prop · H2031d18 · 2014-10-23 00:00:00 — Andelen elever i grundsärskolan minskar /14 var 9 346 elever mottagna i grundsärskolan, vilket är en minskning med ca 300 elever jämfört med föregående år. Av eleverna var flickor och pojkar. Fördelningen mellan pojkar och flickor i grundsärskolan har varit i princip oförändrad mellan åren . Gruppen elever med autism eller autism- liknande tillstånd hör från /12 till målgrupp. blev grundsärskolan nioårig efter att tidigare ha varit tioårig (med den sista årskursen frivillig). Sammantaget har dessa förändringar troligen bidragit till att andelen elever i grundsärskolan minskat till /07 när den uppgick till . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 4.11 Andel elever av samtliga elever i obligatoriska skolformer som var inskrivna i grundsärskolan 2007/08– 2012/13 Källa: och egna beräkningar. I grundsärskolan arbetade 4 317 lärare 2013, vilket motsvarade 2 338 heltidstjänster. Av dessa var kvinnor och män. Jämfört med 2012 minskade antalet heltids- tjänster med ca 232 tjänster. Den totala kostnaden för grundsärskolan be- räknas 2013 ha uppgått till ca 4,0 miljarder, vilket är en minskning med jämfört med . Kostnaden per elev ökade dock . Utbildningen vid specialskolan är avsedd för de barn som inte kan gå i eller grund- särskolan på grund av dövhet eller hörselskada, dövblindhet, grav språkstörning eller synskada och ytterligare funktionsnedsättning. Staten är genom Specialpedagogiska skolmyndigheten huvudman för specialskolan samt för förskoleklass och fritidshem vid skolenheter med specialskola. Eleverna undervisas vid fem skolor med regionala upptagningsområden och tre riksrekryterande skolor. För specialskolan gäller läroplanen för specialskolan, förskole- klassen och fritidshemmet 2011. /14 gick 478 elever i specialskolan, vilket var 21 elever fler än föregående läsår. Antalet elever har dock minskat med den senaste femårsperioden. 2013/14 var flickor och pojkar. avslutade 43 elever årskurs 10 i specialskolan med ett genomsnittligt merit- värde på ca 140 meritpoäng. Antalet tjänstgörande lärare i specialskolan var 193 /14. Antalet tjänstgörande lärare har sjunkit som en följd av minskat elevantal. Lärartätheten, mätt i antalet heltidstjänster per 100 elever, var drygt 31, vilket var en minskning med ca tre heltidstjänster per 100 elever jämfört med föregående läsår. Kostnaden för specialskolan uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till , vilket är en minskning med sedan föregående år. Sameskolan ska ge en utbildning med samisk inriktning, som i övrigt motsvarar utbildningen i årskurs 1–6 i . Sameskolan har i uppdrag att förmedla det samiska samhällets och urfolket samernas språk, normer, värdegrund, traditioner och kulturarv till eleverna. Staten är genom Sameskolstyrelsen huvudman för sameskolan samt för förskoleklass och fritidshem vid skolenhet med sameskola. Det finns även integrerad samisk undervisning i kommunala grundskolor i årskurs 1–9. Sameskolstyrelsen får efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter avseende förskola. För sameskolan gäller läroplanen för sameskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011. gick 196 elever i sameskolan, varav 28 i förskoleklass. Av dessa var pojkar och flickor. Antalet elever ökade jämfört med föregående år, då 190 elever var in- skrivna i sameskolan. Sammanlagt deltog 161 elever i integrerad samisk undervisning vid 25 grundskolor, vilket är en ökning från 19 skolor året innan. Av dessa elever var pojkar och flickor. Förskola, förskoleklass och fritidshem finns i anslutning till alla de fem sameskolorna. gick 115 barn i förskola vid en skolenhet med sameskola, vilket var något fler än 2012. Andelen pojkar i förskola var och an- delen flickor . Antalet elever i fritids- hem vid sameskolorna ökade från 90 till 94 . Nationella ämnesprov har genomförts i årskurs 3 i svenska och matematik. Resultaten för flera av delproven i matematik ligger under riksgenomsnittet. Detta gäller även för några av delproven i svenska. De