prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — eftersom och regeringen i begränsad omfattning på kort sikt kan påverka dessa utgifter. De takbegränsade utgifterna utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av ingående anslagssparande och anslagskredit ingår i de takbegränsade utgifterna. I budgetpropositionen föreslog regeringen att utgiftstakets nivå skulle uppgå till . beslutade i enlighet med förslaget. Därefter har vissa budgetförändringar föranlett tekniska justeringar av utgiftstakets nivå. Tekniska justeringar syftar till att utgiftstaket ska utgöra en lika stram begränsning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de förändringar som föranleder justeringen. För att föranleda en teknisk justering av utgiftstaket ska den förändring som ger upphov till justeringen inte ha samma nettoeffekt på den konsoliderade offentliga sektorns utgifter eller det offentliga finansiella sparandet, som på de takbegränsade utgifterna. Sedan utgiftstaket infördes har nivåerna på beslutade utgiftstak justerats tekniskt . De tekniska justeringar som gjorts sedan utgiftstaket ursprungligen fastställdes redovisas i tabell 1.5. Tekniska justeringar görs i budgetpropositionen och det är praxis att de årsvisa justeringarna avrundas till hela miljarder kronor. Sammantaget har nivån på utgiftstaket höjts med till följd av tekniska justeringar. Flertalet av dessa tekniska justeringar hänför sig till budgetförändringar som föranlett justering av statsbidragen till kommuner och landsting. Till exempel leder en höjning av det särskilda grundavdraget till pensionärer till att kommunernas och landstingens skatteintäkter försämras, vilket föranleder en höjning av statsbidraget till kommunsektorn i motsvarande mån. Detta motiverar en teknisk justering av utgiftstaket. Tabell 1.5 Tekniska justeringar av utgiftstakets nivå Ursprungligt fastställt utgiftstak (BP 2011) Tekniska justeringar i BP 2012 Reglering kommunalekonomisk utjämning: förändrade 3:12 En route-avgiften ingick felaktigt i bruttoredovisning av Transportstyrelsens avgiftsintäkter i budgetpropositionen -0,15 Ny nivå i BP 2012 Tekniska justeringar i BP 2013 Reglering kommunalekonomisk utjämning: förändrad Nivåhöjning statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Reglering kommunalekonomisk utjämning: höjt Reglering kommunalekonomisk utjämning: höjt särskilt Ny nivå i BP 2013 Tekniska justeringar i BP 2014 Nivåhöjning statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Enligt utfallet för statens budget uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket, de takbegränsade utgifterna, 2013 till 1 . Därmed underskred utgifterna utgiftstaket med en marginal på (se tabell 1.6). De takbegränsade utgifterna blev högre än den av antagna budgeten . Detta förklaras främst av högre utgifter inom följande utgiftsområden: Avgiften till Europeiska unionen Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Inom några utgiftsområden blev utgifterna mer än lägre än den av antagna budgeten : Hälsovård, sjukvård och social omsorg -3,3 -1,6 -1,5 I avsnitt 2 Utfallet för statens budget redovisas skillnader mellan utfall och budgeterade belopp för utgiftsområden och vissa anslag. Tabell 1.6 Takbegränsade utgifter vid sidan av statens -0,2 -1,1 1Den av fastställda budgeten , dvs. exkl. beslut med anledning av förslag till ändringar i statens budget . 