prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — Internationellt samverkar med andra nationalarkiv, särskilt i , samt med inter- nationella arkivorganisationer. Det internationella samarbetet är omfattande när det gäller digitalt bevarande, tillgängliggö- rande och tillhandahållande och deltar bl.a. i EU-projekten (Archives Portal Europe) och Linked Heritage. APEX- projektet är kopplat till den europeiska kultur- arvsplattformen Europeana vars övergripande syfte är att samordna och sprida informationen om europeiska arkiv. är koordinator för PREFORMA gällande sam- verkan om formatfrågor för digitalt bevarande. ingår också i det internationella projektet !, som finansieras av och som är ett samarbetsprojekt mellan och de svenska, isländska och estniska riksarkiven. Projektet syftar till att utveckla e-tjänster som förbättrar medborgarnas tillgång till offentlig information som finns i våra arkiv. Regeringen bedömer att genom sitt arbete främjar att kulturarvet kan bevaras, an- vändas och utvecklas. De statliga insatserna på arkivområdet gör det möjligt för allmänheten att ta del av allmänna handlingar och att behovet av information tillgodoses för t.ex. rättskipningen och forskningen. Myndighetens verksamhet bidrar även till att främja möjligheten till bild- ning och kulturupplevelser samt till att ge in- formation och kunskap om samhällsutveck- lingen. Bedömningen är att arbetar på ett ändamålsenligt sätt med bevarandefrågor, tillsyn och leveranser av arkivmaterial. Myndighetens kärnverksamhet kräver dock kontinuerligt ökande insatser, mycket beroende på den ökande volymen moderna arkivhandlingar. Bedömningen är vidare att myndighetens arbete med att tillgängliggöra arkiv är bra och en stor del av det mest efterfrågade materialet finns numera tillgängligt i digital form. Myndigheten har lanserat en ny webbplats med utökad söktjänst och antalet besökare ökar på myndighetens webbplatser. Inom kultursamverkansmodellen, som bl.a. syftar till att främja regional arkivverksamhet och att bättre integrera arkivområdet i den reg- ionala kulturpolitiken, har sam- arbete intensifierats, t.ex. med och förening som representerar hundratals medlemsföre- ningar över hela landet. Regeringen bedömer att arbetar aktivt med att skapa förutsättningar för att nå ut till nya användargrupper. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 369 082 tkr prisnivå. 3Motsvarar 368 682 tkr prisnivå. 4Motsvarar 368 714 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvalt- ningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till restaurering, arkive- ring och arkivförvaltning av kulturhistorisk, försvarsanknuten film, för statsbidrag till en- skilda arkiv samt för det svenska bidraget till Europeana. Tabell 8.6 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 6:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget ökar med för bevarande och tillgängliggörande av 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 arkivmaterial från statliga verksamheter som en följd av att myndighetens särskilda räntekonto i Riksgälden ska avslutas och medlen betalas in till inkomsttitel på statens budget. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. , 2017 och 2018 uppgår minskningen till , respektive . En omfördelning av görs från anslaget för finansiering av gemensam e- förvaltning –2018. Alla myndig- heter med över 500 årsarbetare, exklusive uni- versitet och högskolor m.fl. samt ett antal utpekade myndigheter med färre än 500 års- arbetare, ingår. Anslaget minskar med till följd av att tillskottet för förvaltningen av Estoniasamlingen upphör. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:1 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respek- tive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 miljövård och kyrkoantikvarisk ersättning samt i viss utsträckning det regionala kulturmil- jöarbetet som bedrivs av länsstyrelserna. Vidare omfattas bidragen till kultur- Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom Kulturmiljö, utgiftsområde 17 7:2 Bidrag till kulturmiljövård 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 2.4 anges målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat. har även antagit nationella mål för kulturmiljöarbetet (prop. 