nationella ämnesproven i årskurs 6 har genomförts i svenska, matematik och engelska med bra resultat. Av skolornas elever uppnådde ett godkänt resultat. Sameskolstyrelsen hade 84 personer anställda 2013. Omräknat till heltidstjänster var det en ökning från 71 till 76 årsarbetare jämfört med föregående år. Av de anställda var kvinnor och män. Den totala kostnaden för sameskolan samt förskola och fritidshem i anslutning till sameskolan uppgick till , vilket är en ökning med . Kommunernas avgifter finansierar delvis platser inom sameskolans för- skola, förskoleklass, fritidshem och sameskola. Genomsnittskostnaden per elev i sameskola uppgick, inklusive barn i förskoleklass och fritidshem, till 2013, vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Fritidshemmet ska komplettera utbildningen i förskoleklassen samt och mot- svarande skolformer genom att stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Varje kommun ska erbjuda fritidshem t.o.m. vår- terminen det år då eleven fyller . Från och med höstterminen det år då eleven fyller får öppen fritidsverksamhet erbjudas i stället för fritidshem. För fritidshemmet gäller läroplanen för grund- skolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 (Lgr 11). För fritidshemmet gäller den del av läroplanen som anger skolans värdegrund och uppdrag samt i tillämpliga delar den del som anger övergripande mål och riktlinjer för verk- samheten. Antalet elever i fritidshem uppgick till totalt 425 900, vilket är en ökning med 14 645 elever jämfört med , som antalet fritidshem minskade med 138 och uppgick totalt till 4 178. Andelen barn i åldern 6–som gick i fritidshem 2013 var , vilket är en minskning jämfört med . har denna andel ökat . I åldern 10–var andelen elever som fick utbildning i fritidshem , en ökning med jämfört med . I likhet med den senaste femårsperioden var det för elever i åldern 6–marginellt högre andel pojkar i kommunala fritidshem och marginellt högre andel flickor i fristående fritidshem. har elevgruppernas storlek i fri- tidshemmen i genomsnitt ökat med , från 33,5 till 40,4 elever per avdelning. Antalet elever per avdelning ökade dock marginellt (0,3 procent- enheter). De kommunala fritidshemmen har ett genomsnittligt antal elever på 40,2 per grupp och de fristående fritidshemmen 42,0 elever per grupp. Antal elever per anställd 2013 var 12,9, vilket är en ökning med ca 0,5 elever jämfört med . Avseende personaltätheten är skillnaderna mellan de kommunala och de fristående fritids- hemmen små. I de kommunala fritidshemmen gick det i genomsnitt 12,8 elever per anställd jämfört med 13,3 elever per anställd i de fristående fritidshemmen. Andelen personal med pedagogisk högskoleexamen fortsätter att minska och uppgick . Skillnaden mellan kommunala och fristående fritidshem är stor, respektive . Den totala kostnaden för fritidshem uppgick till 2013, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per elev var 34 300 vilket var en ökning med . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Gymnasieskolan utgörs av utbildning inom skolväsendet som är avsedd att påbörjas av ung- domar efter avslutad grundskoleutbildning, eller motsvarande, fram till och med det första kalen- derhalvåret det år de fyller tjugo. Den är en fri- villig skolform som omfattar 18 nationella program, varav 12 yrkesprogram och 6 högskoleförbredande program med totalt 60 olika inriktningar. Inom de nationella pro- grammen kan det även finnas s.k. särskilda varianter som är godkända av . För de elever som inte är behöriga till de nation- ella programmen finns fem introduktions- program. Gymnasieskolan ska enligt skollagen ge en god grund för fortsatta studier och yrkes- verksamhet samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Gymnasieskolans huvuduppgift är enligt den nya läroplanen, som gäller för elever som börjat i gymnasieskolan , att för- medla kunskaper och skapa förutsättningar för att eleverna ska tillägna sig och utveckla kun- skaper. De högskoleförberedande programmen ska ge eleverna