prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — avgift kan förändras och avvika från beräkningen i statens budget beroende på ett flertal faktorer, såsom: –faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, –revideringar av medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI), –revideringar av baser för mervärdesskatt, –utfallet av EU-budgeten , och –ändringsbudgetar på unionsnivå. Utfallet uppgick till och är därmed (11,) högre än vad som anvisades i statens budget. beslutades sent om två ändringsbudgetar på unionsnivå som rekvirerades av kommissionen och därmed påverkade utfallet . Utfallet påverkades även av en högre beslutad årsbudget i EU och av omfattande ändringsbudgetar på unionsnivå. Anslaget tillfördes i vår- och höständringsbudgetarna med anledning av de förväntade utgiftsökningarna i EU:s årsbudget och ändringsbudgetar på unionsnivå. Utfallet blev högre än anvisade medel för anslaget, vilket också innebar att ett underskott fördes över till 2013. Jämfört med ökade avgiften till EU med (18,). avgift till EU redovisas utförligare 6.6 Redovisning av samtliga EU-medel. 2.4.28 Förändring av anslagsbehållningar Tabell 2.107 Förändringar av anslagsbehållningar exkl. UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 2009–2013 Anvisat i statens budget (UO 1–27 exkl. UO 26) Anm.: Tekniska justeringar medför att ingående överföringsbelopp inte stämmer med utgående överföringsbelopp 2010–2012. Justeringarna har rättats retroaktivt och medför att indragningar 2012 har justerats med . Dessa indragningar på avviker med samma belopp från indragningarna i årsredovisningen för staten 2012. Anslagen i statens budget är ramanslag. Ramanslagen kan både överskridas och sparas till kommande år. I statens budget budgeteras därför även förändring av anslagsbehållningar. Denna budgetpost är inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Minskning av anslagsbehållningar. Posten har varit negativ eftersom regeringen beräknat att anslagsbehållningarna ska öka. Regeringen beräknade posten till -i budgeten . Det innebär en budgeterad ökning av anslagsbehållningarna. Posten utgör ett netto av anslagsbehållningar från föregående budgetår, sparade medel från aktuellt budgetår och utnyttjande av anslagskrediter. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår däremot förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Vid budgeteringen beräknades ingen minskning eller ökning av anslagsbehållningar under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet ingår inte under utgiftstaket. Nettosumman av förändringen av anslagsbehållningar 2013, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., framgår av tabell 2.107. Anslagsbehållningarna, exklusive utgiftsområde 26, minskade från vid ingången av året till vid utgången av året. De minskade alltså med , jämfört med den ökning på som beräknades i budgeten. Den största anslagsbehållningen hade anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd () under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Behållningen för anslaget minskade dock med . Minskade indragningar av anslagsmedel jämfört (37,) jämfört med . I tabell 2.108 redovisas de anslag som uppvisade utgående anslagsbehållningar under något av åren 2009–2013. Tabell 2.108 Specifikation av anslagsbehållningar under något av åren 2009–2013 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättning m.m. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Europeiska socialfonden m.m. för Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens Avgiften till Europeiska unionen Anslagsbehållningen för arbetsmarknadspolitiska program och insatser minskade mest Det anslag där anslagsbehållningen minskade mest 2013 är anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Behållningen för anslaget minskade med till . För anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättning m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning var den utnyttjade anslagskrediten -vid utgången av 2013, vilket är en ökning med jämfört med . För anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning minskade den utnyttjade anslagskrediten med , från -2012 till -2013. Den högsta anslagsbehållningen 2013 har anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Behållningen uppgår till , en minskning med jämfört med . För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov (med omvänt tecken) redovisas posten nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost på budgetens utgiftssida. nettoutlåning utgörs av in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. Utfallet för nettoutlåningen uppgick till , vilket var högre än beräkningen i statens budget. I