prop · H2031d10 · 2014-10-23 00:00:00 — 2009 bevil- jades stöd till 56 organisationer, 2014 fick 65 organisationer statsbidrag via anslaget. Detta har fått till följd att statsbidraget i vissa fall minskat till de funktionshindersorganisationer som ver- kat . En översyn av tolktjänsten En arbetsgrupp har tillsatts inom med uppdrag att se över tolktjänsten inom vissa samhällsområden för döva, hörsel- skadade och personer med dövblindhet. En refe- rensgrupp med företrädare för tolkanvändar- organisationer, landsting och kommuner samt berörda myndigheter har knutits till arbets- gruppen. Arbetsgruppen ska bl.a. överväga för- och nackdelar med en samlad administrativ ingång för beställning av tolktjänst samt överväga och föreslå hur IT-tjänster kan användas för att effektivisera tolkning med bibehållen kvalitet. Vidare ingår i uppdraget att överväga möjliga konsekvenser av att reglera tolktjänst i särskild lag samt möjligheten att förtydliga olika huvud- mäns ansvar för att tillhandahålla tolk. Arbets- gruppen ska även bedöma om det finns behov av att ändra organisation och stöd för tolkning i arbetslivet och i så fall hur. Arbetsgruppen ska redovisa sitt arbete . Stärkt jämställdhetsperspektiv i funktionshinderspolitiken Uppföljningen av funktionshinderspolitiken visar att det finns skillnader i delaktighet och jämlikhet mellan kvinnor och män med funkt- ionsnedsättning. Det krävs ett stärkt jämställd- hetsperspektiv i genomförandet. Regeringen har för avsikt att ge Myndigheten för delaktighet i uppdrag att genomföra en för- djupad analys utifrån ett jämställdhetsperspektiv, bl.a. av de skillnader som finns i levnadsvillkor mellan flickor, pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Barns rätt att uttrycka sina åsikter Alla barn har rätt att få uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem. Rätten att komma till tals framgår av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, av barn- konventionen, av bestämmelser i bl.a. social- tjänstlagen samt av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Olika undersökningar från bl.a. Handisam (numera Myndigheten för delaktighet) visar dock att förutsättningarna för barn med funktionsnedsättning ska få uttrycka sina åsikter i frågor som berör dem måste för- bättras. Regeringen anser att det är särskilt angeläget att alla verksamheter som möter barn tar särskild hänsyn till de behov och förutsättningar att komma till tals som barn med funktionsned- sättning kan ha. Det är därför viktigt att dessa verksamheter utvecklar kunskap och metoder för att alla barn oavsett funktionsförmåga ska kunna komma till tals. Arbete för personer med funktionsnedsättning En central del i arbetet för att nå de funktions- hinderspolitiska målen är att kvinnor och män med funktionsnedsättning ska ges jämlika möj- ligheter att delta och bidra på arbetsmarknaden. Insatserna som kan bidra till att öka möjligheten till arbete för personer med funktionsned- sättning som medför nedsatt arbetsförmåga behöver förbättras och effektiviseras. Den offentliga sektorn bör ta ett större ansvar för att skapa arbetstillfällen för kvinnor och män med en funktionsnedsättning som medför ned- satt arbetsförmåga. Ytterligare ansträngningar behöver göras för att förbättra utfallet av det praktikantprogram som Arbetsförmedlingen har i uppdrag att genomföra. Det är angeläget att fler myndigheter tar emot praktikanter. Regeringen avser att se över förutsättningarna för att förstärka möjligheterna till arbete och sysselsättning utifrån bl.a. förslag och den danska modellen med ”fleksjobb”. 6.6.13:1 Myndigheten för delaktighet Tabell 6.2 Anslagsutveckling 3:1 Myndigheten för del- aktighet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 53 035 tkr prisnivå. 3Motsvarar 53 038 tkr prisnivå. 4Motsvarar 53043 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för del- aktighets (MFD) förvaltningsutgifter. ombildades Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) till Myndigheten för delaktighet genom att de delar av den ideella föreningen HI) uppgifter som anses vara ett statligt åtagande inordnades i myndigheten. I samband med detta avvecklas HI. Förändringen bedöms ge bättre förutsätt- ningar för ett mer effektivt och kunskapsbaserat arbete inom funktionshindersområdet utifrån ett uttalat medborgarperspektiv. Organisations- förändringen kommer även innebära administra- tiva effektiviseringar. 2015 är första året som Myndigheten för delaktighet verkar under . Regeringen föreslår därför att detta anslag ökas med och att anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktions- hindersområdet minskas med . Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 3:1 Myndigheten för delaktighet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget föreslås för att bidra till att finansiera prioriterade. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 Myndigheten för del- aktighet . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 6.6.23:2 Bidrag till handikapporganisationer Tabell 6.4 Anslagsutveckling 3:2 Bidrag till handikapp- organisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till funktionshindersorganisationer för att stödja organisationerna i deras arbete för att personer med funktionsnedsättning ska uppnå full delak- tighet och jämlikhet i samhället. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Reglerna för statsbidrag till handikapporgani- sationer finns i förordningen (2000:7) om stats- bidrag till handikapporganisationer. Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning slår fast att personer med funktionsnedsättning och deras organisationer aktivt ska involveras i beslutsprocesser angående statens åtgärder i syfte att genomföra de rättig- heter som slås fast i konventionen. Regeringen anser att stödet till handikapporganisationerna är viktigt för att uppfylla detta åtagande. Tabell 6.5 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 3:2 Bidrag till handikapporganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:2 Bidrag till handikapp- organisationer . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive 182 742 000 kro- nor. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 7 Politik för sociala tjänster Området omfattar omsorg om äldre människor, verksamhet inom individ- och familjeomsorg och stödinsat- ser till personer med funktionsnedsättning. Indi- vid- och familjeomsorg avser arbete med den sociala barn- och ungdomsvår- den, missbruks- och beroendevården, hemlöshet, stöd och hjälp till brottsoffer, ekonomiskt bistånd, nationella och internationella adop- tioner. Området omfattar även stöd till föräldrar i föräldraskapet. Kommunerna ansvarar för insatser enligt i huvudsak socialtjänstlagen (2001:453)(SoL), lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU), lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM), lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade (LSS) och . Verk- samheten finansieras främst genom Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom Politik för sociala tjänster skatt, statsbidrag och avgifter. Generella stats- bidrag till kommunerna fördelas via anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. För kostna- der enligt LSS finns det ett särskilt utjämnings- system (anslag 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader, utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner). beräknas utgif- terna för området Politik för sociala tjänster öka med , främst till följd av ökade utgifter för statlig assistansersättning. Utgifterna inom området beräknas 2014 till . Det understiger anvisade medel med . Utgifterna blev lägre än anvisade medel. 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 4:8 Ersättning för vanvård i den sociala barn- och 4:10 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Summa Politik för sociala tjänster 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politiken för sociala tjänster omfattar följande övergripande av beslutade mål (se även avsnitten 3.4 och 6.3): Omsorg om äldre människor (delavsnitt 7.5) –kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, –kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, –bemötas med respekt, samt –ha tillgång till god vård och omsorg. Individ- och familjeomsorg (delavsnitt 7.6) –att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekono- miskt och socialt utsatta situationer, och –att stärka skyddet för utsatta barn. Personer med funktionsnedsättning (delavsnitt 7.7) –en samhällsgemenskap med mångfald som grund, –att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, och –jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktions- nedsättning. 7.4Resultatredovisning – övergripande verksamheter Flera större satsningar pågår för att öka förut- sättningarna för en stärkt och mer kunskaps- baserad socialtjänst. Det handlar om verksam- hetsövergripande satsningar som har bäring på flera av de nationella målen inom område. kommer att vara strategisk myndighet inom sitt verksamhetsområde i enlig- het med strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidenti- tet eller könsuttryck (utg.omr. 13 avsnitt 4). 