rande, inte finns skäl att gå vidare i arbetet med en sådan ny associations- form. Exempelvis är det svårt att se vad som kan uppnås genom en ny företagsform som inte kan uppnås genom regleringar i aktiebolagslagen. Arbetet bör därför i första hand vara inriktat på att förenkla det befintliga regelverket. Denna slutsats har lagstiftaren även kommit fram till i andra EU-länder. Vidare finns ett förslag från EU om ett europeiskt privat aktiebolag (SPE-bolag). Härigenom kan en ny bolagsform finnas tillgänglig för de svenska företagen. Utfallet av detta samt av de förenklingsåtgärder som föreslås på olika områden bör alltså utvär- deras innan behovet av en ny företagsform ytterligare kan övervägas. Utredarens förslag är sammanfattningsvis följande: De obligatoriska uppgifter som enligt 3 kap. 1 § ABL ska anges i bolagsordningen begränsas för privata aktiebolag till bolagets firma, säte och verksamhetsföremål. För övriga obligatoriska uppgifter enligt gäl- lande rätt införs dispositiva bestämmelser som blir gällande om det inte i bolagsordningen föreskrivs något annat. Det pappersbaserade systemet med aktiebrev, utdelningskuponger och interimsbevis avskaffas. Därmed kommer aktieboken att innehålla fler uppgifter och innehållet få större rättslig betydelse. Något aktieägar- register föreslås inte. Kravet på att bifoga bolagsstämmoprotokoll vid anmälan till Bolags- verket beträffande val eller entledigande av styrelseledamot eller styrel- sesuppleant, val av revisor eller revisorssuppleant samt val av lekmanna- revisor eller suppleant för lekmannarevisor avskaffas. I stället ska i anmälan ges en försäkran på heder och samvete om att uppgifterna i anmälan stämmer överens med de beslut som anmälan grundar sig på. Kravet i 8 kap. 3 § ABL på minst en styrelsesuppleant om styrelsen har färre än tre ledamöter ändras till att gälla om styrelsen endast har en ledamot. Kravet på att fastställa en arbetsordning enligt 8 kap. 6 § ABL tas bort för privata aktiebolag. Kravet i 8 kap. 7 § ABL på skriftliga instruktioner om arbetsfördel- ningen mellan bolagsorganen tas bort för privata aktiebolag. Styrelseledamots mandattid i 8 kap. 13 § ABL ska i ett privat aktie- bolag gälla tills vidare, om inte annat föreskrivs i bolagsordningen. Bosättningskravet i ABL för stiftare, styrelseledamöter, styrel- sesuppleanter, verkställande direktör, vice verkställande direktör, firma- tecknare samt likvidator avskaffas. Privata aktiebolag får utökade möjligheter att förvärva egna aktier. Privata aktiebolag får utökade möjligheter till närståendelån och för- värvslån. För privata aktiebolag införs ett förfarande för att upplösa bolaget ge- nom avregistrering som alternativ till frivillig likvidation. Tiden för kallelse på okända borgenärer i samband med likvidation minskas från . Handläggningen av vissa aktiebolagsrättsliga ärenden flyttas från till . Bestämmelsen i 18 § kupongskattelagen (1970:624) om att aktiebolag inom en månad från utdelningstillfället ska sända bestyrkt avskrift av beslut om utdelning till , upphävs. ökar sina informationsinsatser inom vissa områden. Bestämmelser i lagstiftningen om beslutsordningen för ersättning till ledande befattningshavare i aktiemarknadsbolag samt bestämmelser för publika aktiebolag och finansiella företag om uppgifter om löner m.m. till ledande befattningshavare i årsredovisningen upphör att gälla. Bestämmelserna bör dock upphävas först då frågeställningarna behandlas genom självreglering. I lagen om handelsbolag och enkla bolag införs en preskriptionsregel innebärande att en bolagsmans ansvar för bolagets förpliktelser preskri- beras efter det att bolagsmannens avgång registrerats i handelsre- gistret, om inte preskriptionen avbryts gentemot bolags- mannen. Bildandet av ett privat aktiebolag kan förenklas genom att det obligato- riska innehållet i bolagsordningen reduceras. Förslaget går ut på att de uppgifter som alltid måste anges i bolagsordningen begränsas till bola- gets firma, säte och verksamhetsföremål. För övriga uppgifter som ska anges i bolagsordningen införs dispositiva bestämmelser som aktie- ägarna om de önskar kan avvika från. Vad avser uppgifter om aktiekapi- talet, antal aktier, antalet styrelseledamöter, antalet styrelsesuppleanter, antalet revisorer, hur bolagsstämma ska sammankallas och bolagets rä- kenskapsår kan aktieägarna således bestämma om de dispositiva bestäm- melserna ska gälla fullt ut eller om det på någon punkt finns behov att i bolagsordningen föreskriva något annat. För de bolag som väljer att fullt ut använda de dispositiva bestämmel- serna kommer bolagsordningen således endast innefatta bolagets firma, säte och verksamhetsföremål. Vad som därutöver gäller för bolaget framgår av lagen. I förslaget ingår att ska tillhandahålla närmare information om vad bestämmelserna innebär samt även ge information om vilka övriga klausuler som kan vara aktuella att ta in i bolagsordningen. Standardformuleringar för sådana klausuler ska, liksom , erbjudas. Avskaffande av aktiebrev m.m. Dagens pappersbaserade system med aktiebrev är föråldrat samt skapar vissa praktiska och rättsliga problem. Därför föreslås att aktiebrev, utdel- ningskuponger och interimsbevis ska avskaffas. Däremot behålls emissionsbevis. Något centralt aktieägarregister bör inte införas. Förslaget innebär i stället att styrelsen även fortsättningsvis ska vara