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273). I enlighet med målen ska det statliga kulturmiljöarbetet främja –ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och ut- vecklas, –människors delaktighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön, –ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upplevelser, och –en helhetssyn på förvaltningen av land- skapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. Bedömningen av resultatet inom kulturmiljöom- rådet utgår från det nationella och det regionala kulturmiljöarbetets verksamhet inom centrala uppgifter såsom: –tillämpning av lagstiftning, –arbete för att öka tillgängligheten till kulturmiljöer och kulturarvsinformation. Bedömningen görs vidare utifrån resultat relate- rade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 3.4.1). verksamhet handlar till stor del om samverkan med andra aktörer. Syftet är att öka kunskapen om och förståelsen för kulturarvet och kulturarvsarbetets förutsätt- ningar i samhället. serna har fortsatt att utvecklas utifrån den mo- dell som etablerats inom ramen för tidigare rege- ringsuppdrag. Ett annat exempel på utvecklade samverkansformer är en ny överenskommelse om regional utvecklingssamverkan som ingåtts med och i . har deltagit i interna- tionellt samarbete och EU-anknutna nätverk. Dessa aktiviteteter har bl.a. stärkt omvärldsbe- vakningen. För forskning och utveckling har 14,7 miljo- ner kronor fördelats. Verksamheten har bedrivits inom ramen för FoU- program 2012–2016 (se även avsnitt 3.4.2). En mångfaldsplan med titeln perspektivet – grunden för Riksantikvarieämbe- tets arbete med kulturmiljö och mångfald har tagits fram. har som sektorsmyn- dighet ett särskilt ansvar för att genomföra funktionshinderspolitiken, vilket t.ex. får ge- nomslag i bidragsgivningen och i verksamheten vid myndighetens besöksmål (se även avsnitt 3.4.2). I samband med budgetpropositionen genomfördes en satsning på utvecklingsanställ- ningar inom Kulturarvslyftet för personer som lämnat sjukförsäkringen. har i enlighet med detta disponerat medel för bidrag enligt förordningen (2011:1560) om statsbidrag till kostnader för verksamheten Kulturarvslyftet. har informerat om projektet och fördelat bidrag. Vid slutet av 2013 hade totalt 386 personer anvisats till en anställning inom Kulturarvslyftet. Utfallet av satsningen har därmed blivit väsent- ligt sämre än förväntat. (Kulturarvslyftet redovi- sas även i utg. omr. har varit ett centralt stöd för de regionala aktörerna inom kulturmiljöom- rådet. Insatserna har bl.a. handlat om fortsatt stöd och vägledning till länsstyrelsernas arbete och syftar till en mer enhetlig tillämpning av kulturmiljölagen (1988:950) och . Omfattande arbete har bl.a. genomförts med anledning av ikraftträdandet av ändringar i kulturmiljölagen. Arbetet har genomförts i samråd och i samverkan med berörda aktörer, framför allt länsstyrelserna. Samarbetet med om kulturarv i skogen har utvecklats . Samarbetet har bl.a. handlat om samordnad och effektiviserad handläggning och att öka kunskapen om fornlämningar och kulturlämningar i skogsmark. har färdigställt en ny vägledning för tillämpningen av 3 kap. kultur- miljölagen om byggnadsminnen. En överens- kommelse har också träffats med Statens fastig- hetsverk för att stärka samverkan kring hante- ringen av de statliga byggnadsminnena. Inom området samhällsbyggnad har insatser gjorts för att lyfta fram kulturarvsperspektivet i arbetet med bl.a. landsbygdsutveckling och pla- nering av bebyggelse och transporter. har bl.a. ett projekt pågått rö- rande hanteringen av kulturmiljövårdens riks- intressen. Samverkan med andra myndigheter rörande kulturarvets bidrag till en hållbar sam- hällsutveckling har utvecklats och stärkts. har t.ex. tillsammans med tagit fram en webbaserad vägledning om kulturmiljön i samhällsbyggandet. Arbetet med aktuella och ändamålsenliga kunskapsun- derlag har intensifierats. Den arkeologiska uppdragsverksamheten (UV) vid har ge- nomfört flera omfattande undersökningar av stor betydelse för den arkeologiska kunskaps- uppbyggnaden. Ett exempel är den undersök- ning som UV utfört i samarbete med flera andra aktörer i med anledning av en järnvägsutbyggnad, och undersökningen av ett större gravfält från yngre järnåldern vid Bäckby i . Det ekonomiska resultatet för UV blev positivt med ett överskott om . Den totala omsättningen inom den arkeologiska uppdragsverksamheten uppgick till , vilket kan jämföras med under föregående år. har initierat ett arbete för att stärka ekonomin inom den arkeologiska 