prop · H2031d6 · 2014-10-23 00:00:00 — Den svårprognosticerade beläggningsutvecklingen ställer höga krav på att myndigheten prioriterar och utvecklar arbetet på området. Att förekomsten av droger i anstalt är fortsatt låg är en tydlig framgång i myndighetens arbete. Det är också det faktum att antalet rymningar från anstalter 2013 sammantaget var lägre . Mot bakgrund av den rymning som skedde från ett säkerhetshäkte 2013 samt de rymningar som skett från anstalter i de högre säkerhetsklasserna kommer dock regeringen särskilt följa myndighetens fortsatta arbete med att förhindra rymningar och andra allvarliga händelser. Regeringen vill understryka vikten av att den kunskap som finns inom myndigheten används och att det bedrivs ett dynamiskt och effektivt säkerhetsarbete med hög kunskaps- och medvetandenivå hos personalen. Regeringen förväntar sig att myndigheten upprätthåller och utvecklar säkerhetsarbetet. En individuellt utformad och ändamålsenlig verkställighetsplanering är en förutsättning för ett effektivt återfallsförebyggande arbete. Det är därför en viktig uppgift för Kriminalvården att säkerställa att det redan vid verkställighetens början upprättas en individuellt utformad verkställighetsplan av hög kvalitet för varje klient. Regeringen är angelägen om att myndigheten fullföljer arbetet med att komma till rätta med de problem som fortfarande kvarstår med att upprätta verkställighetsplaner av god kvalitet för alla klienter. För de personer som tas in i anstalt eller påbörjar övervakning i frivård är det särskilt viktigt att på ett tidigt stadium planera och vidta åtgärder som kan bidra till att en kriminell livsstil bryts. Det är därför tillfredställande att myndigheten vidtagit ett flertal åtgärder i syfte att kvalitetssäkra arbetet med ungdomar över hela landet. Många intagna har behov av behandling, utbildning och arbetsträning. Det är otillfredsställande att myndigheten inte uppnår sitt eget mål om sysselsättningsgrad i anstalt. Regeringen är angelägen om att Kriminalvården tillsammans med Arbetsförmedlingen och andra aktörer på arbetsmarknaden genom fortsatt utvecklad samverkan vidtar åtgärder för att skapa förutsättningar för meningsfull sysselsättning under verkställigheten. Antalet fullföljda behandlingsprogram har ökat. Kriminalvården måste dock utveckla arbetet med behandlingsprogrammen så att de klienter som har störst behov i högre utsträckning nås av väl anpassade insatser. Regeringen förväntar sig att de pågående insatserna för att utveckla arbetet med unga dömda samt män och kvinnor med våldsproblematik ska sätta fokus på bl.a. detta. Antalet påbörjade kurser och utbildningar i anstalt har ökat. Regeringen vill betona vikten av att än fler intagna får möjlighet att studera och skaffa sig en adekvat utbildning under verkställigheten. Det är därför tillfredställande att Kriminalvården har arbetat med de utvecklingsområden som identifierade under sin granskning 2012. Användningen av särskilda utslussningsåtgärder fortsätter att minska i en utsträckning som inte kan förklaras av en vikande klienttillströmning. Kriminalvården behöver därför fortlöpande vidta åtgärder för att öka andelen intagna som blir föremål för särskilda utslussningsåtgärder. Myndigheten bör i sammanhanget även ägna uppmärksamhet åt det faktum att minskningen är större för kvinnor än för män. Klientens verkställighetstid utgör ramen för Kriminalvårdens möjlighet att initiera insatser som är anpassade till klienternas behov. Ansvaret för det återfallsförebyggande arbetet kan därför inte ensidigt vara Kriminalvårdens. Kommuner, landsting, Arbetsförmedlingen och andra aktörer måste i samverkan med Kriminalvården ansvara för att insatser initieras och fullföljs under och efter verkställigheten. Samverkan mellan Kriminalvården och andra myndigheter, organisationer i den ideella sektorn och andra aktörer i det omgivande samhället, såväl regionalt som kommunalt, är en förutsättning för ett framgångsrikt återfallsförebyggande arbete. Regeringens mål är att skadeverkningarna av brott ska minska och att verksamheten till stöd för brottsutsatta bedrivs på ett effektivt och rättsäkert sätt med hög kvalitet. Den som har utsatts för brott ska få adekvat information och ett gott bemötande från rättsväsendets myndigheter. De myndigheter inom rättsväsendet som bidrar till måluppfyllelsen genom brottsofferrelaterade verksamheter är , , och Domstolar. 