7.4.1En mer kunskapsbaserad socialtjänst Inom område pågår ett arbete med att utveckla de sociala tjänsterna genom en långsiktig kunskaps- och kvalitetsutveckling. Det finns en överenskommelse med Kommuner och Landsting om en evidensbaserad praktik och eHälsa inom . Det har därtill skett en utveckling inom t.ex. områdena öppna jämförelser, kvalitetsregister, eHälsa samt kompetensutveckling av personal. Överenskommelse om stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom Målet med överenskommelsen mellan den förra regeringen och Kommuner och Landsting avseende en evidensbaserad praktik är att stärka möjligheter att skapa och använda relevant kunskap och informations- teknik samt att brukarna ska få ta del av insatser som bygger på bästa tillgängliga kunskap. Parterna har ingått överens- kommelser på området. Bland insatserna i överenskommelsen ingår utveckling av regionala stödstrukturer för kunskapsutveckling, regionalt utvecklingsarbete inom den sociala barn- och ungdomsvården och inom verksamhetsområdet stöd till personer med funktionsnedsättning, utveckling av eHälsa, framtagande av nationella kunskapsstöd, stöd till utveckling av öppna jämförelser samt utvecklingsprogram för ledarskap. Statskontoret har haft i uppdrag att följa och utvärdera överenskommelserna om en evidens- baserad praktik inom . Av myndig- hetens slututvärdering framgår att de statliga satsningarna på området har bidragit till verk- samhetsutveckling inom kommunerna och att har fått bättre förutsättningar att arbeta evidensbaserat och att använda informa- tionsteknik. Av landets kommuner har 93 pro- cent tagit del av satsningen. Utvärderingen visar att de regionala stödstrukturer för kunskaps- utveckling har byggts upp med hjälp av det stat- liga stödet och att de kommunala huvudmännen i många län tagit över delar av finansieringen men att den långsiktiga finansieringen fort- farande är osäker. Statskontoret konstaterar också att privata utförare ofta lämnas utanför insatserna och att det behöver ställas krav på att stödstrukturerna etablerar sådana kontakt- vägar.14 Öppna jämförelser har införts för att skapa transparens och stimulera kommunerna och privata utförare till ett förbättringsarbete. Målet med jämförelserna är att tillhandahålla lättill- gängliga, aktuella, ändamålsenliga och tillförlit- liga jämförelser av och hemsjuk- vårdens kvalitet, resultat och effektivitet. Öppna jämförelser är en del av den nationella kunskaps- styrningen där faktabaserade beslut bygger på information om verksamheternas kvalitet. publicerade 2013 öppna jämförel- ser inom sju olika områden; stöd till brottsoffer, missbruks- och beroendevården, ekonomiskt bistånd, vård och omsorg om äldre personer, sociala barn- och ungdomsvården, stöd till per- soner med funktionsnedsättning samt att mot- verka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Samtliga öppna jämförelser redovisas på riks, läns- och kommunnivå. Tillgänglig och säker information Strategin för Nationell eHälsa syftar till att för- bättra informationshanteringen inom hälso- och sjukvården och till nytta för indi- viden, personalen och beslutsfattarna inom hela sektorn. ingår eHälsa i överens- kommelsen med Kommuner och Landsting om evidensbaserad praktik. Samman- lagt har tillförts . har avsatts för ändamålet. Satsningen på eHälsa syftar bl.a. till att kom- munerna ska införa e-tjänster för invånarna inom 14 Evidensbaserad praktik inom Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL Slutrapport (Statskontoret 2014:18). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 , mobil dokumentation inom hem- tjänsten, användning av nationell patientöversikt (NPÖ) i den kommunala vården och en över- gång till digitala trygghetslarm. Ett grundkrav för att kommunerna ska kunna ta del av medlen är att de på länsnivå själva tillför minst motsva- rande belopp för samma ändamål. har haft i uppdrag att ta fram nyckeltal för utveckling av eHälsa i kommu- nerna. I detta har ingått uppföljning i landets samtliga kommuner. lämnade Social- styrelsen rapporten i kommunerna med resultaten från uppföljningen av utvecklingen. konstaterar att stimulansmedlen underlättat för kommunernas utvecklingsarbete. Men trots det är det många kommuner som inte kan visa på tydliga resultat i sina verksamheter. Av Statskontorets uppföljning av överenskom- melsen om evidensbaserad praktik framgår att uppbyggnaden av stödstrukturer i kommunerna förbättras men att det finns brister. De anser att bl.a. e-hälsoområdet inte i tillräcklig hög grad är integrerat i stödstrukturerna inom . Som ett led i att utveckla de sociala tjänsterna publicerar den nationella web- baserade kunskapsportalen , som syftar till att underlätta kunskapsstyrning, kunskapsspridning och kunskapsinhämtning. På portalen samlas kunskap inom evidensbaserad praktik, missbruk och beroende, psykisk ohälsa och vård och omsorg om äldre. Målet är att all personal inom områdena ska arbeta utifrån den mest aktuella kunskapen. Webbportalen ska bidra till att vård- och stödinsatser är trygga, säkra och av god kvalitet samt att de utgår från evidensbaserade eller utvärderade metoder och arbetssätt. Statistiken visar en stadig ökning av antalet besökare. Kunskapsguiden har i genomsnitt 25 000–30 000 besökare . genomfördes en oberoende utvärdering av Kunskapsguiden. Utvärderingen visar att Kunskapsguiden i huvudsak håller hög kvalitet och uppfattas som relevant av använ- darna. Kunskapsguiden används för att hålla sig uppdaterad och för att snabbt få svar på en fråga, men också för utbildning, verksamhetsplanering och evidensbaserad praktik. Utvärderingen visar dock att Kunskapsguiden bara delvis har nått 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Andra funktioner som samordnare, kvalitetsutvecklare och lärare har hittat till Kunskapsguiden och sprider också information vidare till kollegor.15 Sammanlagt har avsatts till kommunerna – 2013 för att underlätta införandet av valfrihets- system. utbetalas ytterligare 15 miljoner till detta ändamål. hade 181 av landets 290 kom- muner infört eller beslutat om att införa valfri- hetssystem inom en eller flera verksamheter. Det område som är vanligast att man etablerar valfri- hetssystem inom är . hade 42 kommuner fattat beslut om att inte införa valfrihetssystem och i 38 av de 67 kommuner som ännu inte tagit ställning utred- des frågan om ett införande. Tillväxt och nyföretagande av idéburet företagande inom vård och social omsorg som bedrivs inom LOV har regeringens uppdrag att främja tillväxt och nyföretagande av idéburet före- tagande inom vård och omsorg som bedrivs med stöd av LOV (dnr S2013/792). Enligt Tillväxt- verkets delrapport har sex idéburna orga- nisationer beviljats medel för infor- mationsinsatser, affärsrådgivning och utbildning. En annan slutsats är att kommunernas medver- kan är av stor vikt för att nå resultat. Upphandlingsstödet på Kammarkollegiet har haft i uppdrag att genomföra utbildning i upp- handling av vård och omsorg om äldre. har 445 politiker, beställare och upphand- lare från 68 kommuner och tre landsting utbil- dats under en heldag. Utbildningen har även vänt sig till leverantörer som är intresserade av 15 Kunskapsguiden Slutrapport och utvärdering (2014). att erbjuda vård och omsorgstjänster för äldre. För denna målgrupp har ett särskilt utbild- ningsmaterial tagits fram och utbildningen har utförts i form av informationsträffar på två tim- mar tillsammas med kommunala företrädare. Sammantaget har 188 personer deltagit på dessa leverantörsträffar. Både utbildningen och informationsträffarna har till stora delar byggt på innehållet i de vägledningar som tidigare tagits fram av Kammarkollegiet. av upp- handlare, beställare och politiker och av deltagarna på leverantörsträffarna bedömer att de kommer att ha praktisk användning av utbildningen. har Upphandlingsstödets verksamhet vid Kammar- kollegiet överförts till . ändrades bestämmelsen i 5 kap. 10 § socialtjänstlagen så att socialnämnden är skyldig att erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar eller stödjer en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som stöd- jer en närstående som har en funktionsnedsätt- ning. följer upp ändringen och resultaten 2013 visar att stödet till anhöriga successivt har vuxit fram i kommunerna. har anhörigstödet fått en tydligare struktur och integrerats i planer och styrdokument. En majoritet har också avsatt medel i budgeten för stöd till anhöriga. Kommunerna har successivt ökat utbudet av olika typer av service till anhö- riga: de inrättar tjänster, förbättrar informa- tionen om kommunens stöd och arbetar för att införa ett anhörigstöd i . Av resultaten framgår även att kommunerna bedömer att de inom äldreomsorgen tillämpar bestämmelsen i stor utsträckning. Två tredje- delar av kommunerna anger att de inom områ- dena Stöd till personer med funktionsnedsätt- ning och individ- och familjeomsorgen tillämpar bestämmelsen i liten utsträckning. Resultaten visar även att enskilda samtal och anhöriggrup- per är de mest etablerade formerna av stöd till anhöriga som ges som service i hela socialtjäns- ten. I princip alla kommuner och äldreomsorgs- verksamheter uppger att de har informations- material om det stöd som anhöriga kan få. Kommunernas webbplats är det viktigaste foru- met för information till anhöriga och till kom- Kommunerna har inte i någon större utsträckning lyckats etablera samarbete med hälso- och sjukvården när det gäller stöd till anhöriga.16 7.5Resultatredovisning – omsorgen om äldre 7.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultatet är följande: –öppna jämförelser inom området vård och omsorg om äldre, –Vad tycker de äldre om äldreomsorgen – en rikstäckande undersökning av äldres upp- fattning om kvaliteten i hemtjänst och äldreboenden (2013), –uppdrag, t.ex. Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst Lägesrapport (2014), årlig uppföljning av LOV, delrapport om ledarskapsutbildning för chefer i äldre- omsorgen, lägesrapport för Omvårdnads- lyftet, resultatrapport från Kom- muner och Landsting om Bättre liv för sjuka äldre (2013), –statistik, t.ex. (), och –andel nöjda med äldreomsorgen.17 En rad olika åtgärder, såväl statliga som kommu- nala påverkar måluppfyllelsen. Staten kan på- verka kommunernas förutsättningar att bedriva äldreomsorg genom normering – i form av lagar, förordning, föreskrifter, vägledningar m.m. – tillsyn och genom exempelvis stimulansmedel bidra till kommunernas utvecklingsarbete. Äldreomsorgens utveckling kan följas genom resultatet från öppna jämförelser, genomförd 16Stöd till personer som vårdar eller stödjer närstående Lägesbeskrivning 2013 (2013). 17Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? En rikstäckande undersökning av äldres uppfattning om kvaliteten i hemtjänst och äldreboende 2013 (2013) 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tillsyn, genomförda kartläggningar och uppdrag samt statistik när det gäller volym och kostna- der. kan även i vissa fall bidra med uppgifter. De statliga insatserna syftar till att stärka kvaliteten för en god vård och omsorg om äldre samt främja individens inflytande, val- frihet och möjlighet att åldras i trygghet och välbefinnande. Antal kvinnor och män eller äldre har minskat sett . En del av förklaringen är äldres förbättrade hälsa, en annan del är att bättre bostäder och fler och bättre hjälpmedel gjort det lättare att klara sig längre utan vård och omsorg från kommunen. Antalet personer med ett mindre antal timmar hemtjänst har enligt Social- styrelsen minskat något . Antalet äldre med omfattande insatser har ökat . pekar i sin lägesrapport på att det saknas underlag för att bedöma om den utökade för de äldsta kompenserat för den minskning inom särskilt boende som pågått och vilka effekter denna förändring fått för de äldre. En analys av datamaterial från den longitudi- nella studien (Study on Ageing and Care)18 visar att den minskade täck- ningsgraden för äldreomsorgen beror på den förändrade ålderssammansättningen i gruppen personer . Genom det kraftigt ökande antalet yngre pensionärer som jämförel- sevis har små behov av vård och omsorg så minskar andelen av hela gruppen som har äldreomsorg. Detta gäller trots att andelen äldre i varje åldersgrupp som får äldre- omsorg ökat och för båda könen. Den förklaring som analysen ger visar att måttet andelen äldre som får äldreomsorg är ett otillräckligt mått och kan leda till felaktiga slutsatser. Det är angeläget att genom fördjupade ana- lyser av tillförlitliga underlag nå en djupare och bredare kunskap om äldreomsorgens utveckling . 18 Vårdbehov och insatser för de äldre i stadsdelen (Stiftelsen 2014:1). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Kommunernas sammanlagda kostnader för vård och omsorg om äldre var 2013. Den största delen, , avsåg vård och omsorg om äldre i särskilt boende. Kostnaderna för vård och omsorg om äldre i ordinärt boende uppgick till 2013 och har ökat med jämfört med . Tabell 7.2 Kommunens kostnader för vård och omsorg om äldre Källa: , Kommunernas och landstingens verksamhets- indelade bokslut , OE 30 , Kommunernas och landstingens verksam- hetsindelade bokslut , OE 30 . Kommunernas finanser 2012, 2013, Rikstotal, RS för kommuner. Statliga stimulansbidrag för att höja kvaliteten i vården och omsorgen om äldre Stimulansbidrag om knappt fem miljarder kro- nor har avsatts 2007–2012 för att stödja kom- muner () och landsting () i arbetet med att höja kvaliteten i vården och om- sorgen om äldre personer. har medlen haft en mer prestations- baserad utformning. har i uppdrag att följa upp satsningen.