prop · H2031d4 · 2014-10-23 00:00:00 — Regeringens förslag: Investeringsplanen för –2017 godkänns (Tabell 9.21). Tabell 9.21 Investeringsplan för 2015-2017 Tabell 9.22 Statens fastighetsverks pågående och planerade investeringar 2015-2017 Projekt som är beslutade av regeringen Projekten i tabellen listas efter i ordning efter total investeringskostnad. Alla objekten där ort inte anges ligger i . Större projekt som planeras men inte är beslutade av regeringen1 1 Summering per fastighetskategori och år för planerade investeringar . Planerade investeringar som understiger ingår inte i redovisningen i Tabell 9.22. Omfattningen av dessa projekt beräknas 2015 till 2017 uppgå till mellan ca 140 och . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i som inklusive 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Skälen för regeringens förslag: SFV disponerar en låneram i om 12 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och det behov som brukarnas har angett ökas med . Regeringen bör därför bemyndigas att besluta att SFV får ta upp lån i Riksgälds- kontoret som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 13 för investeringar i fastigheter m.m. Tabell 9.23 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för låneram (%) Tabell 9.24 Anslagsutveckling 1:10 Bidragsfastigheter Anslaget får användas för utgifter för underhåll, löpande driftsunderskott för de bidrags- fastigheter som SFV förvaltar. Anslaget får även användas för utgifter för insatser för att utveckla bidragsfastigheter som besöksmål. Tabell 9.25 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:10 Bidragsfastigheter Förändring till följd av: till/från andra föreslår regeringen att anslaget för underhåll av bidragsfastigheter ökas med . Av dessa medel ska användas för eftersatt underhåll för bl.a. de kungliga slotten. Med bidragsfastigheter avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. SFV förvaltar 92 stycken s.k. bidragsfastigheter. Bidragsfastigheterna omfattar ca 1 000 byggnader och anläggningar. I ungefär hälften av bidragsfastigheterna ingår parker och trädgårdar. Vidare ingår bl.a. kungliga slottsmiljöer, ett antal slotts- och herrgårdsmiljöer, flera stora slottsparker, ett antal fästningsmiljöer, ruiner, kloster, bruksmiljöer samt Vasaminnena. Två världsarv, och delar av örlogsstad, ingår också i bidragsfastigheterna. Anslagsjusteringen utöver tidigare aviserad nivå om finansieras genom att SFV betalar in en del av sitt balanserade resultat till staten. I syfte att skapa en ändamålsenlig och effektiv organisation för förvaltning av kulturhistoriskt värdefulla fastigheter samt för att på lång sikt och varaktigt kunna rationalisera och effektivisera statens fastighetsbestånd har () och SFV inkommit med en hemställan om att regeringen ska godkänna en överföring av förvaltnings- ansvar för fastigheter från RAÄ till SFV. Regeringen har för avsikt att godkänna denna 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 överenskommelse och att ansvaret för förvaltningen av RAÄ:s fastigheter övergår till SFV . Detta innebär att anslag 1:10 Bidragsfastigheter inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ökas med och att anslag 7:1 inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid minskas med motsvarande belopp. I samband med att beredningen av betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) samt betänkandet Statens kulturfastigheter - urval och förvaltning för framtiden (SOU 2013:55) avslutas avser regeringen att fastställa den långsiktiga nivån för anslaget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:10 Bidragsfastigheter . , 2017och 2018 beräknas anslaget till . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som medför behov av framtida anslag på högst 2016. Skälen för regeringens förslag: Den verk- samhet som avser att vårda och underhålla de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan ingås. De ekonomiska bindningar som avses är större enskilda underhållsprojekt där kostnaden överstiger . Övriga mindre projekt innebär inte några mer omfattande ekonomiska bindningar och bör betraktas som löpande. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll på bidragsfastigheter som medför behov av framtida anslag på högst 2016. Tabell 9.26 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter (FortV) huvuduppgift är att förvalta en viss del av statens fasta egendom, främst fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. Fastigheterna ska förvaltas så att en god hushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås, att ändamåls- enliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas på för brukaren konkurrens- kraftiga villkor samt så att fastigheternas värden bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. FortV har också ansvar för att etablera, förvalta och avyttra byggnader, anläggningar m.m. för försvarets behov i samband med internationella fredsbevarande och humanitära insatser. Inom FortV:s uppdrag ryms också att bedriva fortifikatoriskt utvecklingsarbete så att kompetens för det svenska samhällets behov inom skydds- och anläggningsteknik kan utvecklas och säkerställas. FortV:s verksamhet finansieras främst med hyresintäkter samt med lån hos Riksgälds- kontoret för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. Regeringens förslag: Investeringsplanen för –2017 (tabell 9.27) godkänns. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 9.27 Investeringsplan för 2015-2017 Tabell 9.28 pågående och planerade investeringar –2017 Total investering för under Nybyggnad (N) Ombyggnad (O) Hangar/garage för svävare Rull- o taxibana, flygplatsljus, el etc - öppning/ breddning Kontor, förråd och övningshall Körplan för större fordon Kontor för regional och lokal stab Anläggning för Strid i bebyggelse Tvätthall, skärmtak m.m. Hangar för Helikopter () Hangar för JAS 39 Hangar för JAS 39 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Kontor för regional stab Infrastruktur, vägar m.m Platta för transportflyg m.m. Skredsvik/Uddev. Köp av fastighet/mark Kontor, förråd och övningshall m.m. Planerade investeringar som understiger ingår inte i redovisningen av investeringsplanen (Tabell 9.28). Omfattningen av dessa beräknas uppgå till ca 550 respektive . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 11 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Skälen för regeringens förslag: FortV disponerar en låneram i om 11 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och brukarnas behov bemyndigas att besluta om att FortV får ta upp lån i som inklusive anläggningar och lokaler. Tabell 9.29 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för låneram (%) Regeringens förslag: godkänner att staten avstår anspråk på äganderätt till byggnader och inventarier vid . Skälen för regeringens förslag: Stiftelsen har skrivit till regeringen och uttryckt att det finns oklarheter gällande äganderätten till de byggnader och inventarier som testamenterats av och ingår i . Regeringen delar denna uppfattning. Stiftelsen menar att, förutom stiftelsekapitalet, ska också byggnaderna och inventarierna anses vara en del av stiftelsens tillgångar. Byggnaderna förvaltas av (). Ärendet har utretts och beretts inom . Regeringen delar stiftelsens uppfattning att även byggnaderna och inventarierna vid ska anses utgöra stiftelsens tillgångar. Staten bör därför avstå sina anspråk och bidra till att äganderätten till byggnader och inventarier kan överföras till Stiftelsen . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 9.5.5Äganderätten till fastigheten 1 Regeringens förslag: godkänner att staten avstår från anspråk på äganderätt till fastigheten 1. Skälen för regeringens förslag: som förvaltas av har i en framställan till regeringen begärt att regeringen beslutar att fastigheten 1 inte ska förvaltas av (). SFV har haft lagfart på fastigheten. Stiftelsen har gjort gällande att fastigheten donerats till stiftelsen 1895 men på otydliga grunder i samband med omorganisationen av statens fastighetsförvaltning felaktigt kommit att övergå till SFV. Fastigheten bedöms ha ett värde om ca . Kammarkollegiet, som har utrett äganderätten till fastigheten, har funnit att äganderätten till fastigheten tillkommit stiftelsen alltsedan donationstillfället. Det finns dock omständlig- heter som med viss styrka talar för att staten skulle kunna göra gällande hävd till fastigheten. Mot bakgrund av Kammarkollegiets utredning och de särskilda omständigheter under vilka lagfarten förts över till SFV anser dock regeringen att staten i det nu aktuella fallet bör avstå från anspråk på äganderätt till fastigheten. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 10 God redovisningssed för företag och organisationer Området omfattar och dess normgivning i redovisningsfrågor. Nämnden är statens expertorgan på redovisningsområdet och ger ut allmänna råd, ofta med vägledningar, då ramlagstiftningen på området förutsätter komp- letterande normgivning. Nämnden består av elva ledamöter som utses av regeringen och ett kansli med motsvarande sju heltidstjänster. 