3.6.7.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att bedöma måluppfyllelsen används bl.a. följande indikatorer –brottsutsattas erfarenheter av polisens, åklagarnas och domstolarnas arbete –antalet inkomna och avgjorda brottsskadeärenden –genomsnittlig handläggningstid för brottsskadeärenden –inkomna medel från regressverksamheten –antalet aktiva regressärenden –antalet inkomna och beviljade ansökningar till brottsofferfonden. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 För att kunna bedöma måluppfyllelsen inom området behövs dels resultatet av de åtgärder som myndigheterna vidtagit för att förbättra bemötandet av brottsutsatta och informationen till brottsutsatta, dels resultat avseende handläggning av brottsskadeärenden m.m. Inledningsvis berörs rättsväsendets allmänna arbete, därefter berörs arbete specifikt. När det gäller rättsväsendets allmänna arbete utgår bedömningen framför allt från ett urval av resultatindikatorer från NTU. Rättsväsendet ska tillsammans med övriga samhället ge stöd till dem som har utsatts för brott. Många av de anställda inom rättsväsendets myndigheter kommer på ett eller annat sätt i kontakt med personer som har utsatts för eller på annat sätt drabbats av brott. Myndigheterna och dess personal behöver därför kunna bemöta brottsutsatta på ett professionellt sätt, ge dem relevant information och hjälpa dem att få kontakt med andra aktörer i samhället, t.ex. ideella stödorganisationer. Det har tagits många initiativ inom rättsväsendet för att vidareutveckla och förbättra stödet till brottsutsatta personer, inte minst våldsutsatta kvinnor och barn. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Diagram 3.11 Brottsutsattas erfarenheter av polisens arbete, enligt NTU 2009-2013 Diagram 3.12 Brottsutsattas erfarenhet av åklagare respektive domstol, enligt NTU 2009-2013 Mycket eller ganska positiva erfarenheter av åklagare Mycket eller ganska nöjd med bemötande i domstol Mycket eller ganska positiv erfarenhet av polis i samband med utsatthet Mycket eller ganska nöjd med bemötandet från polis i samband med Källa: NTU. Mycket eller ganska nöjd med informationen man fått om hur polisen När det gäller de personer som har varit i arbetar med ärendet i samband med utsatthet för brott Mycket eller ganska nöjd med polisens arbete med att utreda och klara kontakt med en åklagare under de senaste fem åren på grund av utsatthet för brott uppger Källa: NTU. Av de personer som hälften att de har mycket eller ganska positiva erfarenheter av kontakten med åklagaren. har varit i kontakt med polisen på grund av Undersökningen visar också att kvinnor är något utsatthet för brott är mycket mer nöjda än män. eller ganska nöjda med polisens bemötande och Av de som har varit i kontakt med en domstol nästan sex av tio har positiv erfarenhet av De brottsutsatta är mest nöjda med de är nöjda med bemötandet som de fick i polisens tillgänglighet och bemötande, men Över en femårsperiod har de som mindre nöjda med den information som gavs uppgivit att de har mycket eller ganska positiva och polisens arbete med att utreda och klara upp erfarenheter av åklagare respektive är mycket eller ganska nöjda med bemötandet i domstol Även polisens egen nationella Eftersom underlaget av personer brottsofferundersökning, som genomfördes som har erfarenhet av domstol och åklagare är 2013, visar att personer utsatta för brott är mest begränsat bör dock de årsvisa resultaten samt nöjda med polisens bemötande och till- utvecklingen tolkas med viss för- Undersökningen pekar också ut Resultatet ger emellertid en indikation olika faktorer i