prop · H103100 · 2014-04-09 00:00:00 — Intäkterna från hushållens kapitalinkomster har reviderats ned marginellt jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Det beror till största delen på att hushållens utgiftsräntor bedöms bli högre . har intäkterna reviderats upp med , vilket huvudsakligen beror på att skatten från hushållens aktieutdelningar bedöms bli högre. Det slutliga taxeringsutfallet för skatt på företagsvinster uppgick till . Utfallet var 7 miljarder svagare än prognosen i budgetpropositionen. Det oväntat svaga utfallet var i huvudsak en följd av effekter från beteendeförändringar orsakade av regelförändringar gällande bolagsskatten. En sänkt bolagsskattesats, trädde i kraft , medförde att avsättningarna av vinstmedel till periodiseringsfonder ökade . Detta minskade underlaget för uttag av skatt på företagsvinster . För prognosen avseende 2013–2017 är intäkterna från beskattningen av företagsvinster nedreviderade med . Den reviderade prognosen är en samlad bedömning av en rad faktorer. Till dessa effekter hör taxeringsutfallet , en beräknad nettoeffekt av påverkan från genomförda regelförändringar samt en uppreviderad prognos gällande den makroekonomiska utvecklingen . Prognosen gällande intäkter från avkastningsskatten har inte reviderats nämnvärt – 2015, i förhållande till prognosen i budgetpropositionen. är intäkterna nedreviderade med 1 miljard . De revideringar som har gjorts kan i huvudsak härledas till revideringar av prognosen för statslåneräntan. Förutom storleken på pensionskapitalet avgörs intäkten från avkastningskatten av nivån på statslåneräntan. Övriga skatter på kapital Små revideringar har gjorts i prognosen för intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift i förhållande till prognosen i budgetpropositionen. Utfallet har emellertid visat sig bli lägre än väntat. Utfallet för intäkterna från stämpelskatt 2013 blev högre än prognosen i budgetpropositionen. Däremot väntas inte intäkterna från stämpelskatt fortsätta växa i samma utsträckning som . Intäkterna från kupongskatten 2013 blev lägre än prognosen i budgetpropositionen. –2016 har prognosen för intäkterna reviderats ned med mellan 0,1 och till följd av en väntat svagare utveckling av företagens vinster. Intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror 2013 blev högre än vad som beräknades i budgetpropositionen, till följd av att intäkterna från mervärdesskatt utvecklades starkare än väntat. Å andra sidan blev intäkterna från punktskatterna lägre än väntat. Det som gjorde att intäkterna från mervärdesskatten ökade starkare än väntat var framför allt att företagens maskininvesteringar utvecklades starkare än vad som beräknades i budgetpropositionen. Prognosen för intäkterna från mervärdesskatt är endast marginellt reviderad sedan budgetpropositionen. har prognosen för intäkterna från mervärdesskatt reviderats ned till följd av att prognosen för hushållens konsumtion i löpande priser reviderats ned. Prognosen för punktskatteintäkterna –2017 har reviderats ned med . Införandet av trängselskatt på och höjd trängselskatt i leder till högre punktskatteintäkter. Detta motverkas dock av att priset på utsläppsrätter väntas ge lägre auktionsintäkter. Jämfört med bedömningen i budgetpropositionen har statens övriga inkomster reviderats upp med 2013, i huvudsak beroende på inkomster av försåld egendom som översteg prognosen. Inkomsterna från statens försäljningar av sitt aktieinnehav i Nordea () och () uppgick till , medan det beräkningstekniska antagandet i budgetpropositionen för försäljningsinkomster uppgick till . –2017 har inkomsterna reviderats ner med jämfört med bedömningen i budgetpropositionen (se tabell 9.3). Prognosen för inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet har reviderats ned för samtliga prognosår, vilket framför allt beror på ändrade antaganden om statens aktieutdelningar. Under inkomsttyp 6000 Bidrag från EU m.m. förekommer en del förskjutningar i programutbetalningar mellan åren, vilket minskar inkomsterna förutom . Prognosen för inkomsttyp 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet visar på minskande inkomster jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Tabell 9.3 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med budgetproposition -0,8 -7,4 -0,6 -4,6 -4,4 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,3 -0,9 -0,2 -1,7 -0,4 m.m. i anslutning till -0,1 -0,2 -0,7 -0,4 -7,6 -0,6 -6,7 -4,7 Källor: och egna beräkningar. 