10.2Mål för god redovisningssed för företag och organisationer ska utveckla god redovis- ningssed. Verksamheten ska bidra till att för- bättra standarden i de mindre och medelstora företagens bokföring och årsredovisningar respektive årsbokslut genom informations- insatser. Resultatbedömning görs i huvudsak utifrån målet för delområdet. Till stöd för regeringen att bedöma resultatet finns bl.a. Bokförings- nämndens årsredovisning och iakttagelser. 10.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Ett urval av indikatorer har använts i syfte att ge en övergripande bild av verksamheten och be- skriva hur det har utvecklats . Indikatorer och bedömningsgrunder för verk- samheten som syftar till att utveckla god redo- visningssed är –aktuell status för normgivningsprojekten (inkl. delarna i ), –andel normgivningsarbete, och –andel stöd till andra myndigheter som expertorgan på redovisningsområdet. Indikatorer och bedömningsgrunder för in- formation till småföretagare m.m. är –andel information till småföretag m.m., –antal frågor från företag m.m., och –antal webbplatsbesök. Myndigheten har för åren 2011–2013 tilldelats extra medel för att slutföra ett större arbete med samlade regelverk för upprättande av årsbokslut respektive årsredovisning, det s.k. . Projektet innebär att företagen utifrån företags- form och storlek ska tillämpa något av regel- verken K1–K4. Anslagsförstärkningen har använts till att förstärka kanslifunktionen genom anställd personal och konsulter. Det har dock varit svårt att rekrytera rätt kompetens i den utsträckning som har behövts vilket har lett till 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 att arbetet med delvis har förskjutits till 2014. Enligt Bokföringsnämndens reglerings- brev får av anslagssparandet användas för det fortsatta arbetet . har utveck- lat normgivningen framförallt inom ramen för . Arbetet med att ta fram K2-regler för företag som ska upprätta årsbokslut som påbörjades fortsatte . Tabell 10.1 Normgivningsprojektens status 2013 K1: Enskilda näringsidkare, fysiska personers handelsbolag och ideella 2006 och 2010. föreningar med nettoomsättning om K2: Mindre aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser samt de en- 2008 och 2009. skilda näringsidkare, handelsbolag Arbete med K2-regler för och ideella föreningar som inte vill företag som ska upprätta eller kan tillämpa K1. K3: Större icke-noterade företag, Allmänt råd med tillhörande mindre företag som inte valt K1-K2. Ett allmänt råd under vilka byta mellan K2 och K3 beslutades också 2012. ett K3-regelverk för årsbok- slut ska tas fram, arbetet är ännu inte påbörjat. K4: Företag som i sin koncern- redovisningsregler (IFRS). Löpande bokföring (om Allmänt råd beslutades . verifikationer, arkivering m.m.). I linje med ambition om att samla alla regler för ett sakområde i ett enda allmänt råd beslutades ett samlat regelverk som avser bokföringslagens regler om löpande bokföring, verifikationer och arkivering m.m. Det nya regelverket ersätter tolv äldre regelverk om bokföring och hanterar ett antal tidigare oreglerade frågor. framkom att vägledningar har tillämpats på annat sätt än avsett i fråga om avskrivning av byggnader i bostadsrättsföreningar. beslutade därför att för- tydliga K2-regelverken och klargöra att prog- ressiv avskrivning av byggnader inte är en till- ämplig avskrivningsmetod. Klargörandet var av en sådan principiell betydelse att det inte var önskvärt att vänta till dess att nämndens planerade utvärdering av regelverket äger rum. Tabell 10.2 Resultatindikatorer för verksamhet Normgivningsarbete (%) Stöd och expertis (%) Information till småföretag m.m. (%) Frågor från företag m.m. (tusental) Webbplatsbesök (tusental) Informationsverksamhetens andel har ökat 2013 och såväl frågor från företag m.m. och antalet webbplatsbesök har ökat med jämfört med . Ökningen om ca 500 frågor är jämt fördelade mellan telefon och e-post. har antalet frågor från ny- startade aktiebolag ökat och frågorna är av annan och mer tidskrävande karaktär. Myndigheten hänför detta till att företag som, sedan regelför- enklingen om frivillig revision för små aktie- bolag, väljer att inte ha en revisor i stället vänder sig till få råd. 10.3.3 Analys och slutsatser Regeringens samlade bedömning är att målupp- fyllelsen är god och att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för god redovisningssed för företag och organisationer. Genom att tydliggöra vad som är god redovisningssed och verka för bättre kvalitet i redovisningen förbättras jämförbarheten mellan olika företags årsredovisningar respektive årsbokslut. Detta har bidragit till att förbättra förutsättningarna för att analysera företagens ekonomiska ställning. Normerna underlättar