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget uppgick till , vilket är lägre än den beräkning som redovisades i budgeten . fastställde utgiftstaket på den nivå som regeringen föreslog i budgetpropositionen . Budgeteringsmarginalen uppgick då till . I utfallet uppgick budgeteringsmarginalen till . Det betyder att budgeteringsmarginalen har blivit mindre sedan utgiftstaket fastställdes. Utgiftstaket är en restriktion för hur mycket de statliga utgifterna kan öka och nivån bör fastställas i samklang med överskottsmålet och långsiktigt hållbara offentliga finanser. Utgiftstakets nivå ska inte tolkas som ett mål för de takbegränsade utgifternas nivå. I tabell 1.7 redovisas hur användningen av budgeteringsmarginalen fördelar sig på effekter av nya förslag, reviderad pris- och löneomräkning, reviderade makroekonomiska förutsättningar, volymförändringar och övriga faktorer. Tabell 1.7 Förändring av budgeteringsmarginalen från fastställandet av utgiftstaket till utfallet -28,6 Reviderad pris- och löneomräkning -12,8 -3,4 Total förändring av budgeteringsmargi- -43,2 Budgeteringsmarginal i utfallet för 1 Inklusive förändring av anslagsbehållningar. Anm.: Negativt förändringstal innebär ianspråktagande av budgeteringsmarginalen, alltså högre utgifter. Sammantaget har av budgeteringsmarginalen använts för de reformer som regeringen föreslagit och beslutat om sedan utgiftstaket fastställdes. I budgetpropositionen föreslog regeringen åtgärder inom bl.a. arbetsmarknadspolitiken och infrastrukturområdet (prop. 2011/12:1). I budgetpropositionen föreslog regeringen åtgärder inom bl.a. rättsväsendet, migration, arbetsmarknadspolitiken samt inom forskning och utbildning (prop. 2012/13:1). Makroekonomiska förändringar har medfört att budgeteringsmarginalen blivit mindre. Utgifterna har blivit högre inom i första hand arbetsmarknadsområdet och ålderspensionssystemet. I budgetpropositionen bedömdes utvecklingen på arbetsmarknaden bli sämre än i tidigare bedömningar, med högre utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och de arbetsmarknadspolitiska garantiprogrammen under de därpå följande åren. Vidare har ålderspensionssystemets utgifter successivt reviderats upp års ekonomiska vårproposition till och med budgetpropositionen , bl.a. till följd av högre inkomstindex. Utgiftsförändringar till följd av ändrade volymer har medfört att budgeteringsmarginalen blivit mindre. effekt av att volymförändringar på olika områden delvis tar ut varandra. Volymerna har blivit större på i första hand på två områden: sjukpenning och asylmottagning. Antalet personer med sjuk- och rehabiliteringspenning, mätt som helårsekvivalenter, uppgick till ca 180 000, vilket är fler än bedömningen i budgetpropositionen . Det har bidragit till att utgifterna för ohälsa blev ca högre till följd av volymförändringar. Vidare uppgick antalet inskrivna asylsökande 2013 till 45 200, vilket är fler än bedömningen i budgetpropositionen . Utgifterna för migration och integration 2013 har sammantaget blivit högre till följd av volymförändringar. Volymerna har blivit lägre på andra områden. Till exempel har utgifterna för hälsovård, sjukvård och social omsorg blivit lägre 2013 till följd av volym än bedömningen i budgetpropositionen . Det beror på ett lägre utnyttjande av tandvårdsförmåner och färre personer med assistansersättning än bedömningen i budgetpropositionen . Utgiftsförändringar till följd av övriga faktorer kan föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Sammantaget är budgeteringsmarginalen oförändrad till följd av övriga faktorer, vilket är en effekt av att förändringar på olika områden tar ut varandra. Avgiften till EU blev väsentligt högre 2013 än i budgetpropositionen till följd av övriga orsaker. Två sent beslutade ändringsbudgetar 2012 och en högre beslutad årsbudget i EU är förklaringar till detta. Vidare har utfallet på flera områden blivit lägre, till följd av övriga faktorer, jämfört med ursprungligt anvisade medel . Sammantaget är det ca av anvisade medel som under budgetåret inte har utnyttjats, till följd av övriga faktorer. Orsakerna till att medel inte utnyttjats som planerat beskrivs för respektive utgiftsområde i avsnitt 2. De utgiftsområden som uppvisar störst skillnad mellan anvisade medel och faktiskt utnyttjade medel, till följd av övriga faktorer, är utgiftsområde 9, 15 och 16. Utfallet för statens budget 2 Utfallet för statens budget Enligt 10 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) ska årsredovisningen för staten innehålla utfallet på budgetens inkomsttitlar, anslag och statens lånebehov. Statens lånebehov är detsamma som saldot på statens budget men med omvänt tecken. Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo innebär att staten behöver låna. Med statens budget menas den ursprungliga budgeten sammanställd av (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU10, rskr. 2012/13:139). Med totalt anvisade medel menas däremot summan av både statens ursprungliga budget och de ändringsbudgetar som fattat beslut om under året. En mer utförlig redovisning finns i bilaga 1 Specifikation av inkomster på statens budget och bilaga 2 Specifikation av utgifter på statens budget. 2.1Saldot på statens budget 2013 Budgetsaldot blev -2013 (tabell 2.1). I budgeten beräknades saldot till -. Saldot blev därmed sämre än beräknat. Inkomsterna blev lägre och utgifterna blev högre än vad som beräknades i statens budget. Tabell 2.1 Utfall för statens budget 2013 Lägre konsumtion ger lägre skatteintäkter Inkomsterna i statens budget beräknades uppgå till . Utfallet blev , vilket är lägre än beräknat. Skatteinkomsterna för staten blev lägre än beräknat och övriga inkomster blev lägre än beräknat. Det är främst skatteintäkterna för konsumtion och insatsvaror som blivit lägre än beräknat. Det beror på att hushållens konsumtionsutgifter ökat mindre än väntat. Övriga inkomster blev lägre än vad regeringen beräknade i budgetpropositionen . utdelningarna från statens aktier och bidragen från EU blev lägre än väntat. Däremot blev inkomsterna från försäljning av egendom högre än beräknat. Beräkningstekniskt antas inkomster från försäljning av egendom uppgå till . sålde staten aktier i . Hälften av inkomsten från försäljningen, ca , redovisades som inkomst av försåld egendom, en skillnad på jämfört med budgeten. Högre utgifter på grund av utlåning till Det slutliga utfallet för utgifter m.m. på statens budget blev , vilket är högre än den ursprungliga budgeten . Orsaken till att utgifterna blev så mycket högre än beräknat är att lån i ökade med . Utgifterna för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. blev däremot lägre än vad som anvisades på statens budget, eftersom valutakursvinsterna blev högre än beräknat. blev kursförlusterna nästan högre än beräknat i budgeten. I tabell 2.2 redovisas de utgiftsområden som har mer än i skillnad mellan anvisade belopp och utfallet. Tabell 2.2 Utgifter som skiljer sig mer än mot statens budget Utfallet för bland annat hälsovård, integration och studiestöd blev lägre än anvisat av Utgifterna för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev lägre än anvisat i statens budget, eftersom både utgifterna för läkemedels- och tandvårdsförmåner blev lägre än budgeterat. För utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet blev utgifterna lägre än anvisat. Det beror till stor del på att s.k. etableringslotsar inte utnyttjats i den utsträckning som beräknats. Även för utgiftsområdet 15 Studiestöd blev utfallet lägre än anvisat. Det blev lägre eftersom antalet studerande blev färre än beräknat. Utfallet på posten kassamässig korrigering blev också lägre än beräknat. Det beror på att ännu inte rekvirerat hela avgift till EU. Hela årets avgift till EU är dock redovisad mot anslag. Detta skapar en kassamässig korrigeringspost. Kostnaderna för sjukpenning och arbetsmarknadsåtgärder gav högre utfall än anvisat För utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning blev utgifterna högre. Det beror framför allt på att utgifterna för sjukpenning ökade då antalet sjukfall ökade mer än beräknat. Utgifterna för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev högre än vad anvisade. Dels blev kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska program och insatser högre än anvisat, dels blev lönegarantiersättningarna högre då fler företag blev försatta i konkurs än beräknat. Avgiften till Europeiska unionen som redovisas under utgiftsområde 27 blev högre än anvisat. Engångseffekter påverkar saldot negativt