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 uppdragsverksamheten så att kravet på full kost- nadstäckning långsiktigt kan uppfyllas. I propositionen Kulturmiljöns mångfald (prop. 2012/13:96) gjordes bedömningen att den statliga arkeologiska uppdragsverksamheten bör flyttas från till . får genom förändringen en renodlad myndighetsroll och därmed förbättrade förutsättningar för att genom vägledning, tillsyn och uppföljning arbeta med att stärka och utveckla det uppdragsarkeo- logiska området. De respektive myndigheterna har fått i uppdrag att genomföra förändringen . har ett samordnings- uppdrag för vård och konserveringsfrågor för byggnader, fornlämningar, föremål och annat kulturhistoriskt material. Flera större konferenser har arrangerats och handböcker och informationsblad har publice- rats. Genom webbforumet Kulturvårdsforum samlas över tusen aktörer för informations- och erfarenhetsutbyte och etablering av samarbeten. Myndigheten har också deltagit i flera nationella och internationella konferenser, dels som samar- betspartner, dels för att ta del av nya resultat inom forskning och metodutveckling. verksamhet inom är lokaliserad i , i två fastigheter som är utrustade för att kunna hyra ut högklassiga föremålsmagasin till i första hand museer. förvaltar ca 70 kultur- historiska platser, vilka till största delen består av mark och fornlämningsområden. I Gamla Upp- sala och bedriver Riksantikva- rieämbetet omfattande publik verksamhet som bl.a. innefattar aktiviteter för barn och unga. förs ansvaret för förvalt- ningen av dessa fastigheter över till Statens fas- tighetsverk. Myndigheten avslutade projektet att konservera materialet från Riksantikvarieämbe- tets Gotlandsundersökningar. Arbetet har be- drivits och totalt har över 11 000 fynd hanterats. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 9.2 Antal besökare och 2011–2013 För att kulturarvsinformationen ska vara så till- gänglig och användbar som möjligt har Riks- antikvarieämbetet flera e-tjänster. E-tjänsterna ska stödja såväl det professionella kulturarvs- arbetet som medborgarnas möjlighet att vara delaktiga i kulturarvsarbetet genom att göra det lätt att söka, förstå, ladda hem och tillföra kulturmiljöinformation. Basen för e-tjänsterna är de informationssystem och databaser som myndigheten förvaltar. Myndighetens långsiktiga strategi är att satsa på öppna data för att nå fler användare oavsett vilka de är och var de befinner sig. Förvaltningen av K-samsök innebär att samhällsnytta skapas genom att information mer effektivt kan tillföras olika kunskapsprocesser och genom att många kan utnyttja och samverka kring gemensamma lösningar. har arbete inletts med en rad för- studier rörande digitala arkeologiska processer. Arbetet syftar till att lösa kvalitetsfrågor, effekti- handläggning och informationshantering samt öka användbarheten för den information som skapas inom arkeologin. Arkiv- och bibliotekssamlingarna omfattar publikationer, arkivhandlingar och cirka fem miljoner foton och bilder. Samlingarna tillgäng- liggörs i huvudsakligen analog form. Digitala sökregister och ingångar finns också för större delen av samlingarna. Runt om i arrangeras kultur- arvsdagar i projekt ritage Days, med olika teman i respektive land. är samordnare för Kultur- arvsdagen i samarbete med . Kulturarvsdagen 2013 genom- fördes med temat Människors mö- tesplatser. har det årliga höstmötet genom- förts på området. Höstmötet är en viktig arena för dialog kring sektorns gemensamma frågor. Innehållet ska spegla både aktuella och långsik- Höstmötet handlade om kulturarvet i samhällsutvecklingen. På den regionala nivån ansvarar länsstyrelserna för de statliga myndighetsuppgifterna inom kulturmiljöområdet. Även länsmuseerna har en viktig roll i det regionala kulturmiljöarbetet, bl.a. rörande uppbyggnad och förmedling av kun- skap. Insatserna visar sammantaget att det fortsatt finns en tydlig ambition inom läns- styrelserna att utveckla kulturmiljöarbetet för att möta utmaningarna i dagens samhälle. Länssty- relserna har gemensamt arbetat för att hitta nya effektiva samverkansformer. Ett exempel på samverkan som länsstyrelserna arbetat med un- der en följd av år är projektet . Pro- jektet har handlat om hur kulturarv skapas, för- ändras och används samt hur kan bidra till att fler människor inkluderas i dessa processer. Inom ramen för bidraget till kulturmiljövård har genom