prop · H2031d2 · 2014-10-23 00:00:00 — Även ett ändrat utfall för nettoköp av mark- och fastigheter bidrog till det uppreviderade finansiella sparandet. Prognosen för kommunsektorns finansiella sparande har reviderats ned något 2014, men har reviderats upp för resten av prognosperioden (se tabell 10.10). beror nedrevideringen på förändringar i prognosen för statsbidragen och 129 Långfristiga skulder har en löptid på längre än . Skulder till banker och kreditinstitut är oftast långfristiga. Prognosen för det ekonomiska resultatet har reviderats upp . Skatteinkomsterna har reviderats upp 2015– 2018 till följd av en förändrad prognos över den makroekonomiska utvecklingen och de reformer på skatteområdet som föreslås i denna pro- position. Statsbidragen har reviderats upp kraftigt , främst till följd av regeringens föreslagna satsningar på arbets- marknads- och välfärdsområdet, samt en upp- reviderad prognos för antalet asylsökande. Tabell 10.10 Kommunsektorns finanser 2013–2018. Förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Källor: och egna beräkningar. Övriga inkomster är uppreviderade för samtliga prognosår, vilket beror på en höjning av beräkningen för kapitalförslitningen (på grund av det nya nationalräkenskapssystemet) och av mervärdesskattekompensation från staten. På utgiftssidan har den kommunala konsum- tionen anpassats till de högre inkomsterna och har reviderats upp samtliga år. Bland de övriga utgifterna är det bl.a. investeringarna som har reviderats upp jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Detta beror främst på det nya regelverket för nationalräkenskaperna och på att beslut har fattats om ett antal större investeringar avseende akademiska sjukhuset i och utbyggnad av tunnelbanan i . Skillnaden mellan finansiellt sparande och resultat beror främst på revideringar av investeringar. Den kommunfinansierade sysselsättningen har reviderats upp påtagligt i förhållande till prognosen i vårpropositionen. har justerat den modell som används för att beräkna antalet kommunfinansierade sysselsatta i näringslivet. Detta har, tillsammans med andra utfallsrevideringar, höjt den kommunfinansierade sysselsättningen med ca 8 000 personer 2013. Modelljusteringen innebär att nivån blir högre även under prognosåren. har den kommunfinansierade sysselsättningen sammantaget reviderats upp med 6 000 personer. har syssel- sättningen reviderats upp med 34 000 personer. Revideringen av prognosen beror utöver modelljusteringen bl.a. på en starkare utveckling av det kommunala skatteunderlaget och högre skatteinkomster jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Därutöver har statsbidragen reviderats upp, både till följd av de satsningar på kommunsektorn som föreslås i denna proposition, däribland införande av traineejobb och extratjänster, samt till följd av ökade kommunala utgifter för flyktingmottagande och integrationsåtgärder. Demografiska utmaningar i storstadsområdena befolkning har ökat kraftigt . Större delen av ökningen har skett i de tre storstadsområdena130 och framför allt i Stor- . bor 3,8 miljoner personer i storstadsområdena, vilket är drygt 850 000 fler än 1990. Befolkningstillväxten förväntas vara snabb även de kommande 15 åren och befolkning kommer enligt Statistiska central- byråns senaste befolkningsprognos att öka med drygt 1 miljon personer till 10,8 miljoner personer 2030. Av dem kommer drygt 4,5 miljoner bo i storstadsområdena, vilket är en ökning med cirka 700 000 personer jämfört med . Bara i beräknas befolkningen öka med drygt 400 000 personer till 2030 (se diagram 10.9). Diagram 10.9 Befolkning i –2030 90 92 94 96 98 00 02 04 06 Källor: och egna beräkningar. För att möta denna snabba befolkningsökning är det viktigt att infrastrukturen anpassas och att antalet bostäder ökas. 130 Med storstadsområden avses , och . Grupperingen av kommuner tillhörande respektive storstadsområde