med Saldot på statens budget påverkades sammantaget negativt av engångseffekter. De uppgick till . Framför allt är det lån till som försämrar saldot med . Försäljningen av aktier i förbättrade däremot saldot med totalt . Statens budget 2012 och 2013 I tabell 2.3 redovisas utfallet på statens budget . Statens budget visar ett underskott på , jämfört med ett underskott på 2012, vilket är en försämring med . Tabell 2.3 Utfallet för statens budget 2012–2013 Statens inkomster ökade med (0,) . Statens skatteinkomster däremot minskade med (1,). Det beror främst på förskjutningar i uppbörd av skatt och betalningar till andra sektorer än den statliga. Statens skatteintäkter, dvs. periodiserade skatter , beräknas däremot öka med (2,), det beror främst på högre intäkter från arbetsgivaravgifter. Direkta skatter på arbete beräknas öka med (3,) och indirekta skatter på arbete beräknas öka med (2,). Skatt på konsumtion och insatsvaror beräknas ha ökat med (2,) och avgående poster och skatter till andra sektorer beräknas ha ökat med (3,). betalningsförskjutningar, så att summan av skatterna blir kassamässig. Övriga inkomster ökade med jämfört med . Inkomster av försåld egendom ökade med . Lån till ökar utgifterna – valutakursvinster minskar dem Utgifterna på statens budget ökade med (13,) . nettoutlåning ökade med , till stor del beroende på att utlåning till ökade med jämfört med . Utgifterna för utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m. blev däremot nästan (38,) lägre än 2012. Det beror framför allt på i valutakursvinster. Även utgifterna för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom blev lägre än kronor, vilket är (3,) och änkepensionssystemet är under avveckling. Tabell 2.4 visar de poster på budgetens utgiftssida som hade störst förändringar av utfallet . Inom flera utgiftsområden ökade utgifterna . Utgifterna för utgiftsområde 4 Rättsväsendet ökade med (2,). Utgiftsområdets kostnader är till stor del löner. Utgifterna för utgiftsområde 8 Migration ökade med (19,). Det beror på att fler sökt asyl i och att antalet personer som bor på anläggningsboenden har ökat 2013 jämfört med . Utgifterna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ökade med (1,). Antalet sjukfall som blivit eller längre har ökat jämfört med . har dock antalet personer som fått sjukersättning minskat. Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade utgifterna med (3,). Utgifterna för föräldraförsäkringen ökade med , eftersom både ersättningen per dag blev högre och antalet uttagna dagar blev fler än beräknat. Utgifterna för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet ökade med (30,), vilket beror på att kommunerna tagit emot fler flyktingar jämfört med föregående år. Utgifterna för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev (4,) högre än 2012, vilket beror på att antalet arbetslösa ökade . Inom utgiftsområde 16 Utbildning och (4,), bl.a. det statliga stödet till vuxenutbildning med nästan . Utfallet för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökade med (4,). Det beror framför allt på ekonomiska regleringar för att kompensera kommuner och landsting för det höjda grundavdraget för pensionärer och den sänkta fastighetsavgiften för hyreshusenheter. Båda reformerna ger minskade skatteintäkter till kommuner och landsting. Utfallet för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen ökade med nästan (18,). Det beror bl.a. på att EU beslutat om ändringsbudgetar som medför ökad avgift för . 