tabell 2.109 specificeras nettoutlåningens största poster. Alla dessa poster är dock inte specificerade i statens budget. materielverk, lån till 1 Endast vissa delposter är specificerade. Premiepensionsmedlen har ökat nettoutlåningen mer än beräknat Inbetalningar av premiepensionsavgifter till beräknades i statens budget uppgå till . Utfallet för inbetalningarna blev , dvs. högre än i budgeten. kronor, dvs. Premiepensionsmedlens samlade effekt, inklusive den övriga förvaltningens, på nettoutlåningen blev en ökning med från till . I budgeten beräknades ökningen uppgå till . blev den samlade effekten en minskad nettoutlåning med . Den sammanlagda behållningen på myndigheternas räntekonton har ökat Den sammanlagda behållningen på myndigheternas räntekonton och vissa särskilda räntebelagda konton ökade med , vilket minskade nettoutlåningen. I budgeten beräknades den sammanlagda behållningen vara oförändrad. Tabell 2.110 Förändring av behållningar på myndigheters räntekonto Myndigheten för samhällsskydd och Summa förändrade behållningar på myndigheters räntekonton (omvänt tecken) Det är Försvarsmakten och som har de största räntekontoförändringarna. Dessa myndigheter disponerar omfattande anslagsmedel i det räntebärande betalningsflödet. De har även en omfattande investeringsverksamhet och annan anskaffning som innebär att betalningarna kortsiktigt kan avvika från redovisningen mot anslag. Lånen för studielån har ökat som beräknat Centrala () lån i för studielån beräknades i statens budget öka med . Utfallet blev , dvs. lägre än budget. Investeringslånen har ökat mer än beräknat lånar ut medel till myndigheter för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Den sammanlagda summan för sådana investeringslån ökade med , vilket är mer än beräknat. Det är och som har ökat sina investeringslån mest . lån ökade med och lån ökade med . Kärnavfallsfonden har minskat sina placeringar i Kärnavfallsfonden tar emot, förvaltar och betalar ut de avgiftsmedel som kärnkraftsbolagen m.fl. är skyldiga att betala. Avgifterna ska finansiera bl.a. kostnader för att ta hand om använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall samt kostnader för en säker avveckling och rivning av kärnkraftverk. Fonden placerar sina tillgångar i obligationer, statsskuldväxlar och på ett konto i . minskade fonden sina placeringar i med , vilket därmed ökade årets nettoutlåning. Försäljning av Nordeaaktier har ökat Stabilitetsfondens behållning Stabilitetsfonden inrättades 2008 för att finansiera stödåtgärder till banker och andra kreditinstitut. Fonden ökade behållningen på sitt konto med , vilket minskade nettoutlåningen. Det är mer än vad som beräknats i statens budget. Fonden finansieras främst genom att banker och andra kreditinstitut betalar en årlig stabilitetsavgift. Inkomsterna från avgiften uppgick till , vilket är högre än 2012. sålde staten aktieinnehavet i Nordea. Drygt hälften av de försålda aktierna tillhörde Stabilitetsfonden och försäljningsinkomsterna från dessa tillföll därför fonden. Denna inkomst uppgick till och ingick inte i beräkningen i statens budget. Resterande försäljningsinkomster redovisades mot inkomsttitel under inkomster av försåld egendom. Dessa inkomster uppgick till . De institut som deltar i bankgarantiprogrammet betalar bankgarantiavgifter som förs till Stabilitetsfonden. Avgifterna uppgick till 2013, vilket är lägre än 2012. De lägre avgifterna beror på att omfattningen av åtaganden inom bankgarantiprogrammet minskar i takt med att de garanterade lånen förfaller. Möjligheten att få garantier upphörde och det sista garanterade lånet förfaller 2015. I Stabilitetsfondens ökade behållning ingår även i aktieutdelning från Nordea, i nettoinbetalningar avseende och i ränteinkomster m.m. Fondens konto har belastats med administrativa kostnader m.m. på . Tabell 2.111 Stabilitetsfondens konto i infrastrukturlån ökade mindre än beräknat I statens budget beräknades en ökning av lån till infrastrukturinvesteringar med . Utfallet blev , vilket är lägre än beräknat. har ökat placeringarna i placerar överskottet i sin verksamhet på ett konto i . Kontobehållningen ökade med , vilket minskade årets nettoutlåning. har ökat sina lån tar upp lån i för att finansiera myndighetens behov av rörelsekapital. Myndigheten har ökat lånet med . Swedavia har amorterat den sista delen av infrastrukturlånen bolagiserade sina flygplatser och bildade som tog 2012 amorterade Swedavia och amorterades resterande . Lånen har minskat till Radiotjänst, Airbus och GKN Aerospace I posten övriga statliga bolag m.m. ingår bl.a. utlåning till Radiotjänst i , airbus och . Radiotjänst betalade av sina lån på . airbus minskade sina lån från till och GKN Aerospace minskade lånen från till . har ökat sina lån har ökat lånen i med 2013 och verkets totala lån i uppgick till . Stamnätet för el har övergått från en fas av förvaltning med låga investeringsvolymer till en fas av omfattande om- och nybyggnad. planerar i förslaget till investerings- och finansieringsplan för treårsperioden –2015 en sammanlagd finansieringsvolym på . har fortsatt att förstärka valutareserven har lånat i för att förstärka valutareserven med anledning av den finansiella krisen. 