länsstyrelserna medverkat till finansiering av projekt inom föl- jande områden; vård av byggnader, fornläm- ningar och landskap, information och tillgäng- liggörande, arkeologi samt kunskapsunderlag. Av anslaget till bidrag för kulturmiljövård har betalats ut. Årets tillgäng- liga medel har uppgått till , vilket innebär att en anslagskredit på har tagits i anspråk. har en ny fördelningsmodell til- lämpats för att möjliggöra en förenklad, mer förutsägbar och mer effektiv bidragsfördelning. Den nya modellen möjliggör ett långsiktigt och strategiskt arbetssätt för både länsstyrelserna och . Exempel på kulturmiljöer där större projekt genomförts med stöd av bidraget till kulturmiljövård är veteranjärnväg i län, världsarvet i i , kulturreservat i , Wrams i län och världs- arvet Hällristningsområdet i i . har även fördelat som bidrag till ar- betslivsmuseer. får ersättning från staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av kyrkliga kulturmin- nen. Den kyrkoantikvariska ersättningen uppgår till . Ersättningen bidrar till att det kyrkliga kulturarvet kan beva- ras, användas och utvecklas långsiktigt och håll- bart. I arbetet med den kyrkoantikvariska ersätt- ningen samråder och samarbetar med och länsstyrelserna. Exempel på projekt som genomförts med stöd av den kyrkoantikvariska ersätt- ningen är renovering av taken till kyrkorna i och Gnarp, stift, konservering och stöldsäkring av skulptur i Steninge kyrka, och orgelrenovering i , . Regeringen lämnade en skrivelse till om den kyrkoantikvariska ersättningen (skr. 2013/14:152). I skrivelsen redovisas hur den kyrkoantikvariska ersätt- ningen har använts –2012. har behandlat skrivelsen (bet. 2013/14:KrU10, rskr. 2013/14:355). Regeringen bedömer att de statliga insatserna på kulturmiljöområdet bidrar till att främja ett le- vande kulturarv som bevaras, används och ut- vecklas. Mot bakgrund av den verksamhet som re- dovisats är bedömningen att Riks- antikvarieämbetet och länsstyrelserna fortsatt har arbetat strategiskt för att utveckla kultur- miljöarbetet och dess samverkansformer. beslutade om nya nat- ionella mål för kulturmiljöarbetet. Riksantikva- rieämbetet och länsstyrelserna har ett särskilt ansvar för målens uppfyllelse. I detta ansvar ingår att överväga hur målen kan brytas ned i uppföljningsbara delar och att använda målen som utgångspunkt i såväl planering som upp- följning av verksamheten. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 215 269 tkr prisnivå. 3Motsvarar 215 284 tkr prisnivå. 4Motsvarar 215 302 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Riksantikvarieämbe- tets förvaltningsutgifter. Anslaget får även an- vändas för utgifter för statsbidrag till ideella organisationer inom kulturmiljöområdet, samt till utgifter för statsbidrag till löner för arbets- ledare inom ramen för Kulturarvs-IT. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till ca , varav ca avser arkeologisk uppdragsverk- samhet. Förutom dessa inkomster rör det sig framför allt om avgiftsinkomster avseende samt entréavgifter och in- komster av försäljning. Den arkeologiska uppdragsverksamheten inom innefattar under- sökningar och utredningar som föranleds av kulturmiljölagen (1988:950) och som utförs av för arkeolo- giska undersökningar (UV) mot avgift. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1 överförs den arkeologiska uppdragsverksamheten till . 9.5.27:2 Anslag till kulturmiljövård 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 9.5 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 7:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget minskar med när ansvaret för Riksantikvarie- ämbetets fastigheter överförs till Statens fastig- hetsverk. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. , 2017 och 2018 uppgår minskningen till , respektive . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:1 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kulturmiljövård. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till arbetslivsmuseer. Tabell 9.7 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 7:2 Bidrag till kulturmiljövård Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. , 2017 och 2018 uppgår minskningen till , respektive . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:2 Bidrag till kultur- miljövård . , 2017 och 2018 respektive 250 542 000 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 7:2 Bidrag till kultur- miljövård besluta om bidrag som inklusive tidi- gare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Skälen för regeringens förslag: Projekt inom kulturmiljövårdsområdet sträcker sig ofta över flera kalenderår. Regeringen bör därför bemyn- digas att för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018. Tabell 9.8 Beställningsbemyndigande för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård Erhållet/föreslaget bemyndigande 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för kyrkoan- tikvarisk ersättning enligt kulturmiljölagen (1988:950) i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena. Den kyrkoantikva- riska ersättningen får användas till kyrkobygg- nader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser, och ska fördelas av efter samråd med myndigheter inom kulturmiljöområdet. Tabell 9.10 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 7:3 Kyrkoantikvarisk ersätt- ning . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 10 Museer och utställningar Avsnittet omfattar statens stöd till museer och utställningsverksamhet. De myndigheter som är verksamma inom detta område är Livrustkam- maren och med Stiftelsen , (se även avsnitt 6), med (se även avsnitt 6), Naturhisto- riska , Statens centrum för arkitektur och design (se även avsnitt 6), Statens försvars- historiska museer, , Statens maritima museer och Statens museer för världskultur. I avsnittet behandlas även Forum för levande historia och Riksutställningar och delar av verksamheten inom (se även avsnitt 4). Därutöver ingår statlig bidragsgivning till föl- jande institutioner; Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen museifonden för , Stiftelsen och , Stiftelsen , Stiftelsen i , Stif- telsen , Ájtte – Svenskt fjäll- och samemuseum, , , , , och . Även stödet till inköp av vissa kulturföremål omfattas av detta avsnitt. Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom Muser och utställningar, utgiftsområde 17 8:1 Centrala museer: Myndigheter 8:2 Centrala museer: Stiftelser 8:3 Bidrag till vissa museer 8:5 Forum för levande historia 8:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa Summa Museer och utställningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 2.4 anges målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat. Bedömningen av resultatet inom museer och utställningar utgår bl.a. från: –publik verksamhet, t.ex. i form av utställ- ningar, pedagogisk verksamhet, digital kommunikation, programaktiviteter och besöksstatistik, –förvaltning av samlingarna. Bedömningen görs vidare utifrån resultat relate- rade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 3.4.1). Museerna är kunskapsintensiva institutioner som utgör en väsentlig del av samhällets kollek- tiva minne. De är platser för reflektion kring samhällets utveckling och framtid. En viktig demokratifråga är att museer kan vara en angelägenhet för alla genom att olika perspektiv beaktas och återspeglas. står museisektorn inför en rad utma- ningar som ytterst har sin grund i pågående och snabba samhällsförändringar. En utredning har därför fått i uppdrag att se över den statliga museipolitiken (Ku2014:01). Besöksutveckling och publik verksamhet Museerna under anslag 8:1 Centrala museer: Myndigheter och 8:2 Centrala museer: Stiftelser har tillsammans redovisat 6,7 miljoner besök , vilket är en minskning med 364 000 besök jämfört med . Minskningen kan förklaras av att och Nat- ionalmuseum har varit stängda för ny- och ombyggnation. Det innebär att övriga centrala museer sammantaget har upprätthållit samma besöksnivå som 2012. Öv- riga museer med statligt anslag (anslag 8:3 Bidrag till vissa museer) har rapporterat in drygt 700 000 besök (har p.g.a. flytt varit stängt under delar av året). Diagram 10.1 Utveckling museibesök –2013 Antal besök i tusental Källa: Myndigheten för kulturanalys. Övriga statliga museer innefattar statligt för- valtade museer som inte räknas som centrala museer. Hit räknas t.ex. verksmuseer och universitetsmuseer. Av Myndigheten för kulturanalys rapport söksutveckling för de centrala museerna, Forum för levande historia och besöksmål om besöksutvecklingen framgår att besökarnas medianålder är och medelål- dern är . I analysen har myndigheten komp- enserat för att enkätsvar från barn är underrepresenterade i publikundersökningarna. Viktningen resulterar bl.a. i lägre medianålder och medelålder än tidigare rapporterat.