grundläggande högskolebe- hörighet. Yrkesprogrammen ska ge grund för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning. Eleverna på yrkesprogrammen ska ges möjlighet att läsa in grundläggande högskolebehörighet. Sådan behörighet är alltså inget krav för yrkes- examen utan en möjlighet för den enskilde. Elever, skolor och studievägar gick 330 200 elever i gymnasie- skolan, vilket är en minskning med drygt 21 000 elever eller jämfört med läsåret innan (se Diagram 4.12). I kommunala skolor, där elevantalet uppgick till 242 300 elever , var minskningen, . Även antalet elever i fristående gymnasieskolor minskade, från 91 500 till 85 100 elever, vilket är en minskning . Antalet elever i skolor med landstingskommunal huvudman har ökat med 70 elever, från 2 752 elever 2012 till 2 822 elever 2013. Statens skolverks prognos visar att elevminskningen kommer att fortsätta de kommande två läsåren med ca 15 000 elever totalt. Därefter kommer, enligt prognosen, elevkullarna återigen att öka. Diagram 4.12 Elevutveckling i gymnasieskolan 1997/98– /14 var andelen kvinnor i gymnasieskolan (vid mätningen ) och andelen män . Av eleverna i kommunala skolor var andelen kvinnor och andelen män . Motsvarande andelar för fristående skolor var kvinnor och män (se Diagram 4.13). Det är således, relativt sett, något fler kvinnor än män som studerar vid en fristående skola. Diagram 4.13 Elever i gymnasieskolan per huvudman, uppdelat på kön, /14 I och med att skollagen (2010:800) började tillämpas ersattes skola som organisatorisk enhet med begreppet skolenhet. Från och med /13 sker insamlingen av uppgifter till den officiella statistiken per skolenhet. Förändringen medför att de uppgifter om skolenheter som presenteras från och med /13 inte är jämförbara med tidigare uppgifter om skolor på gymnasienivå. fanns det 1 346 skolenheter (se Tabell 4.2), vilket innebär att antalet skolenheter har ökat med närmare 100 skolenheter jämfört med /13. Antalet skolenheter med huvudman var 869 /14, vilket innebär en ökning med närmare 120 skolenheter jämfört med /13. Skolenheter med enskild huvudman uppgick samma läsår till 460, vilket innebär en minskning med 25 skolor. Tabell 4.2 Skolenheter i riket För skolenheter med huvudman har andelen ökat från till av samtliga skolenheter medan andelen skolenheter med fristående huvudman har minskat från till . Resterande 17 skolor hade landstingskommunal huvudman, vilket är samma som föregående läsår. De kommunala gymnasieskolorna är i genomsnitt större, sett till antal elever, än de fristående. I och med övergången till begreppet skolenhet har dock antalet elever i genomsnitt per skolenhet minskat i de kommunala skolorna. började 101 667 elever i gymnasieskolans årskurs 1 . Av dessa nybörjarelever började på ett yrkesprogram, vilket är en minskning jämfört med föregående år. Minskningen har dock avstannat i förhållande till den minskning som skett efter genomförandet av gymnasiereformen 2011. Vidare började av eleverna ett högskoleförberedande program och ett introduktionsprogram. I förhållande till /13 är andelen elever på högskole- förberedande program i princip oförändrat medan andelen elever på introduktionsprogram ökat med knappt en procentenhet, vilket i huvudsak beror på att fler elever går på språkintroduktion. Av de totalt 330 200 eleverna i gymnasie- skolan /14 gick på ett 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 högskoleförberedande program, på ett yrkesprogram och på ett introduktionsprogram. I för- hållande till föregående år har andelen elever som läser ett yrkesprogram på programnivå varit . har andelen elever på högskoleförberedande program ökat. Andelen elever på introduktionsprogram har minskat . deltog 5 999 elever i gymnasial lärlingsutbildning (baserat på antalet elever med utbildningskontrakt), vilket motsvarar av alla elever på yrkesprogram. inleddes en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Det sista intaget i försöksverksamheten gjordes , varefter utbildningen blev en permanent del av