2012 beslutade att låna ytterligare ca De sammanlagda lånen från till uppgick till 194 058 miljoner kronor.1 Lånen är tillfälliga men det är inte klart när de kommer att återbetalas. har beslutat att stödja med lån för att motverka finanskrisens effekter. 5 243 miljoner kronor.1 Innehållet i posten övrigt Posten övrigt inkluderar bl.a. ökade lån till med , en minskning av insättningsgarantins placeringar med och en minskning av Batterifondens placeringar med . Nettoutlåningen högre än föregående år blev nettoutlåning högre än 2012. Den högre nettoutlåningen jämfört med förklaras främst av att lånen till ökade med mer än . Den beror även på förändring av Kärnavfallsfondens placeringar med . Kontot för premiepensionsmedel i innebar en minskad nettoutlåning och en ökad nettoutlåning . Skillnaden uppgick till . Myndigheternas investeringslån ökade med mer 2013 jämfört med . placeringar i ökade mindre än 2012. Skillnaden uppgick till . betalade tillbaka en del av sitt lån i . Det innebar en lägre nettoutlåning det året jämfört med . Skillnaden uppgick till . Samtliga ovanstående faktorer förklarar varför 1 Beloppet skiljer sig jämfört med det belopp som anges i kap. 3, not 29, beroende på att orealiserade valutakursdifferenser påverkar balansräkningen men inte nettoutlåningen. nettoutlåningen var högre 2013 jämfört med . Skillnaden mellan åren reducerades dock av att Stabilitetsfondens behållning ökade betydligt mer 2013 än 2012 som följd av att fonden sålde Nordeaaktier . Skillnaden mellan åren uppgick till . övertog 2012 infrastrukturlånen från . Posten utgör skillnaden mellan å ena sidan nettot av vad som redovisats mot budgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statens centralkonto i . Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över statens centralkonto som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men den kan till stora delar specificeras. blev utfallet för kassamässig korrigering -, vilket är högre än beräkningen i statens budget som uppgick till . Tabell 2.112 Kassamässig korrigering Effekter av övergången till och redovisning mot anslag vid EU rekvirerade ett lägre belopp än planerat Betalningen av avgift till EU medför alltid en kassamässig korrigering, eftersom inte betalar avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto i , sker redovisning mot anslaget för EU-avgiften. sedan via medel från kontot i . Eftersom tidpunkten för redovisning mot anslag och rekvisition från EU skiljer sig åt, uppstår kassamässiga korrigeringar vid såväl redovisningen mot anslag som vid rekvisitionen. Anslagsbelastning och rekvisition kan också ske under olika budgetår. Betalningen av avgift till EU medförde 2013 en kassamässig korrigering på -, eftersom kommissionen rekvirerade ett lägre belopp än de avgifter som redovisades mot anslaget. Följdverkningar från övergången till kostnadsmässig anslagsavräkning I samband med övergången till kostnadsmässig redovisning mot anslag för myndigheternas förvaltningsutgifter uppstod engångseffekter, vilka i sin helhet belastade det tillfälliga anslaget 1:4 Övergångseffekter av kostnadsmässig anslagsavräkning under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Överföringen av medel till Försvarsmaktens räntekonto delades dock upp –2013. Det innebär att en kassamässig korrigering uppstår . Utbetalningen till Försvarsmaktens räntekonto uppgick till , vilket har påverkat den kassamässiga korrigeringen med positivt tecken. Anslagsmedel som utbetalats till blev högre än vad myndigheten redovisat mot anslag disponerar omfattande anslagsmedel i det räntebärande betalningsflödet. Myndigheten har även en omfattande investeringsverksamhet och annan anskaffning som innebär att betalningarna kortsiktigt kan avvika från redovisningen mot anslag. En sådan avvikelse ger upphov till en kassamässig korrigering. Den kassamässiga korrigeringen för räntebärande betalningsflöde uppgick till . Återbetalning av Venantiuslån resulterar i kassamässiga korrigeringar Venantius AB:s lån på drygt dessa lån medför kassamässiga korrigeringar . Korrigeringen uppgick till 2013. Effekter av periodiserade inkomsträntor Redovisningen mot anslaget för statsskuldräntor är inte helt kassamässig. En kassamässig korrigering uppstår därför, främst till följd av att inkomsträntor på vissa delar av utlåning periodiseras till det kvartal de avser. Denna effekt blev -. Posten Övrigt, som uppgick till -, är en restpost. Den innehåller bl.a. nettoskillnader mellan tidpunkten för redovisning mot anslag och inkomsttitlar i förhållande till tidpunkten för betalning hos andra myndigheter än de som angivits ovan. Jämförelse med föregående år Den kassamässiga korrigeringen blev lägre än 2012. De främsta förklaringarna avser korrigering för betalning av EU-avgiften som blev lägre 2013 medan kassamässiga korrigering blev högre 2013. 