skyldig att föra aktie- bok. I och med att aktiebreven avskaffas kommer aktieboken att inne- hålla fler uppgifter och innehållet få större rättslig betydelse. Detta bedöms öka förutsättningarna för att bolagen fullgör sina förpliktelser. Bl.a. ska innehållet i aktieboken även ha betydelse vid utövande av de ekonomiska rättigheterna i bolaget. kommer fortsättningsvis att, i förekommande fall, även innehålla uppgifter om pantsättning av aktier, förfoganderättsinskränkningar samt rätt till avkastning av aktier. Det sakrättsliga momentet vid överlåtelse och pantsättning av aktier utgörs av underrättelse om överlåtelsen eller pantsättningen till bolagets styrelse. Förslaget medför behov av en särskild övergångsordning. Målet är att på ett så rättssäkert sätt som möjligt ersätta de aktiebrev som utfärdats före reformens ikraftträdande med anteckningar i bolagens aktieböcker. Den föreslagna övergångsordningen innebär att aktiebrev som utfärdats före ikraftträdandet kommer att behålla sin egenskap som bärare av aktie- rätten. Däremot kan de rättigheter som är kopplade till aktien utövas först när aktiebrevet getts in till bolaget och uppgifter förts in i aktieboken. Härigenom skapas ett påtryckningsmedel för att bl.a. aktieägare ska ge in aktiebreven till bolagen. För det fall aktie, till vilket det finns ett tidigare utfärdat aktiebrev, överlåts eller pantsätts ska traditionsprincipen enligt nuvarande 6 kap. 8 § ABL vara gällande. Detta dock endast under förut- sättning att det finns en anteckning i aktieboken om att aktiebrev för aktien har utfärdats. Förenklingar angående bolagets organisation Ett förslag går ut på att det vid anmälan till av styrelsele- damot eller suppleant, revisor eller revisorssuppleant samt lekmannarevi- sor eller suppleant till lekmannarevisor inte längre ska behöva bifogas ett bolagsstämmoprotokoll. Istället ska i anmälan försäkras på heder och samvete att uppgifterna i anmälan stämmer överens med de beslut som anmälan grundar sig på. Härigenom minskas den mängd handlingar som bolagen har att ge in till vid olika anmälningsärenden. Ett annat förslag går ut på att kravet på minst en styrelsesuppleant om styrelsen har färre än tre ledamöter ändras till att avse om styrelsen end- ast har en ledamot. Detta innebär en förenkling för de bolag med två styrelseledamöter – drygt femton procent av samtliga aktiebolag – som har svårt att hitta en suppleant som har möjlighet att delta i bolagets verksamhet. Kravet på att fastställa en arbetsordning samt kravet att upprätta skrift- liga instruktioner om arbetsfördelningen mellan bolagsorganen har visat sig ha ringa betydelse i många små aktiebolag. Detta som kra- ven innebär en administrativ belastning för bolagen. Kraven kan därför avskaffas för de privata aktiebolagen. För privata aktiebolag som är av sådan storlek eller har sådan verksamhet att det bedöms som motiverat att fastställa en arbetsordning eller instruktion kvarstår naturligtvis möj- ligheten. När det gäller styrelseledamots mandattid föreslås att den dispositiva bestämmelsen för privata aktiebolag ändras till att avse att tiden gäller tills vidare, om inte annat föreskrivs i bolagsordningen. På så sätt kan återkommande val, som innebär administrativa kostnader, om så önskas undvikas i de små aktiebolagen. I denna del har även övervägts om möjliga arbetsformer för bolags- stämma och styrelsesammanträde, som enligt gällande rätt är tillåtna, uttryckligen ska anges i lagen. Här har jag dock stannat vid att Bolags- verket i stället ska tillhandahålla sådan information. Förslaget går ut på att bosättningskravet för stiftare, styrelseledamöter, styrelsesuppleanter, verkställande direktör, vice verkställande direktör, firmatecknare samt likvidator avskaffas i ABL. Däremot behålls kravet på att bolaget alltid ska bemyndiga en särskild delgivningsmottagare om det inte finns någon behörig ställföreträdare som är bosatt i . Skälen för förslaget hänför sig bl.a. till att bolagsrätten inte ska upp- ställa för många praktiska hinder för etablering. Bosättningskravet, som förhindrar utomeuropeiska företag att tillsätta den ledningspersonal som önskas i ett svenskt dotterbolag, är ett sådant praktiskt hinder som vid en helhetsbedömning av lämpliga etableringsländer inom EU kan ge Sve- rige en konkurrensnackdel. Förslaget innebär vidare en förenkling på så sätt att en ansökan om dispens från bosättningskravet inte längre behövs. Ökade möjligheter till förvärv av egna aktier för privata aktiebolag Förslaget innebär att privata aktiebolag får utökade möjligheter att för- värva egna aktier. Detta kan för många bolag innebära en förenkling vid ägar- och generationsskiften. Vidare tillåts i flera EU-länder förvärv av egna aktier för motsvarigheten till privata aktiebolag. I bedömningen ingår inte några skattemässiga överväganden. Däremot pekas på en skat- terättslig frågeställning som behöver regleras. Ett förvärv av egna aktier ska enligt förslaget inte kunna ske i strid med bestämmelserna om skyddet för bolagets bundna kapital och försiktig- hetsregeln i 17 kap. 3 § samt i strid med 17 kap. 4 § ABL. Härigenom samt genom en särskild beslutsordning beaktas borgenärsintressena. Ökade möjligheter till närståendelån och förvärvslån för privata aktiebolag Förslaget innebär att privata aktiebolag får utökade möjligheter att genomföra närståendelån och förvärvslån.