2.2Inkomster på statens budget 2013 kronor lägre än budgeterat. Statens skatteinkomster uppgick till . Detta var lägre än beräknat i statens budget . Den storleksmässigt största differensen uppstod inom området skatt på konsumtion och insatsvaror. I tabell 2.8 redovisas totala skatteintäkter och inkomster . I tabellen redovisas även skillnaden mellan utfall och statens budget. Statens budget baseras på den av godkända beräkningen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/12:FiU1, rskr. 2012/13:37). Utfallet för inkomsterna baseras för ett flertal skatter på löpande debiteringar av skatter som avser flera inkomstår. En analys av hur inkomsterna har utvecklats jämfört med budgeten bör beakta utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelverken. Regeringen aviserade i budgetpropositionen skattereformer som sammanlagt bedömdes minska skatteintäkterna med . Beräknat utfall för skatteintäkter baseras på tillgänglig information fram till . Tabell 2.5 Skattereformer 2013 Beslut som bedömdes påverka de totala skatteintäkterna Skatt på konsumtion och insatsvaror Anm.: Beloppen är avrundade. Källa: Egna beräkningar. De minskade skatteintäkter som uppstår genom de regelförändringar som beslutat om med anledning av budgetpropositionen påverkar huvudsakligen skatt på kapital. De nämnvärda regelförändringar som påverkar inkomster från skatt på kapital 2013 är en sänkt bolagsskattesats och skärpta regler gällande möjligheten för företag att genomföra ränteavdrag. Den sänkta bolagsskattesatsen förväntas minska företagsskatteintäkterna med 2013. förväntas skärpta regler gällande möjligheten till ränteavdrag öka skatteintäkterna 2013 med nästan . Utvecklingen av skatteintäkterna är i hög grad korrelerad med den underliggande ekonomiska utvecklingen. I tabell 2.6 redovisas några av de makroekonomiska förutsättningar som påverkar skatteintäkterna. De ekonomiska antaganden som redovisas är desamma som ekonomiska vårproposition. I tabellen jämförs dessa med antaganden i budgetpropositionen . Tabell 2.6 Antaganden ekonomiska vårproposition jämfört med budgetpropositionen Procentuell utveckling om inget annat anges. BNP, marknadspris 1 -1,0 -1,4 -0,4 -1,0 Utbetald lönesumma, skatteunderlag -1,1 -0,3 -1,5 -0,1 -1,7 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Enligt nationalräkenskapernas definition. 3Arbetslöshet 15–. 4Procent av arbetskraften. 6Avser juni föregående år t.o.m. juni aktuellt år. Källor: , och egna beräkningar. En viktig variabel för prognosen på skatt på arbete är utvecklingen av lönesumman i ekonomin. Utvecklingen av lönesumman 2013 blev -1,lägre än prognosen i budgetpropositionen . Konsumentprisindex, KPI, påverkar intäkterna då skiktgränserna styrs av KPI. Om lönerna i samhället ökar mer än KPI, hamnar en större andel av inkomsterna över skiktgränsen, vilket leder till högre skatteintäkter. KPI används även till att omräkna skattesatserna för skatt på energi. var KPI-utvecklingen betydligt svagare än vad som förväntades i budgetpropositionen . I stället för en uppgång om var KPI- utvecklingen negativ, -0,. BNP mäter den samlade efterfrågetillväxten i ekonomin. Utfallet för BNP-tillväxten 2013 var betydligt svagare mot vad som förväntades i budgetpropositionen . Hushållens konsumtion är en delkomponent inom BNP-måttet som påverkar intäkterna från såväl mervärdeskatt som punktskatter. För ett antal inkomsttitlar under inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, är de redovisade beloppen bedömningar, eftersom utfallen inte är kända för publiceringen av denna årsredovisning. Däremot är det totala beloppet för inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, ett fastställt utfall eftersom det avser de belopp som har betalats in till staten. Nedan redovisas berörda inkomsttitlar och tidpunkt för fastställt utfall. Om inte annat anges, avses alla inkomsttitlarna i inkomsttitelgruppen. 