2.4.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget består av premiepensionssystemet (premiepensionen) och fördelningssystemet (inkomstpensionen och tilläggspensionen). I den allmänna ålderspensionen ingår även garantipensionen för dem som saknar eller har låg inkomstgrundande pension. Utgifterna för garantipension belastar statens budget och redovisas under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Premiepensionssystemet är ett helt fonderat pensionssystem, vilket betyder att kapitalet i premiepensionssystemet är avsatt för specifika personers räkning att använda till kommande pensioner. har beslutat att pensionssystem av den typen inte får räknas till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. Det medför att utbetalningarna av premiepension inte ingår i utgifterna under utgiftstaket för staten. Fördelningssystemet, som omfattar inkomstpensionen och tilläggspensionen, är ett autonomt system vilket innebär att det ligger helt utanför statens budget. inkomst- och tilläggspensionen omfattas dock av utgiftstaket för staten. För att inkomstpensionssystemet ska vara hållbart krävs att avgifterna som arbetsgivarna betalar in till systemet tillsammans med tillgångarna i den s.k. buffertfonden långsiktigt kan finansiera pensionsutbetalningarna, så att inga varaktiga underskott uppstår. Balansen mellan tillgångar och skulder i systemet upprätthålls genom en automatisk balanseringsmekanism. Mekanismen aktiveras om tillgångarna i systemet är lägre än skulderna. Fördelningssystemets finansiella ställning mäts med balanstalet, vilket enkelt uttryckt är den kvot man får när man delar systemets tillgångar med dess skulder. Om balanstalet är större än 1,0000 är tillgångarna större än skulderna och systemet är i balans. Om balanstalet är mindre än 1,0000 har systemet en skuld som är större än tillgångarna och det leder till att balanseringsmekanismen blir aktiv. En balanseringsperiod inleds därmed av att balanstalet understiger 1 – då minskas omräkningen av pensioner och förräntningen av skulden. Detta skedde första gången . Omräkningen av pensioner följer inkomstindex när balanseringsmekanismen är inaktiverad. Inkomstindex är ett index som mäter den allmänna löneutvecklingen. Under balanseringen, när balanseringsmekanismen är aktiverad, följer pensionerna balansindex istället för inkomstindex. kommer balanstalet både höja och sänka de årliga pensionsomräkningarna. När balansindex når inkomstindex, upphör balanseringen. Det är regeringen som fastställer både inkomstindex och balansindex. Balanstalet som användes för omräkning av pensionerna var 1,0198 och 1,0024 . Trots att balanstalen översteg 1 befinner sig pensionssystemet fortsatt i en balanseringsperiod eftersom balansindex inte nådde upp till nivån för inkomstindex. Den inkomstgrundade ålderspensionen (inkomstpensionen, tilläggspensionen och premiepensionen) finansieras genom en allmän pensionsavgift, en ålderspensionsavgift som ingår i arbetsgivaravgiften och egenavgiften, och en statlig ålderspensionsavgift. Den allmänna pensionsavgiften förs i sin helhet till AP- fonderna. Ålderspensionsavgiften däremot fördelas mellan AP-fonderna, premiepensionssystemet och statens budget. myndigheten fördelar de statliga ålderspensionsavgifterna mellan AP-fonderna och premiepensionssystemet. När betalar ut inkomstpension och tilläggspension hämtas medlen från AP-fonderna till pensionärerna. Inkomstpensionssystemet består av inkomstpension och tilläggspension och belastar fördelningssystemet (AP-fonderna). En ålderspensionär som är född eller tidigare får tilläggspension som bl.a. baseras på intjänade pensionspoäng i det tidigare ATP-systemet. En ålderspensionär som är född – 1953 får såväl inkomstpension som tilläggspension. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad också inom premiepensionssystemet. ansvarar för hela den allmänna ålderspensionen, vilket innebär att de även administrerar premiepensionssystemet. Tabell 2.113 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget -0,1 -0,1 AP-fondernas administrationskostnader ingår i utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De kan delas upp i tre typer av utgifter: rörelsens kostnader, provisionskostnader och prestationsbaserade avgifter. I rörelsens kostnader för första till fjärde AP- fonderna ingår samtliga förvaltningskostnader, exklusive courtage, arvoden till externa förvaltare och depåbanksarvoden. AP-fonderna redovisar provisionskostnader som en avdragspost under rörelsens intäkter. reducerar nettoresultatet för den tillgång som förvaltats. Förvaltararvoden ingår inte i administrationskostnaderna i tabell 2.113. Det beror på att förvaltararvodena blir en del av köpesumman när AP-fonderna köper onoterade aktier och andelar, om det är sannolikt att man kan få tillbaka förvaltningsarvodena före vinstdelning. I övriga fall redovisas förvaltararvoden som provisionskostnader. Sjätte gemensamma kostnader och förvaltningskostnader redovisas under posten rörelsens kostnader. Pensionsutbetalningarna blev något lägre än beräknat medan administrationskostnaderna blev högre I budgetpropositionen beräknade regeringen att utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget skulle uppgå till . Utfallet uppgick till och är därmed lägre än beräknat. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna uppgick till , vilket är lägre än beräknat. Pensionsutbetalningarna består av inkomstpension med och tilläggspension med . Utöver dessa utbetalningar överfördes från AP- fonderna till EU:s tjänstepensionssystem för de tjänstemän inom EU som har begärt det. Denna överföring ingår också i pensionsutbetalningarna från AP-fonderna. Administrationskostnaderna för inkomstpensionen blev , vilket är högre än beräknat. , och fick tillsammans i ersättning för administration från AP- fonderna (enligt regeringsbeslut ). Omräkning av pensionerna och fler ålderspensionärer med rätt till inkomstgrundad ålderspension ger högre utfall än 2012 Jämfört med 2012 blev utfallet för Ålderspensionssystemet vid sidan av budgeten (7,) högre. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna ökade med (7,). Ökningen beror bl.a. på att pensionerna räknades upp på grund av indexeringsreglerna. Ökningen beror också på att antalet ålderspensionärer med rätt till inkomstgrundad ålderspension blir fler. var antalet pensionärer med inkomstgrundad ålderspension 1 962 600 personer, en ökning med 54 300 personer jämfört med . 2.5Underliggande saldo och engångseffekter Underliggande saldo 1990–2013 Statens budgetsaldo påverkades av tillfälliga eller engångsvisa händelser. Diagram 2.1 Budgetens faktiska och underliggande saldo åren 1990–2013 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 Tabell 2.114 Statens budgetsaldo 2013 justerat för större engångseffekter -130,9 Justering för större engångseffekter Bidrag till kapitalet i investeringsbanken Nordea, aktieförsäljning (del inkomsttitel) -19,7 -0,9 Venantius, återbetalning av övertaget lån Nordea, aktieförsäljning (del Stabilitetsfonden) -21,4 -2,6 Återbetalning av lån Swedavia (fd ) -0,9 Statens budgetsaldo justerat för större engångseffekter -57,1 uppgick det faktiska underskottet i budgeten till medan det underliggande underskottet var . Negativa engångseffekter bidrog till att försämra saldot. Den enskilt största posten var en ökning av lån i . Engångseffekterna 2013 har totalt försämrat saldot med . Det vanligaste är att engångseffekterna är positiva, men det har även tidigare förekommit år då de negativa engångseffekterna dominerat. –uppgick engångseffekterna i genomsnitt till . Nominellt var engångseffekterna som störst 2009 med -105,. Förklaringen var då, liksom 2013, att lånade i för att stärka valutareserven. Från anslag har 2013 finansierats kapitaltillskott till Europeiska investeringsbanken på . Detta ses som en engångsvis utgift för staten. har inkomster vid aktieförsäljningar på redovisats på inkomsttitel i budgeten. Huvuddelen är för aktier i , eftersom staten sålde hela sitt innehav i inkomstsidan och resterande del på stabilitetsfondens konto i , dvs. på utgiftssidan (se avsnitt 2.4.29). Även helstatliga såldes , vilket inbringade . Bolaget har sitt ursprung i och projekteringsavdelningar. Under nettoutlåning uppstod 2013 såväl positiva som negativa engångseffekter. De negativa effekterna dominerade dock kraftigt som en följd av att beslutade att fördubbla sitt lån i till , för att ytterligare stärka valutareserven. Motivet var främst höjda risker för det svenska finansiella systemet, eftersom svenska banker i stor utsträckning finansierar sin utlåning med lån i utländsk valuta. utlåningen med , inkl. effekten av valutakursdifferenser när enskilda lån omsattes.