polisens kontakter med om utvecklingen och visar att det fortsatt finns brottsutsatta som skulle vara särskilt värdefulla anledning att utveckla arbetet med bemötande- att ytterligare utveckla. frågorna, vilket också görs på myndigheterna. informationen till brottsutsatta i samband med att brottsanmälan görs och de brottsutsattas möjlighet att få komma till tals i utredningen. Det utvecklingsarbete som har skett inom polisorganisationen gällande bemötande av och information till brottsutsatta har följts upp med en brottsofferundersökning. Undersökningen mäter hur personer utsatta för brott upplever sina kontakter med polisen, dels i samband med att de anmäler brottet, dels efter att anmälan är gjord. Enligt de övergripande nationella resultaten är de brottsutsatta generellt sett nöjda med sina kontakter med polisen. Det gäller främst kontakterna i samband med anmälningstillfället. Undersökningen visar också att kvinnor är mer nöjda än män och nöjdheten tycks öka i takt med stigande ålder. Ett arbete med att analysera resultaten lokalt samt att upprätta åtgärdsplaner har påbörjats vid polismyndigheterna. har genomfört en intern utbildning om bemötande av personer utsatta för sexualbrott. Myndigheten har också genomfört utbildningsinsatser i syfte att förbättra åklagarnas handläggning av enskilda anspråk och för att öka förutsättningarna för en enhetlig handläggning. Domstolar har tidigare utarbetat strategier för sitt arbete med bemötande av brottsutsatta och andra som kommer i kontakt med domstolarna. har inrättat en förtroendesamordnare med uppgift att driva, utveckla och samordna arbetet med bemötandefrågor tillsammans med en referensgrupp från domstolarna. Rättsväsendets myndigheter arbetar kontinuerligt med att förbättra informationen till brottsutsatta. Det informationsbrev som polisen skickar ut tillsammans med en kopia på brottsanmälan har utvecklats och innehåller information om hur en brottsutredning går till och hur personer utsatta för brott kan få personligt stöd, ekonomisk ersättning och skydd. Brevet innehåller även kontaktuppgifter till olika myndigheter och lokala organisationer som kan ge stöd och hjälp. redovisade ett uppdrag om en förnyad informationskampanj avseende brott i nära relationer, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget gavs 2011 och kampanjen pågick mellan . Genom kampanjen har polisen breddat bilden av vad brott i nära relationer är. Polisen har framhållit vikten av att brott i nära relationer polisanmäls, men också hur man kan agera som vittne för att hjälpa en brottsutsatt person och underlätta en rättsprocess. De informationssatsningar som har genomfört har breddat och fördjupat kunskaperna om brottsutsattas 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 rättigheter både hos professionella aktörer och ideellt verksamma. har myndigheten särskilt satsat på utbildning om bemötande av unga sexualbrottsoffer samt information om brottsskadeersättning till barn. har också genomfört ett uppdrag att anpassa information till brottsutsatta barn och unga. Uppdraget, som redovisades , har resulterat i en webbplats , en barnbok och ett antal informationsbroschyrer på olika språk och anpassade till olika åldrar. uppgift är att främja brottsoffers rättigheter, behov och intressen samt vara ett informations- och för brottsofferfrågor. I den övergripande rollen att uppmärksamma och synliggöra brottsofferfrågor ingår även att initiera samverkan kring och sprida information om brottsofferfrågor. Källa: årsredovisning 2011-2013. Verksamheten omfattar både arbete och de transfereringar som utgörs av kostnader för brottsskadeersättning under anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott. Även brottsofferfonden ingår i verksamheten. Brottsofferfondens medel är dock inte uppförda på statens budget utan finansieras huvudsakligen av lagöverträdare, som betalar en särskild avgift till fonden. har kostnaderna, inklusive transfereringar för verksamheten, i löpande priser ökat med och uppgick