gymnasieskolan. Antalet elever i gymnasial lär- lingsutbildning har minskat efter att försöks- verksamheten avslutats. Elevantalet i årskurs 1 har dock ökat , från 1 343 och 1 201 till 1 600 . Indikator: Resultat på nationella prov Nationella prov finns för ett urval av ämnen. Proven är en indikator på måluppfyllelse men prövar inte samtliga delar och mål i ämnena. Det mått som här redovisas är andelen elever som har fått minst provbetyget Godkänt respektive E i respektive ämne. För elever som började i gymnasieskolan omfattade det nationella prov- systemet kursprov i kurserna Engelska A och B, Matematik A, B, C och D samt Svenska och Svenska som andraspråk B. Endast proven i A- kurserna i engelska och matematik samt i Svenska och Svenska som andraspråk B genom- fördes obligatoriskt på samtliga nationella eller specialutformade program. De flesta elever gen- omförde det nationella provet i Matematik A och Engelska A i årskurs 1 eller 2. Antalet elever som har genomfört dessa nationella prov är därför mycket få varför någon statistik som är jämförbar inte redovisas här. I Svenska B nådde av eleverna godkänt resultat och fick provbetyget Väl godkänd eller Mycket väl godkänd. Resultaten är därmed i nivå även om andelen elever som nådde de högre betygsnivåerna är något lägre. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lyckades kvinnor betydligt bättre än män, medan resultatskillnaderna mellan elever med svensk respektive utländsk bakgrund var relativt liten i Svenska B. För eleverna som började gymnasieskolan eller senare används i stället nationella prov som tagits fram utifrån de nya ämnesplanerna. finns det nationella prov framtagna för kurserna Engelska 5 och 6, Matematik 1a, b och c, 2a, b och c och 3b och c samt Svenska 1 och 3 och Svenska som andraspråk 1 och 3. Andelen elever som klarade de inledande kursproven i matematik var större än . Störst andel elever med godkänt provbetyg (minst betyget E) fanns bland de elever som läst Matematik 1c. Av de elever som skrev provet fick minst godkänt provbetyg att jämföra . Matematik 1c är den inledande kursen på de tekniska och naturvetenskapliga programmen. Matematik 1a är den inledande matematikkursen på yrkesprogrammen i den reformerade gymnasieskolan. Andelen av dessa elever med minst godkänt provbetyg var , vilket är en kraftig ökning jämfört med då av eleverna fick godkänt provbetyg. Enligt kan en möjlig förklaring till att skillnaderna är så stora vara att lärares kunskaper om kurserna har ökat. En annan förklaring skulle kunna vara att lärare och elever fått större kännedom om proven eftersom de kunde ta del av de gamla proven . var första gången för både lärare och elever med kursprov i den nya gymnasieskolan som infördes . Matematik 1b är den inledande matematik- kursen på samhällsvetenskapsprogrammet, eko- nomiprogrammet, humanistiska programmet och estetiska programmet. Andelen elever med minst godkänt provbetyg i Matematik 1b var att jämföra . I Engelska 5 och Svenska 1 fick respektive av de elever som gjorde provet minst provbetyget E, vilket är en liten ökning respektive en liten minskning jämfört med . Provresultaten är i stort sett desamma både för kvinnor och för män vad gäller kursproven som gjordes . större på kursproven i Svenska B och Svenska 1, (se Diagram 4.14). Diagram 4.14 Andel elever som fått minst betyg E i nationella prov i Engelska 5, Matematik 1a–c och Svenska 1, vt 2013 per kön Svenska som andraspråk 1 Alla elever ska ges förutsättningar att nå de nationella målen. Den genomsnittliga betygs- poängen, dvs. det genomsnittliga värdet av alla betyg som redovisas i elevens slutbetyg (exklusive utökad kurs), är en indikator på uppfyllelse av detta mål. Den genomsnittliga betygspoängen i gymnasieskolan var 14,0 av maximalt 20 poäng för samtliga elever som fick slutbetyg /13. Det är i nivå med utfallet (se Diagram 4.15). Diagram 4.15 Genomsnittlig betygspoäng i gymnasieskolan 1998/99–2012/13 Det fanns könsskillnader i betygsresultaten. var den genomsnittliga betygs- poängen för kvinnor 14,7 poäng och för män 13,3 poäng, vilket är samma värden som föregående år. Kvinnor med svensk bakgrund hade i genomsnitt 14,9 poäng medan kvinnor med utländsk bakgrund hade 13,8 poäng. Mot- svarande för män var 13,4 respektive 12,5 poäng, vilket även det är samma värden som föregående år. Liksom när det gäller resultaten på de nationella proven var kursbetygen högre i svenska och engelska än i matematik (se Diagram 4.16). är betygen i kurser i engelska, matematik och svenska som är obligatoriska för alla program högre än nivån enligt de nationella proven. Det är dock viktigt att notera att det inte är samma elever som gjort de nationella proven som fått slutbetyg. Många elever gör de nationella proven i den inledande kursen i ämnet under den första eller andra årskursen i gymnasieskolan. Diagram 4.16 Andel elever som fått minst betyget Godkänt i Engelska A, Matematik A, Svenska B resp. Svenska som andraspråk B i slutbetyg vt 2013 Av alla elever som fick slutbetyg hade läst ett utökat program, dvs. läst fler kurser än vad som ingick i deras fullständiga program. Detta var i nivå med andelen 2012 (). Andelen elever med slutbetyg som läst reducerat program, dvs. som på grund av studiesvårigheter har befriats från under- visningen i en eller flera kurser, är fortsatt låg och har fortsatt att minska, från 2013. En förklaring till minskningen kan vara att det krävs slutbetyg från ett fullständigt program för att uppnå grundläggande behörighet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Indikator: Andel elever med slutbetyg Det är viktigt att alla ungdomar ges förut- sättningar att fullfölja en gymnasial utbildning inom utsatt tid. Utbildningen i gymnasieskolan pågår normalt . Det är dock inte alla elever som klarar studierna . Av de som började i gymnasieskolan hade fått slutbetyg , dvs. Andelen elever som fått slutbetyg inom tre års studier i gymnasieskolan har varit i stort sett oförändrad (se Diagram 4.17 för utvecklingen ). Diagram 4.17 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2004– 2010 som fått slutbetyg Kvinnor som började fick slutbetyg i högre grad än män, jämfört med . Elever på studieförberedande program fick slutbetyg i större utsträckning än elever som gått yrkesinriktade program. Andelen elever som var nybörjare 2010 på ett studieförberedande program slutförde sin utbildning varierar mellan . Motsvarande andelar för de yrkesinriktade programmen är mellan . Att fler inte får slutbetyg beror delvis på att många elever har bytt program , vilket förlänger studietiden med ett och . Att fler inte får slutbetyg är också en följd av att många elever inte är tillräckligt förberedda för gymnasiestudier och börjar sin gymnasietid på ett individuellt program (nu introduktions- program). Av de elever som började på ett individuellt program 2009 hade fått slutbetyg från något program efter 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Av nybörjarna i gymnasieskolan 2009 studerade på ett individuellt program. Av nybörjarna 2008 fick slutbetyg , och . Indikator: Andel elever som uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning För att kunna antas till en högskoleutbildning krävs så kallad grundläggande behörighet. För elever som började gymnasieskolan krävdes slutbetyg från ett fullständigt nationellt eller specialutformat program. Dessutom krävdes betyget Godkänt i minst 2 250 av de 2 500 gymnasiepoäng som ett fullständigt pro- gram omfattar. Detta innebär att elever med reducerat program inte kan få grundläggande behörighet. Dessutom krävdes det lägst betyget Godkänt i kurserna Svenska eller Svenska som andraspråk A och B, Engelska A och Matematik A. Av alla elever som började i gymnasieskolan , vilket är den sista årskullen som läser enligt läroplanen , hade uppnått grundläggande behörighet , vilket är en ökning jämfört med föregående elevkull (se Diagram 4.18). Kvinnor uppvisar ett bättre resultat än män, då uppnådde sådan behörighet att jämföra av männen. Elever med utländsk bak- grund lyckades i lägre grad än