9.1.2Uppföljning av statens budget Jämfört med statens budget har intäkterna från skatt på arbete reviderats upp med ca . Det beror på att de utbetalda lönerna ökade betydligt starkare än väntat. Upprevideringen av lönesummeutvecklingen motverkas till viss del av att kostnaderna för husav- draget (ROT- och RUT-avdragen) blev högre än beräknat. Intäkterna från skatt på arbete bedöms ha uppgått till 2013, vilket är lägre än enligt statens budget . Av detta beräknas bero på en nedrevidering av de direkta skatterna och på en nedrevidering av de indirekta skatterna. Intäkterna har reviderats ned till följd av att den makroekonomiska utvecklingen bedöms ha blivit svagare jämfört med de beräkningar som låg till grund för budgeten . Jämfört med beräkningarna i statens budget blev intäkterna från skatt på kapital nästan lägre. Det var framför allt intäkterna från skatt på företagsvinster som blev avsevärt lägre än förväntat. Det svaga utfallet för intäkter från skatt på företagsvinster förklaras huvudsakligen av de regelförändringar som infördes /2013 och dessutom av en fortsatt svag makroekonomisk utveckling . Genom sänkningen av bolagsskatten, som trädde i kraft , har företagen haft incitament att periodisera sina vinster genom avsättningar till periodiseringsfonder. Intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster blev lägre jämfört med statens budget . Det förklaras av att de taxerade kapitalvinsterna blev lägre än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Jämfört med beräkningarna i statens budget har intäkterna från skatt på kapital reviderats ned med . Nedrevideringen förklaras av en reviderad prognos för intäkterna från skatt på företagsvinster. har prognosen för inkomster från skatt på hushållens kapitalinkomster reviderats upp. Även prognoserna för intäkter från fastighets- och stämpelskatt har reviderats upp. Prognosen för intäkter från företagsvinster har reviderats ned med 2013. Förväntade företagsskattevinster har främst reviderats ned på grund av nya beräkningar gällande beteendeeffekter från regelförändringar. Dessa nya beräkningar har genomförts med anledning av taxeringsutfallet . satt svag makroekonomisk utveckling har även bidragit till att prognosen har reviderats ned. Intäkterna från hushållens skatt på kapitalinkomster beräknas bli högre än statens budget till följd av att hushållens kapitalinkomster har reviderats upp. Hushållens ränteintäkter har reviderats upp i större utsträckning än hushållens ränteutgifter, vilket sammantaget innebär högre intäkter från skatt på kapital. Intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror 2012 blev nästan lägre än enligt statens budget . Intäkterna från mervärdesskatten utvecklades svagare än väntat till följd av lägre investeringar i företagen. Det dämpade konjunkturläget medförde också en lägre användning av olika energislag inom industrin och i transportsektorn, vilket medförde lägre punktskatteintäkter. Intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror 2013 blev lägre än enligt statens budget . Det förklaras av lägre intäkter från både mervärdesskatt och punktskatter. Det svaga konjunkturläget ledde till en lägre konsumtion hos både företag och hushåll, som företagens och hushållens användning av framför allt el blev lägre än väntat. Eftersom övriga inkomster redovisas kassamässigt var utfallet definitivt ekonomiska vårproposition. Utfallet för övriga inkomster blev lägre än enligt statens budget (se tabell 9.4). Både inkomster från statens verksamhet (som inkluderar utdelningar från statens aktieinnehav), avräkningar och bidrag från EU m.m. bidrog till ett lägre utfall. Dessa minskningar vägdes dock upp av att utfallet för inkomster av försåld egendom blev högre än enligt statens budget . Detta förklaras främst av försäljningarna av statens aktieinnehav i Nordea. Tabell 9.4 Övriga inkomster, utfall jämfört med statens budget Inkomster av statens verksamhet -2,4 Inkomster av försåld egendom -0,1 -0,8 Bidrag m.m. från EU -1,3 Avräkningar m.m. i anslutning -77,0 -2,0 Utgifter som ges som -0,9 Källor: och egna beräkningar. 