bygger på arbetspendling, flyttning mellan centralkommun och kranskommuner samt befintlig planeringssamverkan. Diagram 10.10 Investeringar i kommunsektorn som andel av BNP 1994–2012 Investeringar inkl bolag /BNP Investeringar exkl bolag /BNP Källor: och kommuner och landsting. Det senaste årtiondet har investeringsnivån också ökat i kommunsektorn och en stor andel av investeringarna sker i kommunala bolag (se diagram 10.10). Investeringarna har till stor del varit möjliga att finansiera tack vare en gynn- sam skatteunderlagsutveckling och statsbidrags- tilldelning. I samband med finanskrisen bidrog tillfälliga statsbidrag och en låg ränta till att hålla investeringsnivån på en hög nivå. Under 1990- talskrisen minskade däremot statsbidragen, som räntan var hög, vilket ledde till en minskad investeringsnivå som andel av BNP. Den höga bestående investeringstakten ökar kraven på goda resultat i exempelvis Stor- , där det investeras mest (se diagram 10.11). Diagram 10.11 Investeringar i kommuner 2009 och 2013 exklusive bolag (ovägda medelvärden) Källa: Statiska centralbyrån. Resultaten i kommunsektorn har varit goda (se diagram 10.6) och är högre per invånare i storstäder och större städer än i glesbygdskommuner, där investeringsbehovet är lägre. Till stor del beror dock de goda resultaten på tillfälliga engångsintäkter. Trots de goda resultaten har kommunsektorns skulder ökat. Diagram 10.12 Långfristiga skulder 2000–2013 Källa: , räkenskapssammandrag för kommuner och De långfristiga skulderna har ökat både i kommuner och i landsting (se diagram 10.12). De har framför allt ökat i kommunerna i och (se diagram 10.13). Diagram 10.13 Långfristiga skulder i kommuner 2009 och 2013 (ovägda medelvärden) Det pågår en rad projekt för att möta befolkningsutvecklingen i storstäderna. Bland annat har det beslutats om omfattande utbyggnad av tunnelbanan och ett ambitiöst bostadsbyggande i Stor- . De beslut som redan har tagits om infrastruktur och bostadsbyggande tyder tillsammans med de framtida befolknings- prognoserna på att det även på kommer att krävas stora kommunala investeringar i storstadsområdena i framför allt ny infrastruktur och nya lokaler. bedömer exempelvis i sin långsikts- analys att kommunen kommer att behöva bygga uppemot 50 nya skolor och annan infrastruktur. I samband med det kommer kommunen att behöva öka sin låneskuld. Liknande slutsatser har dragits av andra snabbväxande kommuner i . Lån, garantier och beställningsbemyndiganden 11 Lån, garantier och beställningsbemyndiganden –Den totala låneramen för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet föreslås uppgå till 37,9 miljar- der kronor 2015, vilket är en minskning med jämfört med . –Den totala kreditramen för rörelsekapital föreslås uppgå till 2015, vilket är en minskning med 3,1 miljar- der kronor jämfört med . –föreslår regeringen beställnings- bemyndiganden som uppgår till totalt , vilket är en ökning med jämfört med . I detta avsnitt redovisas förslag till låneramar, räntekontokrediter och bemyndigande att över- skrida anslag samt en sammanfattande redo- visning av utlåning, övriga kreditramar, garantier och beställningsbemyndiganden . 11.1Finansiering av anläggningstillgångar och rörelsekapital Enligt 7 kap. 1 § budgetlagen (2011:203) beslutar om en total låneram i för investeringar i anlägg- ningstillgångar som används i statens verk- samhet. Vidare beslutar om en total kreditram i för att täcka behovet av rörelsekapital i statens verksamhet enligt 7 kap. 4 § samma lag. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 37 . Skälen för regeringens förslag: I tabell 11.1 redovisas de för varje utgiftsområde beräknade sammanlagda låneramarna för investeringar i anläggningstillgångar i statens verksamhet . Den totala låneramen utgör summan av lån för detta ändamål som regeringen och myndig- heterna under regeringen högst får ha i . Beloppen för respektive utgiftsområde är preliminära eftersom regeringen normalt fastställer respektive myndighets låneram i samband med att regleringsbreven beslutas. Beloppet för respektive utgiftsområde innefattar också tidigare tagna lån. Jämfört med den låneram som beslutade innebär förslaget till låneram en minskning med , vilket motsvarar . Den genom- snittliga ökningstakten för låneramen 2000–2014 har uppgått till . Minskningen 2015 kan härledas till främst två utgiftsområden. Låneramen för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap minskas med ca , vilket är en justering tillbaka till den nivå som ramen låg på 2013. Vidare minskas låneramen för utgifts- område 22 Kommunikationer med ca 320 mil- joner kronor. Myndigheternas totala skuld avseende investeringar i anläggningstillgångar uppgick till , vilket är ca mer än 2013. Regeringen beräknar att det behövs en total låneram på , varav ca inledningsvis inte kommer att fördelas till myndigheterna. 30/6 2014 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, Anm.: 7:e AP-fonden behandlas som övrig kredit och ingår därför inte i tabellen. 1 Låneramarna har fördelats till de utgiftsområden som de tillhör i statens budget . 2 Exklusive och ombudsmän. Källor: och egna beräkningar. I diagram 11.1 visas utvecklingen av lånevolymen . Diagram 11.1 Myndigheternas kollektiva låneram – Källor: och egna beräkningar. I tabell 11.2 visas utvecklingen av nyttjande- graden av beslutade låneramar, dvs. faktisk upp- låning i förhållande till den totala beslutade låne- ramen, . Tabell 11.2 Investeringslån och låneramar 2002–2014 Lån 30/6 Anm.: Exklusive ,, ombudsmän samt . Källor: och egna beräkningar. Lånevolymen ökade med , medan nyttjandegraden ökade till . Det bör också observeras att upplåningen i regel ökar , varför nyttjande- graden som ovan redovisats , och som avser , bedöms vara lägre än nyttjandegraden vid utgången av . Regeringens målsättning är att nyttjandegraden, i enlighet med vad finansutskottet uttalat (bet. 2009/10:FiU1), ska fortsätta att öka. har nyttjandegraden legat strax i halvårsjämförelsen. är första gången som statens totala låneram kommer att minska i omfång jämfört med föregående år, vilket pekar mot en höjning av nyttjandegraden det kommande budgetåret. beräknas låneramarna motsvara av förslaget till de totala takbegränsade ut- gifterna. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst 14 . Skälen för regeringens förslag: Myndigheterna placerar överskottslikviditet och finansierar sitt behov av rörelsekapital i . Respektive myndighet har för dessa ändamål ett räntekonto med kredit. Storleken på räntekontokrediten varierar, men ligger normalt i intervallet 5–av summan av respektive myndighets anslag, bidrag och avgiftsinkomster. De beräknade kredit- ramarna redovisas per utgiftsområde i tabell 11.3, tillsammans med det totala saldot och bruttoskulden på räntekontona . Vid beräkningen av bruttoskulden ingår endast de myndigheter som hade ett positivt saldo på räntekontot och som således utnyttjat sin kredit. Av den andra kolumnen i tabell 11.3 framgår att flera myndigheter hade en betydande inlåning på sina räntekonton. En anledning till detta kan vara det anslags- sparande som flera myndigheter har byggt upp. Den stora inlåningen kan också bero på att det inom den avgiftsfinansierade verksamheten uppstår en likviditet som placeras på ränte- kontot. Endast 17 av de drygt 200 myndigheter som har räntekonton med kredit i Riksgälds- kontoret utnyttjade sin kredit per ; dock hade 39 myndigheter utnyttjat sin kredit , vanligtvis strax före utbetalningarna till räntekontot. Merparten av myndigheterna har stadigvarande överskott på sina räntekonton. Myndigheterna under utgiftsområde 22 Kommunikationer har ökat sin inlåning hos från till , vilket motsvarar . Myndig- heterna under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning har till 2015 minskat sitt behov av räntekontokredit med jämfört med . 