för t.ex. banker, rådgivare och att korrekt bedöma olika företags ekonomiska ställning och resultat. Regeringens bedömning är att det arbete bedrivit avseende förenklingar är betydelsefullt. Genom att ut- veckla normgivningen och ta fram information och vägledning med utgångspunkt från använd- arens behov har myndigheten en betydande roll i att bidra till att minska företagens administrativa kostnader. ska fortsätta att arbeta för att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Verksamheten ska, i likhet med 2014, inriktas mot att förenkla regler och minska företagens administrativa kostnader. Tabell 10.3 Anslagsutveckling 1:13 1 Motsvarar 9 660 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.4 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:13 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget minskas med 2015 respektive varaktigt för att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslag 1:13 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs i staten. Granskningen sker genom årlig revision och effektivitetsrevision. Den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen genomförs med utgångspunkt i lagen om revision av statlig verksamhet m.m. har även internationella uppgifter. Det internationella utvecklingssamarbetet genomförs inom ramen för den svenska biståndspolitiken och finansieras med ett eget anslag. bedriver även nationellt respektive internationellt omvärlds- riktad verksamhet. För sin verksamhet disponerar anslagen 1:15 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt 7 Internationellt bistånd. är en myndighet under . Målen för verksamhet tar sin utgångspunkt i den roll och de uppgifter som lagt fast i regeringsformen och i annan lagstiftning. granskar hela beslutskedjan i den verkställande makten och förser med ett kvalificerat besluts- underlag. Detta ställer stora krav på myndig- heten. måste präglas av hög effektivitet och kvalitet. efter att utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att myndigheten utgör ett föredöme i stats- förvaltningen. redovisar sin verksamhet i fyra verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitets- revision, internationellt utvecklingssamarbete och omvärldsriktad verksamhet. Målet för den årliga revisionen är att genom granskning i enlighet med god redovisningssed, bedöma om myndigheternas redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt om ledningarnas förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut. För gransk- ningsverksamheten gäller vidare att inriktning och rapportering ska vara relevant och hålla hög kvalitet. Målet för effektivitetsrevisionen är att granska och lämna förslag till förändringar så att den statliga verksamheten bedrivs effektivare, med högre kvalitet och/eller till lägre kostnad. För granskningsverksamheten gäller vidare att inriktning och rapportering ska vara relevant. Målet för det internationella utvecklings- samarbetet är att bidra till att stärka kapacitet och förmåga hos nationella revisionsorgan i utvecklingsländer att bedriva offentlig revision. Målet för verksamhetsgrenen omvärldsriktad verksamhet är att företräda som det nationella revisionsorganet och främja och befästa revisionens roll i och inter- nationellt. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Resultatredovisningen för verksamhetsåret visar ett tillfredsställande resultat för samtliga verksamhetsgrenar. Målen för verksamheten uppnåddes, även om verksamhetsvolymen har minskat något jämfört med . Den årliga revisionen av årsredovis- ningar som slutfördes genomfördes enligt god revisionssed och samtliga revisions- berättelser lämnades i rätt tid. har verksamhetsvolymen kunnat upprätthållas på en tillfredsställande nivå, trots begränsade möjlig- heter till rekrytering och konsultinsatser. Detta har gett goda förutsättningar för den slutliga granskningen av årsredovisning , som avslutas . Uppföljningen av verksam- heten visar fortsatt att de fel och brister som rapporterar leder till att de berörda myndigheterna vidtar åtgärder eller till en dialog mellan myndigheten och respektive departement. Genomförda enkäter visar också att den årliga revisionen har ett fortsatt högt förtroende bland dem som är föremål för granskningen. Verksamhetens resultat bedöms som tillfredsställande. Kostnaderna för verksam- hetsgrenen har minskat något sedan föregående år (7,), främst till följd av en minskad användning av extern kompetens. Den årliga revisionen är avgiftsbelagd med krav på full kostnadstäckning. Avgifterna redovisas mot inkomsttitel. redovisas ett underskott om ca . Det ackumulerade överskottet uppgår nu till ca . Effektivitetsrevisionen har följt den inriktning av revisionen som riksrevisorerna har beslutat om och som meddelats till genom granskningsplanen. De granskningar som har genomförts har i huvudsak utförts inom ramen för nio granskningsstrategier, varav två avslutades . bedöm- ning är att granskningarna lever upp till de krav på inriktning och kvalitet som formulerats. Detta bekräftades också av den s.k. peer review som genomfördes . Genomförda enkäter om hur de granskade organisationerna uppfattar har visat på ett fortsatt gott resultat. Årets uppföljningsrapport visar i likhet att granskning ger upphov till förbättringar i den statliga verksamheten. 