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1210 Arbetsgivaravgifter, 1218 1270 Särskild löneskatt, 1274 1280 Nedsättningar, 1283-1284 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1340 Avkastningsskatt, 1341-1342 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, 1411 1600 Restförda och övriga skatter 1620 Övriga skatter, hushåll 1630 Övriga skatter, företag 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer 1810 Skatter till andra sektorer För huvuddelen av ovanstående inkomsttitlar fastställs utfallet i samband med den slutgiltiga beskattningen , vilken blir känd . För arbetsgivaravgifter (inkomsttitel ) och mervärdesskatt (inkomsttitel ) fastställs utfallet , när skattedeklarationerna för juli blir kända. För inkomsthuvudgruppen 1600, Restförda och övriga skatter, fastställs utfallet inte förrän , beroende på omprövningar för hushåll (inkomsttitel ) och företag (inkomsttitel ). Detta innebär även att uppbördsförskjutningarna (inkomsttitel ) fastställs lika sent. Beloppen på inkomsttitlarna 1621, 1631 och 1911 är således fortfarande bedömningar för publiceringen av denna årsredovisning. Skillnad mellan beräknat utfall i årsredovisning för staten och slutligt utfall I tabell 2.7 redovisas skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutgiltigt utfall för åren 2007–2011. Skillnaden mellan budget och utfall har varierat mellan av utfallet för statens skatteintäkter. blev skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutgiltigt utfall , vilket motsvarar av statens skatteintäkter. Det förklaras till största delen av att skatt på kapital blev högre än beräknat. blev skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutgiltigt utfall , vilket motsvarar av statens skatteintäkter. Detta är i linje med prognos. blev skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutgiltigt utfall , vilket motsvarar av statens skatteintäkter. Det förklaras främst av att skatt på kapital blev högre än beräknat. blev skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutgiltigt utfall , vilket motsvarar av statens skatteintäkter. Skillnaden förklaras främst av att skatt på kapital blev högre än beräknat. Tabell 2.7 Totala skatteintäkter, skillnad mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutligt utfall -0,5 -0,8 -3,6 -2,3 -3,5 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,8 -1,3 Restförda och övriga skatter -0,6 -1,2 -1,2 -9,5 -9,5 -2,6 -3,0 Avgår: Avgifter till ålderspensionssystemet -0,1 -0,3 -0,2 -6,2 var utfallet för statens skatteintäkter 6,2 miljarder lägre i förhållande till budgeten . Detta motsvarar av statens skatteintäkter. Skillnaden mellan budget och utfall uppstår i huvudsak inom intäkterna från skatt på arbete och kapital. De totala skatteintäkterna 2013 beräknas uppgå till . Detta är lägre i förhållande till budget. Statens skatteintäkter, dvs. de totala skatteintäkterna exklusive EU-skatter, kommunalskatt och avgifter till ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till ca . Statens beräknade skatteintäkter är därmed lägre än i budgeten. De beräknade intäkterna 2013 för såväl skatt på arbete, kapital och konsumtion inklusive insatsvaror är lägre i förhållande till budget. Den beloppsmässigt största negativa avvikelsen, i förhållande till budget, återfinns inom skatteintäkter på konsumtion och insatsvaror. I avsnitten som följer förklaras avvikelserna mer utförligt. I tabell 2.8 nedan redovisas såväl skatteintäkter som inkomster samt avvikelser mot budget. För de skatteintäkter som ännu inte är slutgiltiga utfall (se föregående avsnitt) redovisas prognoser . Skatteintäkter är periodiserade skatter och skatteintäkternas utveckling har en direkt koppling till den ekonomiska utvecklingen och de skatteregeler som gäller för det aktuella året. Redovisningen är uppdelad på inkomsthuvudgrupperna skatt på arbete, skatt på kapital, skatt på konsumtion och insatsvaror samt restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatteintäkterna. Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatter som tillhör EU. Det kvarstående beloppet är den offentliga sektorns skatteintäkter, som i sin tur särredovisas på kommunsektorn, ålderspensionssystemet och staten. Tabell 2.8 Totala skatteintäkter och inkomster på statens budget, jämfört med statens budget Skillnad mot statens budget -9,0 -4,3 -1,1 -2,3 -0,3 -0,5 -203,4 -197,4 -0,3 -6,6 -0,1 -0,1 -4,7 -3,3 -0,8 -1,4 -1,6 -30,6 -30,4 -0,4 -31,0 -30,0 -0,4 -9,5 -24,7 Skatt på kapital, hushåll -3,7 -14,9 -20,0 -0,5 -1,2 -0,2 -0,2