övriga elever att uppnå den grundläggande behörigheten, 43 pro- cent jämfört , vilket är en liten ökning för båda elevgrupperna. Diagram 4.18 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2005– 2010 som uppnått grundläggande behörighet Av nybörjarna på studieförberedande program 2010 uppnådde grundläggande behörighet . Motsvarande andel av nybörjarna på yrkesinriktade program var . Spridningen mellan programmen är dock stor (se Diagram 4.19). Det förekommer skillnader i resultat mellan könen inom respektive nationellt program. Bland nybörjarna 2010 har kvinnor i högre utsträckning än män nått grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier. Detta gäller för samtliga program med undantag för bygg-, el- och energiprogrammen. Där har män i större utsträckning än kvinnor nått grundläggande behörighet. Diagram 4.19 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2010 som fått slutbetyg , efter grundläggande behörighet eller ej och program6 BF BP EC EN ES FP HP LP MP NP NV OP SP TE Alla Av de knappt 95 600 elever som fick ett slutbetyg från gymnasieskolan , oavsett hur länge de gått i gymnasieskolan, upp- nådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning. Det är en liten minskning jämfört med läsåret före och även lägre än bland elevkullen . Bland kvinnorna var andelen behöriga till högskolan och bland männen . Sammantaget hade av rikets invånare som fyllde uppnått grundläggande behörighet inom gymnasie- skolan, en andel som varierade mellan mellan kommunerna. Detta innebär att genomsnittet är oförändrat i förhållande till föregående år, men att både det lägsta och det högsta värdet bland kommunerna har minskat från 2012. Byte av program, avbrott och studieuppehåll Programbyten, liksom avbrott och studieuppehåll, är vanliga orsaker till förlängd studietid för många elever i gymnasieskolan. Av de drygt 105 000 elever som var nybörjare i gymnasieskolan hade knappt 13 6NV=naturvetenskapsprogrammet, SP=samhällsvetenskapsprogrammet, TE=teknikprogrammet, ES=estetiska programmet, BP=bygg- programmet, EN=energiprogrammet, HV=hantverksprogrammet, NP=naturbruksprogrammet, IP=industriprogrammet, OP=omvårdnadsprogrammet, EC=energiprogrammet, LP=livsmedels- programmet, BF=barn- och fritidsprogrammet, HP=handels- och administrationsprogrammet, MP=medieprogrammet, FP=fordons- programmet, HR=hotell- och restaurangprogrammet 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 procent bytt program . Det är vanligare att män byter program än kvinnor. Av nybörjarna 2012 bytte av männen och av kvinnorna program året efter. Andelen elever som bytt från ett nationellt program har minskat med lite , även om det avrundade värdet fortsatt är . Det är också fortsatt något vanligare att elever som börjat på yrkesprogram byter, än de som börjat på högskoleförberedande program. Av de som var nybörjare i årskurs 1 på ett yrkesprogram /13 hade bytt program , vilket är mindre än elevkullen innan. Av eleverna som började i årskurs 1 på högskoleförberedande program 2012/13 hade bytt program, vilket också är en minskning med en knapp procentenhet. Precis som är det vanligast att elever byter till samma programtyp som de började på, dvs. från ett yrkesprogram till ett annat, respektive från ett högskole- förberedande program till ett annat. Ett introduktionsprogram syftar till att förbereda för studier på ett annat program eller för yrkesverksamhet. Av nybörjarna på introduktionsprogram i årskurs 1 hade bytt utbildning . Störst andel, , hade bytt till ett yrkesprogram, till ett högskoleförberedande program och till ett annat introduktions- program. Skillnaderna är stora mellan programmen, men de har också vitt skilda syften. I många fall innebar bytet att eleven började om i årskurs 1 på den nya utbildningen, vilket innebär ett extra studieår. Det förekommer även att elever byter program senare under sin gymnasietid. Av nybörjarna i årskurs 1 /13 återfanns , ca 4 200 elever, inte i gymnasieskolan efterföljande läsår, vilket är en ökning och ca 600 elever.