23 granskningsrapporter, en minskning i för- hållande till 2012 (27). Nedlagd tid för de granskningar som publicerades minskade med . Kostnaderna för effektivitetsrevisionen minskade med ca i jämförelse med 2012. De minskade kostnaderna beror främst på en minskad användning av extern kompetens och på att den minskade verksamhetsvolymen reducerade verksamhetsgrenens andel av myndighetsgemensamma kostnader. Verksamhetsgrenen internationellt utveck- lingssamarbete består av globala och regionala program samt bilaterala utvecklingsinsatser i , , västra och där med egen expertis bidrar till utvecklingen av nationella revisionsmyndig- heters kapacitet och förmåga att bedriva revision i enlighet med ISSAI (International Standards of Supreme Audit Institutions). På global nivå har arbetet fokuserat på frågor kring revisionens kapacitetsutveckling inom ramen för INTOSAI- samarbetet (International Standards of Supreme Audit Institutions). På regional nivå har myndig- heten samarbetat med samarbetsorganisationen för engelsktalande revisionsmyndigheter i (speaking Supreme Audit Institutions) som ett regionalt samarbete mellan revisionsmyndigheterna på västra har påbörjats. På det bilaterala planet har utvecklingsprojekt i Bosnien och , , , , , och fortsatt. Tidigare års arbete med att studera förutsättningarna för ett eventuellt samarbete med och resulterade i två nya samarbetsprojekt . Verksamheten har i huvudsak genomförts enligt plan. Politisk turbulens och bristande mottagningskapacitet har lett till förseningar i några av projekten. 7 Internationellt bistånd. Den omvärldsriktade verksamheten har som mål att befästa och främja revisionens roll, både nationellt och internationellt, samt att bidra till ett högt genomslag av verksam- het. Verksamheten har påverkats av den ekonomiska situationen, vilket har begränsat möjlighet att delta i och anordna aktiviteter. Myndigheten har emellertid deltagit i ett antal prioriterade seminarier och utbildningar . Fokus har inte bara legat på att kommunicera granskningsresultat, utan i flera sammanhang på att öka kunskapen om vårt mandat, vår roll och vårt uppdrag. De instruktionsenliga uppgifter som utförs inom verksamhetsgrenen, Riksrevisorernas årliga rapport, uppföljningsrapport, granskningsplan och remisser, har genomförts enligt plan. Inom den internationella omvärldsriktade verksam- heten har deltagit i samarbetet inom INTOSAI, EU och . Vidare har myndigheten hanterat flertalet bilaterala kontakter, besök och förfrågningar. Verk- samheten har i huvudsak genomförts enligt plan och med tillfredställande resultat. Tabell 11.1 Kostnadernas fördelning mellan verksamhetsgrenarna (2013) 11.3.2 Analys och slutsatser Resultaten av verksamhet redovisas i myndighetens årsredovisning. Riks- revisionen redovisar i den årliga uppföljnings- rapporten en uppföljning av genomförda granskningar. konstaterar att verksam- hetsmålen har nåtts 2013, detta till en lägre kost- nad än 2012. genomförde verk- samheten 2013 med ett stort mått av åtstram- ning och med genomförande av effektiviseringar i verksamheten i syfte att komma i ekonomisk balans . En genomlysning av verksamheten har gjorts genom en s.k. peer review. Resultatet pekar på att vår verksamhet håller hög kvalitet vad gäller såväl årlig revision som effektivitetsrevision men att ytterligare satsningar är nödvändiga för att vi ska ha etablerat en granskning i överens- stämmelse med internationella standarder. bedömer att det finns behov av betydande investeringar. Det gäller bland annat stöd för dokumenthantering och it-stöd för den årliga revisionen. Vidtagna rationaliseringar m.m. innebär att myndigheten kan planera för att genomföra investeringarna inom ramen för det 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 beräknade anslaget och nuvarande låneram. föreslår således att bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksam- heten intill ett belopp av .