30/6 2014 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, Areella näringar, landsbygd Anm.: 7:e AP-fonden behandlas som övrig kredit och ingår därför inte i tabellen. 1 Räntekontokrediterna har fördelats till de utgiftsområden som de tillhör i statens budget . 2 Ett negativt belopp för saldo innebär en behållning i . 3 Exklusive och ombudsmän. Källor: och egna beräkningar. Beslutade kreditramar för myndigheternas räntekonton uppgick till sammanlagt . Regeringen föreslår att de sammanlagda kreditramarna för myndig- heternas räntekonton får uppgå till högst 2015, varav ca 0,1 mil- jarder kronor inledningsvis inte kommer att fördelas till myndigheterna. Den totala ramen kommer därigenom minska med 3,1 miljarder kronor jämfört med den ram som beslutade . Av 6 kap. 3 § budgetlagen 2011:203 följer att regeringen får besluta om utlåning som finansieras med lån i upp till det belopp som har beslutat om. Totalt uppgick utlåningen till . Utlåningen i form av översikt över den utlåning som finansieras med lån i . Utöver den utlåning som redovisas i tabellen hade även lånat ut till för att tillgodose behovet av valutareserv. Även beräknas en utlåning om till . Det bilaterala lånet till , som per uppgick till , betalades tillbaka till . Förslagen till beslut om nya eller ändrade ramar för utlåning som finansieras med lån i redovisas i respektive utgifts- områdesbilaga. Tabell 11.4 Statlig utlåning Lån till Island2, 3, 4 Lån till Irland2,5 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117. Kreditramen för Svensk- Danska broförbindelsen är exklusive räntor och mervärdesskatt. 2Baserat på växelkurs SEK-EUR 30/6 2014. 2010/11:132, bet. 2010/11:FiU36, rskr. 2010/11:310. 4I löste lånet. 2011/12:119, bet. 2011/12:FiU41, rskr. 2011/12:209. 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436. 2007/08:1, bet. 2007/08:Fiu11, rskr. 2007/08:24. 2008/09:86, bet. 2008/09:NU12, rskr. 2008/09:125. Källor: och egna beräkningar. I 7 kap. 1–5 §§ budgetlagen anges de villkor som gäller för finansiering av statens investeringar och utlåning. Av 7 kap. 6 § samma lag följer att för en viss myndighet eller för en viss anskaffning kan besluta att finansiering ska ske på annat sätt än vad som följer av 7 kap. 1–5 §§. I detta avsnitt redogörs för de lån och kreditramar som dels beslutat om, dels föreslås besluta , med stöd av 7 kap. 6 § budgetlagen. Totalt uppgick upplåningen i med stöd av sådana övriga kreditramar till . kreditutnyttjande var störst och uppgick till . I tabell 11.5 redovisas övriga kreditramar i Riksgälds- kontoret. Förslagen till beslut om nya eller ändrade kreditramar i redo- visas i respektive utgiftsområdesbilaga. Tabell 11.5 Övriga kreditramar 2015 Anm.: har inom beslutade ramar även möjlighet att låna utanför . 1Visar nettot av skulden för de myndigheter som har flera kreditramar. 2Utöver de krediter som redovisas i tabellen föreslås i respektive utgiftsområdesbilaga en kredit om i för utnyttjande vid krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden, samt en obegränsad låneram för . 3Utöver den kredit som föreslås i respektive utgiftsområdesbilaga medges Kammarkollegiet en övrig kredit utifrån prop. 1995/98:105, bet. 1995/96:FiU11, 1995/96:191. Källor: och egna beräkningar. Statens garantiåtaganden omfattar huvudsakligen insättningsgarantin och investerarskyddet, garantier till banker, kreditgarantier, garantier om tillförsel av kapital samt pensionsgarantier. En samlad och utförlig redovisning av den statliga garantiverksamheten ges i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2013 (skr. 2013/14:101). I tabell 11.6 redovisas om- fattningen av de statliga garantiåtagandena per och en översiktlig samman- ställning över begärda garantiramar 2015. Förslagen till beslut om garantiramar återfinns i respektive utgiftsområdesbilaga. Normalt ställs krav på kostnadstäckning