till . Om en dömd gärningsperson inte kan betala skadeståndet och den brottsutsatta inte har någon försäkring som täcker skadan, kan brottsskadeersättning i vissa fall utgå från staten. har den negativa utvecklingen när det gäller antalet inkomna ansökningar av 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 brottskadeärenden vänts till en liten ökning med jämfört med föregående år. Orsaken till det är sannolikt myndighetens ökade informationsinsatser samt att det nu är enklare att ansöka om ersättning genom introduktionen av en förenklad blankett och ett elektroniskt ansökningsförfarande. Antalet avgjorda ärenden ökade . Ökningen avser främst ansökningar om brottskadeersättning till barn som har bevittnat våld. utbetalades i brottsskadeersättning, vilket är en ökning med i förhållande till föregående år. Ökningen beror främst på att praxisutvecklingen när det gäller kränkningsersättning har medfört högre ersättning, särskilt för sexualbrott. Vidare har antalet avgjorda ärenden avseende personskador och kränkning ökat. Frekvensen ersättningar för skador till följd av mycket allvarlig brottslighet har också ökat. Ärendebalansen fortsätter att öka och ökningen är jämfört med . Omloppstiden för ett ärende att registreras, beredas, avgöras och expedieras var , vilket innebär en marginellt förkortad handläggningstid jämfört med föregående år. Diagram 3.13 Inkomna och avgjorda ärenden Inkomna ärenden Avgjorda ärenden män Avgjorda ärenden kvinnor Källa: årsredovisningar. inkom 351 ansökningar om brottsskadeersättning avseende barn som har bevittnat brott. Antalet sådana ansökningar har ökat med jämfört med föregående år, vilket med stor sannolikhet beror på den utbildningssatsning myndigheten har genomfört på regeringens uppdrag. Antalet beviljade ansökningar ligger på , en mindre minskning jämfört med föregående år. Totalt betalades ut till sökande i denna ärendekategori. Tabell 3.15 Utbetald brottsskadeersättning fördelat på brottstyper (5 643) (4 967) till mord/dråp riktat mot (2 777) (23 641) till mord/dråp riktat mot (3 740) Våld i nära relation mot (10 788) (1 265) (12 378) (3 923) Källa: årsredovisning 2013. Föregående års siffra inom parentes. Genom regressverksamheten kräver staten gärningspersoner på den brottsskadeersättning som , i deras ställe, har betalat ut till brottsutsatta. Intäkterna från regressverksamheten uppgick till 2013, vilket är på samma nivå som 2012. Vid utgången av 2013 fanns drygt 34 000 aktiva regressärenden. Av de betalningsskyldiga var män. Diagram 3.14 Utbetald brottsskadeersättning och intäkter av regress Utbetald ersättning Intäkter regress, män Intäkter regress, kvinnor Källa: årsredovisningar. uppgick brottsofferfondens intäkter till , vilket var en minskning med jämfört med föregående år. fördelades från fonden till olika projekt och verksamheter. Omkring två tredjedelar av dessa medel beviljades till ideella organisationer i form av verksamhetsstöd, t.ex. vittnesstödsverksamhet och för utbildnings-, informations- och utvecklingsprojekt. Merparten av bidragen till de ideella organisationerna avsåg stöd till brottsofferjourer. Vidare beviljades cirka en tredjedel av fondens medel till viktimologiska forskningsprojekt inom olika ämnen och inriktningar. I övrigt beviljades en procent av medlen till projekt som genomförs i offentlig regi. 3.6.7.4 Analys och slutsatser Regeringen anser att målen för verksamheten stöd till brottsutsatta delvis har uppnåtts. Både NTU och polisens egen brottsofferundersökning visar att brottsutsatta i många delar är nöjda med sina kontakter med polisen. Det finns dock utrymme att förbättra arbetet ytterligare. Trots att polisen har utvecklat sin information till brottsutsatta visar de båda undersökningarna att ytterligare insatser är nödvändiga. Ett annat område som är angeläget att utveckla ytterligare är kontakterna mellan polis och brottsutsatta då brottet utreds. Över en femårsperiod har de brottsutsatta som uppger att de har mycket eller ganska positiva erfarenheter av åklagare respektive är 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 mycket eller ganska nöjda med bemötande i domstol minskat något. Mot den bakgrunden finns det anledning att vidareutveckla arbetet med bemötandefrågorna. har den negativa utvecklingen vad gäller antalet inkomna brottsskadeansökningar vänt till en liten ökning. Ökningen avser ansökningar om brottskadeansökningar till barn som har bevittnat brott. Ett tidigare uppdrag till myndigheten inom området samt införandet av alternativa ansökningsformer har med stor sannolikhet bidragit till att vända den nedåtgående trenden. Den genomsnittliga handläggningstiden av brottsskadeärenden har minskat något jämfört med föregående år. Ärendebalansen fortsätter dock att öka. Det är av stor vikt att myndigheten säkerställer kontinuitet vad gäller kompetens och kapacitet i handläggningen även vid vakanser. Regeringen kommer noga följa denna utveckling. Målen för verksamheten brottsskadeärenden har till övervägande del uppnåtts. Att utöva regress från dömda gärningspersoner är betydelsefullt sett ur ett finansiellt perspektiv, men även av rättviseskäl för brottsutsatta och som en signal samt reaktion från samhället. Regressintäkterna har ökat något och verksamheten finansierade ca en tredjedel av den utbetalade brottsskadeersättningen. Antalet aktiva regressärenden fortsätter att öka. Målen för regressverksamheten har uppnåtts. infördes en ny brottsskadelag, som bl.a. innebär att rätten till brottskadeersättning stärks i flera avseenden och att möjligheter att utöva regress förbättras. Brottsofferfonden har stor betydelse för finansieringen av viktimologisk forskning och ideella organisationers arbete inom området. Bidragen från brottsofferfonden når med en god spridning över landet många olika forskningsprojekt, organisationer och verksamheter, som uppmärksammar och främjar brottsoffer. Fondens medel har använts för verksamhet som gagnar brottsoffer och målen för brottsofferfonden har uppnåtts. Regeringen förväntar sig att säkerställer en effektiv handläggning av ärenden om brottsskadeersättningen. När det gäller brottsofferfonden är det angeläget att ser till att verksamheten även fortsättningsvis bedrivs på ett bra sätt. Det finns möjlighet att utveckla 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 myndighetens arbete när det gäller rollen som informations- och för brottsofferfrågor. Detta kan ske t.ex. genom att myndigheten i större utsträckning, genom riktade insatser, aktivt verkar för att kunskap om olika brottsofferaspekter får ett större genomslag och på så sätt bidrar till ett mer effektivt och lärande rättsväsende. Regeringen vill också understyrka vikten av att arbetar systematiskt med omvärldsbevakning. Detta för att hämta in forskningsrön och annan internationell kunskap, som sedan kan förmedlas vidare till berörda aktörer i . Målet för området Statliga arbetsgivarfrågor är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. För att uppnå målet måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. De statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Statliga arbetsgivare ska bland annat sträva efter att öka andelen kvinnor på ledande befattningar, öka den etniska mångfalden bland de anställda och att arbetsmiljön ska vara god. De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. Rättsväsendets myndigheter arbetar fortlöpande med dessa frågor och ett kontinuerligt arbete bedrivs för att utveckla kompetensförsörjningen. genomfördes ett flertal utbildningsinsatser för att behålla och utveckla kompetensen hos rättsväsendets anställda. Myndigheterna har också genomfört chefsutvecklings- och chefsförsörjningsprogram för att stärka ledarskapet och möta kommande behov av gott ledarskap. Inom rättsväsendet uppgick antalet anställda vid utgången av 2013 till 46 700 personer, en ökning med drygt 500 personer jämfört med . Tabell 3.16 Antal anställda 2011-2013 Källa: Årsredovisning avseende polisen, Domstolar, Kriminalvården, , , , och . *Siffrorna som här anges skiljer sig från de tidigare redovisade i BP och BP på grund av tidigare felaktigheter som här har korrigerats. Myndigheternas arbete för att främja jämställdhet och likabehandling bedrivs långsiktigt. Andelen kvinnor på ledande befattningar ökade i jämförelse med 2012. Andelen anställda med utländsk bakgrund ökade . Rättsväsendets myndigheter bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete för att upprätthålla en god arbetsmiljö och värna om de anställdas hälsa. Sjukfrånvaron 2013 var oförändrad jämfört med . Tabell 3.17 Andel sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid År Kvinnor Män Samtliga 3.6.8.1 Analys och slutsatser Rättsväsendets myndigheter ska arbeta strategiskt med kompetensförsörjning för att säkerställa att de har den kompetens som krävs för att klara nuvarande och framtida uppgifter. För att attrahera och behålla skickliga medarbetare behöver myndigheterna vara attraktiva arbetsplatser. De anställdas kompetens ska tas tillvara och utvecklas. Myndigheterna ska också utveckla och främja ett gott ledarskap och säkra chefsförsörjningen för framtida behov. Det är därför positivt att myndigheterna arbetar aktivt med kompetenshöjande åtgärder och chefsutvecklingsprogram. Det skapar förutsättningar för kompetenta medarbetare och chefer vilket är nödvändigt för myndigheternas verksamhetsutveckling . Gemensamma utbildningar och utbyte av kunskap och erfarenheter är värdefulla för rättsväsendets utveckling. Myndigheterna behöver fortsatt utveckla sin förmåga att långsiktigt ta tillvara den kunskap och kompetens som medarbetarna förvärvar genom utbildningar och andra kompetenshöjande erfarenheter som utlandstjänstgöring. Rättsväsendets legitimitet och allmänhetens förtroende för det påverkas av hur väl de anställda vid myndigheterna avspeglar befolkningens sammansättning. Ett långsiktigt mångfaldsarbete har bidragit till att öka andelen personer med utländsk bakgrund, vilket är positivt. Flera av rättsväsendets myndigheter bedriver även ett aktivt värdegrundsarbete. Utvecklingen går också i rätt riktning när det gäller balansen mellan kvinnor och män i ledande befattningar. Regeringen vill dock betona vikten av att myndigheternas ansträngningar för att främja jämställdhet och mångfald fortsätter. Rättsväsendets myndigheter ska säkerställa en god arbetsmiljö, skydd mot hot och våld samt goda möjligheter att kombinera arbete, familj och fritid. Myndigheterna utvecklar och driver säkerhetsfrågorna med hög prioritet, vilket är tillfredsställande. Det gäller också de olika arbetsmiljöinsatser som genomförs för att minska sjukfrånvaron bland de anställda. Regeringens sammantagna bedömning är att myndigheternas kompetensförsörjningsarbete är bra och att myndigheterna arbetar aktivt med dessa frågor. Det är dock angeläget att arbetet med att utveckla den strategiska kompetensförsörjningen fortsätter för att kunna möta framtida utmaningar. har genom ett tillkännagivande begärt att regeringen ska vidta åtgärder för att komma till rätta med problemet att det finns för få civilanställda inom polisen (rskr. 2012/13:28). I regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa, bland annat baserat på polismyndigheternas analys och bedömning, vilka eventuella åtgärder som kunde vidtas inom befintliga ekonomiska ramar för polisorganisationen för att öka antalet civilanställda. Av redovisningen som lämnades 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2013 framgick att hade tilldelat polismyndigheterna särskilda medel för att kunna anställa kompletterande kompetenser till den polisiära. Det är inte bara mängden resurser inom en myndighet som är av vikt utan också hur myndigheten använder resurserna. För att förbättra polisens förutsättningar att kunna använda sina resurser mer effektivt har det i propositionen 2013/14:232 föreslagits att polisen i ökad omfattning ska kunna använda civilanställd personal för uppgifter som endast får utföras av polismän. kommer den nya att finnas på plats.