9.2Utgifter i statens budget och takbegränsade utgifter I statens budget uppgick de samlade utgifterna under samtliga utgiftsområden till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till , dvs. lägre, vilket främst beror på lägre prognoser för ränteutgifter. De takbegränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen till 1 . I den nu aktuella prognosen beräknas de takbegränsade utgifterna till 1 , dvs. I tabell 9.5 redovisas av beslutade ramar för utgiftsområden, föreslagna medel på ändringsbudget summerat per utgiftsområde, de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. För vissa utgiftsområden skiljer sig de aktuella utgiftsprognoserna väsentligt från de medel som anvisat. Efter tabellen redogörs för de viktigaste orsakerna till dessa avvikelser. Prognosen för utgifterna på statens budget , exklusive statsskuldsräntor, bedöms totalt sett bli något högre än enligt de beslutade utgiftsramarna i statens budget. De huvudsakliga anledningarna till detta är högre utgifter under utgiftsområde 8 Migration, utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. har däremot reviderats ned, bl.a. till följd av att kursförluster vid ett planerat obligationsbyte inte bedöms bli realiserade. I tabell 9.5 redovisas hur förslagen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99) påverkar anslagsnivåerna. Förslagens utgiftseffekter ingår även i de redovisade prognoserna. Totalt föreslår regeringen i propositionen högre anslagsnivåer om . Större delen av detta belopp, , avser effekter av förslag där medel tillförs främst transfereringsanslag utan att någon ny reform föreslås. Dessa förslag är föranledda av förändringar i volymer eller makroekonomiska förutsättningar. Resterande del av anslagsförändringen 2014 till följd av förslagen i propositionen, , avser reformer. Av tabell 9.7 framgår vilka av förslagen i propositionen som är reformer och vilka som är föranledda av förändringar i volymer eller makroekonomiska förutsättningar. Vidare framgår av tabell 9.7 de anslagseffekter 2016–2018 som föranleds av de ändringar av trängselskatten i och ändrade finansiella befogenheter som 2013/14:76, 2013/14:SkU24, 2013/14:186). Vidare har hänsyn tagits till bedömda volymer i de rättighetsstyrda transfereringssystemen och förändrade makroekonomiska förutsättningar m.m. Tabell 9.5 Utgifter 2013 och 2014 Skatt, tull och exekution -0,2 -0,2 -0,7 -0,7 -0,1 -0,1 Försvar och samhällets krisberedskap -1,5 -1,5 -1,0 -1,0 -0,3 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,2 -0,2 -0,8 -0,8 -1,3 -1,3 -0,6 -0,6 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande -0,1 -0,1 Allmän miljö- och naturvård -0,1 -0,1 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -0,1 -0,1 Allmänna bidrag till kommuner -9,5 -9,5 Avgiften till Europeiska unionen -1,7 -8,9 -12,8 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor -3,2 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens -0,7 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1I utfallet har anslag fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Statens budget enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (2013/14 FiU10, rskr 2013/14:139). 3Enligt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99). Där 0,0 anges har förslag till ändringsbudget lämnats, men beloppet för utgiftsområdet totalt uppgår till . 4Anvisat på statens budget enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (2013/14 FiU10, rskr 2013/14:139) samt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99). Källa: Egna beräkningar. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Detta beror framför allt på att färre internationella insatser ser ut att bli genomförda än planerat, vilket föranleder en nedrevidering av utgifterna för 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar förväntas vidare bli lägre än vad som tidigare beräknades på grund av att deras anslagskredit utnyttjades till följd av att rekryteringen av kontinuerligt anställda gått bättre än väntat och ett nytt arbetstidsavtal som lett till ökade övningskostnader. Belastningen av anslagskrediten 2013 innebar att de ingående överföringsbeloppen 2014 blev negativa. Dessa belopp ska nu täckas av anslagna medel 2014 och beräknas därmed återställas till utgången av 2014. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel, främst till följd av att avräkningarna från biståndsramen av flyktingkostnader under utgiftsområde 8 Migration ökas enligt förslag i propositionen Vårändringsbudget . Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Antalet asylsökande bedöms öka med 11 000 personer 2014 i förhållande till bedömningen i budgetpropositionen. För att täcka de ökade Till följd av det ökade antalet asylsökande väntas även utgifterna för anslaget 1:1 öka då fler asylärenden behöver behandlas. föreslås därför tillföras ca i den ovan nämnda propositionen. Det högre utfallet jämfört med budgetpropositionen beror främst på en kraftig ökning av antalet asylsökande . Prognosen i budgetpropositionen var baserad på förstärkta gränskontroller i och ett jämförelsevis lågt antal asylsökande . En framräkning av vårens utfall med normal säsongsvariation skulle ha resulterat i 46 000 asylsökande . Ökningen blev emellertid betydligt kraftigare än normalt. Ett förvärrat läge i , fler resvägar till EU och ökad framkomlighet över medförde ett kraftigt ökat antal asylsökande . Antalet personer som sökte asyl i uppgick till 54 000 . Utvecklingen med ett ökat antal asylsökande bedöms bestå även . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Förklaringen till den justerade prognosen är att antagandena om ökningstakten för nya sjukfall och om sjukfallens längd har förändrats. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Detta beror främst på att utgifterna för anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Antalet personer som mottagits av kommuner väntas öka med drygt 7 000 personer jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. Dessutom revideras utgifterna upp för anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare till följd av att antalet skyddsbehövande som får uppehållstillstånd nu väntas bli högre än vad som bedömdes i budgetpropositionen. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Den främsta förklaringen till utvecklingen är att arbetslösheten bedöms bli lägre än vad som förutsågs i budgetpropositionen . Den lägre arbetslösheten leder till att färre personer erhåller arbetslöshetsersättning och även till lägre programvolymer. Vidare beräknas antalet anställda i företag i konkurs bli lägre än vad som tidigare bedömdes. Detta bidrar till lägre utgifter för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget, vilket till största delen förklaras av att utgifterna under anslaget 1:2 Studiemedel förväntas bli ca lägre. Detta är huvudsakligen en följd av att prognosen för antalet studerande med högre studiebidrag är lägre än i budgetpropositionen . Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. En viktig anledning till utgiftsökningen är ett förslag i propositionen Vårändringsbudget om att öka anslaget 1:18 Åtgärder för Landsbygdens miljö och struktur med . En ytterligare orsak är en upprevidering av utgifterna för landsbygdsprogrammet för den förra programperioden (2007–2013). Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Den huvudsakliga förklaringen till nedrevideringen är att kursförlusterna vid byten mellan realobligationer blir mindre då intresset för byten var lägre än förväntat . Därtill har det skett förändringar i planerade byten kommande månader som också innebär lägre återköpsvolymer. Byten leder till att räntebetalningar flyttas om över tiden, men påverkar inte de långsiktiga kostnaderna för statsskulden. Byten som leder till kursförluster gör att ränteutgifterna blir lägre kommande år i och med att ersätter lån med höga årliga räntebetalningar med sådana som har lägre räntebetalningar. De totala ränteutgifterna sett över ökar därmed inte. I statens budget var den beräknade förbrukningen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. De totala utgifterna redovisades i statens budget som summan av utgiftsramarna och beräkningsposten Minskning av anslagsbehållningar. Denna post uppgick i statens budget till -1,, vilket innebär en minskning av statens utgifter med motsvarande belopp och att anslagsbehållningarna således förväntades öka. I den aktuella prognosen ingår emellertid förändringen av anslagsbehållningar under respektive utgiftsområde. Förändringen av anslagsbehållningarna kan därför beräknas som skillnaden mellan prognostiserat utfall och anvisade medel, med hänsyn tagen till förslag till ändringar i statens budget, indragningar av anslagsmedel och medgivna överskridanden (se tabell 9.6). Tabell 9.6 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2014 Ramanslag (från samtliga belopp har utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. exkluderats) Anvisat på ursprunglig budget2 Anvisat på ändringsbudget för 20143 Beräknad förändring av anslagsbehållningar -12,7 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Enligt Årsredovisning för staten 2013 (skr. 2013/14:101). 2Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet 2013/14 FiU10, rskr 2013/14:139). 3Enligt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99). Källa: Egna beräkningar. Utfallet för statens budget 2013 visar att anslagsbehållningarna uppgick till /14. I statens budget anvisades , exklusive statsskuldsräntor, och i propositionen Vårändringsbudget föreslås anslagsökningar om sammanlagt . De beräknade indragningarna av anslagsmedel bedöms uppgå till . Anslagsbehållningarna /15 beräknas därmed uppgå till (exklusive statsskuldsräntor), vilket innebär en minskning med /14. Tabell 9.7 föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Föreslagna och aviserade utgiftsreformer och finansieringar i samband med denna proposition samt Vårändringsbudgeten i förhållande till budgetpropositionen . Endast större anslagsförändringar redovisas separat under respektive utgiftsområde. UO 7 Internationellt bistånd DAC-avräkning för ökade flyktingvolymer Ersättningar och bostadskostnader, ökade volymer , förstärkning till följd av ökat antal UO 13 Integration och jämställdhet Kommunerersättningar vid flyktingmottagande, förstärkning bl.a. till följd av ökat antal nyanlända Integrationsåtgärder, förstärkning till följd av ökat antal Ersättningar till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare, finansiering av bl.a. ökat antal UO 16 Utbildning och universitetsforskning Höjda och breddade trängselskatter i UO 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Summa ökning av takbegränsade utgifter2 1Förslag i proposition Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99) som föreslås tillföras regelstyrda transfereringsanslag till följd av förändrade volymer eller makroekonomiska förutsättningar utan att någon ny reform föreslås. 2Av de som de takbegränsade utgifterna ökar med 2014 består ca av medel som i proposition Vårändringsbudget (prop. 2013/14:99) föreslås tillföras regelstyrda transfereringsanslag känsliga för förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar utan att någon ny reform föreslås. De föreslagna reformerna uppgår därmed till ca . 9.2.2Utgiftsprognos 2015–2017 jämfört med budgetpropositionen I budgetpropositionen presenterade regeringen en beräkning av de takbegränsade utgifterna –2017. I tabell 9.8 redovisas den totala utgiftsförändringen –2017 vid en jämförelse mellan beräkningen i denna proposition och beräkningen i budgetpropositionen, fördelad på olika förklaringsfaktorer. Sammantaget bedöms de takbegränsade utgifterna bli högre 2015, högre 2016 och högre 2015–2017 jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen. Tabell 9.8 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med budgetpropositionen Reviderad pris- och löneomräkning -2,1 -3,3 -3,7 -3,5 -1,3 Takbegränsade utgifter i 2014 Källa: Egna beräkningar. har efter förslag från regeringen beslutat om höjda och breddade trängselskatter i . Reformen innebär att de takbegränsande utgifterna inom utgiftsområde 22 Kommunikationer beräknas öka med jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Medel motsvarande de ökade intäkterna från höjda och breddade trängselskatter i , är en viktig del av finansieringen i avtalet mellan staten och parterna i regionen om en utbyggnad av tunnelbanan. Reviderad pris- och löneomräkning Den slutgiltiga pris- och löneomräkningen minskar utgifterna med jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Detta beror bl.a. på att samtliga omräkningsindex för löner, hyra, och övriga förvaltningskostnader blev lägre än vad som antogs i budgetpropositionen. En ny preliminär pris- och löneomräkning minskar utgifterna och 2017 med 3,3 respektive jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. De anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen har justerats på grund av nya makroantaganden sedan bedömningen i budgetpropositionen . De nya antagandena (se avsnitt 3) innebär sammantaget att utgifterna beräknas bli 3,5 respektive lägre 2015 och 2016 och högre 2017 jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen. Det förbättrade konjunkturläget minskar vidare de arbetsmarknadsrelaterade utgifterna, som lägre pris- och löneökningar leder till lägre utgifter inom de transfereringssystem som påverkas av pris- och lönenivåer. Prognosen för balanstalet har höjts 2015–2017, vilket leder till en kraftig ökning av utgifterna för ålderspensionssystemet 2017 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Utgifterna har också förändrats till följd av nya prognoser för volymerna inom de regelstyrda transfereringssystemen. Sammantaget innebär volymförändringarna att utgifterna jämfört med bedömningen i budgetpropositionen beräknas bli 6,4, 8,0 respektive högre 2015–2017. Ett beräknat högre antal asylsökande och fler uttagna dagar med sjukpenning 2015– 2017 förklarar främst de högre utgifterna. Även antalet personer med aktivitetsersättning har reviderats upp. I tabell 9.9 redovisas ett urval av volymprognoserna –2017 och förändringarna av dessa prognoser jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. Tabell 9.9 Volymprognoser 2015–2017 Förändring mot budgetpropositionen inom parentes (18 500) (18 000) (17 100) (netto), miljoner (1,1) (1,1) (1,2) penningdagar (netto), (0,1) (0,0) (0,1) (1 900) (2 600) (3 200) (1 600) (-9 700)