vid hanteringen av statliga garantier. Enligt 6 kap. 4 § budgetlagen krävs att en avgift tas ut som motsvarar den förväntade kostnaden för garantin. Detta innebär att förlustrisken för varje garanti eller grupp av garantier ska beräknas. Utifrån detta bestäms en avgift för garantin som debiteras garantitagaren. kan dock besluta att en lägre eller ingen avgift ska debiteras för ett visst åtagande. Till den del full kostnadstäckning inte erhålls från garantitagaren är det fråga om en statlig subvention som ska belasta ett anslag. Avgiftsinkomster, och i förekommande fall anslagsmedel, motsvarande subventionen, redovisas på ett konto, en så kallad garantireserv, i . Till reserven förs också eventuella återvinningar från tidigare infriade garantier. Konstaterade förluster i garantiverksamheten ska täckas med medel från garantireserven. Garantiverksamheten ska således vara självbärande. Tabell 11.6 Garantiramar och utfärdade garantier 30/6 2014 30/6 2013 Garantier till banker m.fl. för Kreditgarantier till företag i fordonsklustret för lån i Europeiska investeringsbanken för omställning till Nordiska investeringsbanken, garantier för Nordiska investeringsbanken, garantier för Sidas biståndsgarantier och garantier för lån inom ramen för IV Bis och Tabell 11.7 Garantiramar och utfärdade garantier Kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, av lösen av kommunala borgensåtaganden samt för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning Kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (förvärvsgarantier) 1Regleras i lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 2Åtagandet för insättningsgarantin per och avser utfall respektive preliminärt utfall . Maximalt ersättningsbelopp är per kund och bank. 3Regleras i lagen (1999:158) om investerarskydd. 4Regleras i lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. Regeringen har genom förordningen (2008:819) om statliga garantier till banker m.fl. beslutat en garanti- ram på . Denna garanti stängdes för nyteckning . 5Av beslutad garantiram, regeringen har valt att inte vidarefördela garantin till . 6Förordningen (2009:19) om lån till företag i fordonsindustrin upphörde att gälla (SFS 2013:161). 7Garantiramen för projektinvesteringslån uppgår till och garantiramen för miljöinvesteringslån uppgår till (prop. 2003/04:162, bet. 2004/05:FiU15, rskr. 2004/05:16). Omräkningen till kronor är gjord med slutkurs för euro (9,1965) respektive (8,7577). 8Åtagandet för pensionsgarantier per och avser 2013 respektive 2012. Omfattar upparbetade avtalspensioner för de som var anställda när statliga myndigheter bolagiserats, t.ex. Posten och Akademiska hus. 9Av garantiramen utgör Sidas biståndsgarantier 10 och IV Bis och . Omräkningen till kronor är gjord med slutkursen för euro (9,1965) respektive (8,7577). 10Av de utstående garantierna per och avser respektive garantier för lån . Garantibeloppet för denna del ökar i takt med att bygget fortskrider. Det totala garantibeloppet för dessa garantier per och är respektive . Differensen mellan utestående och utlovat garantibelopp per och är därmed respektive . 11Garantikapital avser obetald del av redan tecknat aktiekapital. Vid anfordran från den legala enhet där aktiekapitalet tecknats ska den obetalda delen inbetalas utan fördröjning. Beloppet utgörs av åtaganden gentemot Afrikanska , Asiatiska , utvecklingsbank, Europeiska , Europeiska investeringsbanken, Internationella återuppbyggnads och , , Multilaterala investeringsgarantiorganet, Nordiska investeringsbanken samt Eurofima. Aktierna i järnvägsfinansieringsbolaget har förvaltats av affärsverket till , då förvaltningen överfördes till () i samband med avvecklingen av affärsverket. Aktiekapitalet i har utökats sedan tillkomsten av bolaget 1956. Den senaste nyemissionen ägde rum . Garantiåtagandet gentemot Eurofima uppgår per till varav en garantiram på har beslutats av (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU36, rskr. 1992/93:116). Resterande åtagande om uppstod i samband med emissionen 1997 då aktierna förvaltades av affärsverket . Källor: Utfallsbeloppen är hämtade från , , och . Statens totala utestående garantiåtaganden, exklusive garantikapitalet, hade fram t.o.m. minskat med ca jämfört med samma tidpunkt föregående år. Den beslutade garantiramen avseende kreditgaranti till AB uppgick till . I denna proposition begär inte regeringen någon garantiram avseende detta bolag. Utestående garantier till banker m.fl. med anledning av skuldförbindelser minskade från ca till ca . Vid den senare tidpunkten var det endast som hade utestående garanterade lån. Minskningen beror på att samtliga återstående garanterade lån har förfallit eller återköpts. Banks sista garanterade lån förfaller . De utestående kreditgarantierna till Konsortiets upplåning minskade De utestående exportkredit- och investerings- garantierna minskade med sammanlagt ca mellan och . Summan av utfärdade garantier inom Sidas biståndsgarantier och garantier för lån inom ramen för IV Bis och hade minskat med sammanlagt ca . De utfärdade garantierna för garantikapitalet uppgick till ca 115 miljarder Enligt 6 kap. 1 § första stycket budgetlagen får regeringen, för det ändamål och intill det belopp som beslutat för budgetåret, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det budgeten avser. I respektive utgiftsområdesbilaga motiverar regeringen behovet av bemyndiganden och föreslår att ska besluta om sådana. På anslagsnivå redovisas vidare information om bl.a. nya och infriade åtaganden –2015. I tabell 11.7 görs en sammanfattning av de begärda bemyndigandena . I kolumnen Ingående åtaganden redovisas de åtaganden som staten vid ingången av 2015 beräknas ha i form av beställningar av varor och tjänster, beslut om bidrag m.m. I nästa kolumn anges de nya åtaganden av denna typ som staten förväntas göra 2015. Kolumnen Infriade åtaganden visar åtaganden som regeringen ingått och som förväntas bli betalda 2015. Kolumnen Utestående åtaganden utgör summan av ingående och nya åtaganden, med avdrag för infriade åtaganden. I den sista kolumnen, Begärda bemyndiganden, redovisas om- fattningen av de bemyndiganden som regeringen begär under de olika utgiftsområdena i denna proposition. Bemyndigandena innebär att medger att regeringen får ingå ekonomiska åtaganden som medför utgifter för staten efter 2015. Av tabell 11.7 framgår att regeringen begär bemyndiganden om totalt . Jämfört med de beställnings- bemyndiganden som beslutat efter förslag i budgetpropositionen innebär förslagen en ökning med ca , eller . I föränd- ringen ingår såväl stora minskningar som ökningar. De största minskningarna kan hänföras till utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (5,), (1,4 miljarder (0,). 7 Internationellt bistånd (8,), utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (6,), utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd (2,8 miljarder (2,7 miljarder 19 Regional tillväxt (1,6 miljarder utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet (1,). Regeringen begär vidare ett bemyndigande att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU- budgeten (se utg.omr. 27 avsnitt 3). För anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid begärs inget bemyndi- gande eftersom några nya åtaganden inte avses ingås. Vid utgången av 2015 kommer det dock fortfarande att finnas utestående åtaganden som beräknas uppgå till ca . För anslaget 1:7 Trafikavtal under utgiftsområde 22 Kommunikationer begärs inget bemyndigande eftersom några nya åtaganden inte avses ingås. Vid utgången av 2015 kommer det dock fortfarande att finnas ute- stående åtaganden som beräknas uppgå till ca . Tabell 11.7 Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden avseende 2015 Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel