prop · H2031d26 · 2014-10-23 00:00:00 — Åtgärderna har förlängts till att gälla även , 2013 och 2014, med förändringen att SEK:s s.k. kreditgaranti för att erhålla statliga garantier för upplåning för sänktes till . Låneramen hos Riksgälden om sänktes för och begränsades till den statsstödda exportkreditgivningen (de s.k. CIRR-krediterna). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De centrala indikatorer som fastställts för att redovisa resultat anges nedan. De kommer vad gäller exportfrämjandet att fullt ut användas för att redovisa verksamheten 2014, men de återspeglas till viss del . Tydligare resultatindikatorer har utarbetats för export- och investeringsråds export- främjande verksamhet som underlag för regeringens bedömning. För Grundläggande exportservice är indikatorerna: –antal besvarade förfrågningar, –antal besök på hemsidan och –antal samt lokalisering av utlandskontor, inklusive förändringar . Småföretagsprogrammet, Riktat exportfrämjande och Särskilda riktade exportfrämjande åtgärder ska redovisas i kvantitativa mätbara termer och andra relevanta mätningar: –omfattning: antal företag som utnyttjat tjänsterna jämfört med föregående år, –resultat: antal exportfrämjande insatser (bland annat antal deltagande företag) och –kundnöjdhet (nöjd-kund-index). De indikatorer som används för att redovisa resultaten är: –antal små och medelstora företag som deltog i en insats och deras andel av det totala antalet deltagande företag, –andel av de deltagande företagen som bedrev affärsutveckling på marknaden, –andel av de deltagande företagen som inte skulle ha bedrivit affärsutveckling på marknaden om inte insatsen ägt rum, –andel av de deltagande företagen som ansåg att insatsen var värdefull och –andel av de deltagande företagen som fick affärskontakt med potentiell kund. De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten är utlandsmyndigheternas främjandeplaner och genomförda aktiviteter, med kommentar kring regioner och fokus- områden. De indikatorer som export- och inve- steringsråd använder för att redovisa resultaten som underlag för regeringens bedömningar är: –antal utländska direktinvesteringar, –antal högkvalitativa utländska investeringar enligt en fastställd bedömningsmall, –andel utländska investeringar fördelade på marknader och branscher, –informationsaktiviteter för ökad känne- dom om och intresse för som investeringsland, –samarbete med regionala investerings- främjande aktörer i och De indikatorer som används för att redovisa resultaten är: –garantivolym: garantier respektive ut- fästelser, –antal affärer, –antal kunder: totalt, nya respektive små och medelstora företag, och –finansiellt resultat. De indikatorer som används för att redovisa resultaten är: –kundfinansieringar (fördelat på direkt- utlåning till exportföretag och export- krediter till köpare av svenska varor och tjänster), –rörelseresultat och årets resultat, –CIRR-systemet: nya krediter, utestående krediter och utestående offerter samt överskott i CIRR-systemet. Diagram 4.1 visar hur det statliga uppdraget för exportfrämjande fördelar sig på olika verksam- hetsområden enligt riktlinjebeslutet . Målsättningen inom Grundläggande export- service har varit att antalet direkta förfrågningar ska minska genom att kunderna istället söker svar på sina frågor i en databas på organisationens webbplats. har de direkta förfrågningarna minskat från 36 000 till cirka 13 500 (2012: 19 000). Inom Småföretagsprogrammet hade de regionala exportrådgivarna 2013 kontakt med drygt 2 500 företag, jämfört med 1 800 företag året innan, och resultatet för flera av de tjänster, som rådet erbjöd i olika skeden av exportprocessen, ökade markant. Utvärdering från företagen visar att två av tre företag gör eller bedömer att de kommer att göra affärer efter insatsen. Tre av fyra företag som deltog i utbildningar kommer att öka sina internationella ansträngningar och nio av tio företag anser att de fått relevant information om affärsmöjligheter. Inom satsningen ”Resursrika ” har exportrådgivningen förstärkts i , och . Inom området Riktat exportfrämjande genomförde cirka 250 aktiviteter – seminarier och delegationsresor, mässor och match-making samt särskilda rapporter – av vilka gällde och . av företagen gav vid uppföljning minst godkänt eller angav att de var väldigt nöjda med insatsen; kundnöjdheten varierade beroende på tjänst och aktivitetet. Inom Särskilda riktade exportfrämjande åtgärder låg fokus i enlighet med uppdraget på BRIC-länderna och samt hade särskild inriktning på framtidsbranscher. genomförde 2013 totalt 62 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 främjandeinsatser i , , och , vilket var av samtliga främjandeaktiviteter. När det gäller är bedömningen att potential finns men också mycket stora utmaningar; den svenska exporten dit ökade 2013 och värdet översteg den nivå som gällde 1982. Förutom att finnas med kontor i landet ordnade rådet bland annat ett stort seminarium om i och en affärsdelegation. Projektet , där har en operativ roll, har fortsatt att vidareutveckla arbetet med att bättre tillvarata den resurs som utgörs av företagare med utländsk bakgrund eller utländsk kompetens. Det finns fler aktörer som genomför riktade insatser mot målgruppen. genomför strukturpåverkande insatser för att synliggöra målgruppens utmaningar och sprida kunskap om den resurs som företagare med utländsk bakgrund utgör. genomför särskilda mentorsinsatser för ökad export och/eller import bland företagare med utländsk bakgrund. Kommunikationsplattformarna ”SymbioCity” och ”SymbioCare”, som har konceptutvecklats av i samverkan med relevanta myndigheter, organisationer samt företag, används numera i marknadsföring av svensk miljöteknik respektive hälso- och sjukvård och omsorg med offentliga medel. Landsbygdsdepartementet har i samverkan med utlandsmyndigheterna bedrivit främjande av träexport inom ramen för kommunikationsplattformen ”Skogsriket – med värden för världen”, vilket bland annat resulterat i att blivit godkänt inom importprogram för trä. och har ett samarbetskoncept för att kunna erbjuda mer komplett service kring internationalisering. Dessa och andra myndig- heter och organisationer har ett samarbete för att tydliggöra sina roller gentemot företagen. Rådet inledde ett arbete för att få till stånd en kontinuerlig och strukturerad rapportering av handelshinder i samarbete med . Organisationens företagsspecifika affärs- rådgivning är helt företagsfinansierad. Antalet uppdrag 2013 minskade jämfört med föregående år och innebar att verksamheten i denna del gick med förlust. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Diagram 4.1 Fördelning av det statliga uppdraget för exportfrämjande verksamhet 2013 (belopp i mnkr) *Inklusive ingående balans. projektexportsekretariat har 2013 lämnat bidrag (totalt ) till 24 exportfrämjande insatser inom olika sektorer på tillväxtmarknader och gentemot FN- systemet (se diagram 4.2 och diagram 4.3). Tabell 4.2 visar det aggregerade resultatet av 17 insatser (5,) där slutredovisning inkommit. Sammanlagt 132 företag har deltagit i insatserna. Diagram 4.2 Projektexportfrämjande – Fördelning per region 2013 EC 3,14, Diagram 4.3 Projektexportfrämjande – Fördelning per sektor 2013 FN It och telekom 17, Hälso- och sjukvård 25, Tabell 4.2 Projektexportfrämjande – Aggregerat resultat 2013 Andel små och medelstora företag som inte skulle bedrivit affärsutveckling på marknaden om inte insatsen ägt rum som ansåg att insatsen var värdefull som fick kontakt med potentiell kund Det aggregerade resultatet visar att verksam- heten har bidragit till att av de deltagande företagen, varav hälften små och medelstora, har tagit steget till nya marknader och att fyra av fem företag fick direktkontakt med potentiell kund vilket är ett första steg mot affär. Övriga resultat enligt indikatorer framgår av tabell 4.2. En regional satsning på att främja svenska varor och tjänster inom it och telekom i söder om gav i genomsnitt högre resultat. Av de deltagande företagen var små och medelstora och av företagen fick kontakt med potentiell kund. Svenska ambassader och generalkonsulat har 2013 och genomfört ett stort antal näringslivs- och Sverigefrämjande aktiviteter tillsammans med , svenska företag, regionala aktörer och lokala partners i anställningslandet m.fl. 81 utlandsmyndigheter har skickat in främjanderapport och 94 har skickat in främjandeplan för 2014-2016. Sammantaget för handels- och investerings- främjandet respektive Sverigeinformationen och kulturfrämjandet (det senare finansieras över utgiftsområde 5 Internationell samverkan) har myndigheterna redovisat 1 632 genomförda aktiviteter av varierande storlek; i genomsnitt har varje region genomfört 268 främjandeinsatser. De områden som dominerar är miljö och energi, kreativa näringar, handelsdagar och näringslivsdelegationer samt särskilda handels- politiska frågeställningar. Som vägledning för utlandsmyndigheterna har en främjarkalender tagits fram utifrån marknadsföringsplattformen ”SymbioCreate”, som utvecklat. Kalendern ska ge ökad koordinering och uppmärksamhet åt sju kreativa näringar – musik, film, gaming, marknadskommunikation, mode, design och litteratur. Många av insatserna kombinerar främjande av Sverigebilden och affärsfrämjande. Främjandeaktiviteterna har kompletterat en omfattande basverksamhet, bland annat ett aktivt arbete med handelsfrågor inklusive handelshinder. De svenska honorärkonsulerna har liksom föregående år varit en resurs för den Sverigefrämjande verksamheten i utlandet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Ett projekt med att vidareutveckla utlands- myndigheternas främjandeplaner mot ökad mål- och resultatstyrning har genomförts inom . har en ny planeringscykel inletts. Ett 20-tal ambassader som finns i länder som bedöms ha extra stor exportpotential, har särskilt uppmanats att redovisa långsiktiga mål och prioriteringar som är tydliga, realistiska och mätbara. Samspelet mellan främjandeaktörerna (Business ), VisitSweden, m.fl. har fortsatt när det gäller profileringen av i utlandet inom ramen för i utlandet (NSU). Nämnden har utarbetat en strategi för arbetet med Sverigebilden, som innebär att främjandeaktörerna identifierat gemensamma profilområden och kommuni- kativa nämnare – Kreativitet, Innovation, Hållbarhet och Samhälle. arbetade med cirka 500 investe- ringsprocesser, varav 58 resulterade i ett investeringsbeslut. Enligt organisationens bedömningsmall var 27 av dessa av hög kvalitet. av investeringarna var nyetableringar och olika affärssamarbeten. Det var en nedgång från föregående år, men övriga typer av investeringar ökade. Hälso- och sjukvård, It och telekom samt Material och tillverkning var de mest framgångsrika affärsområdena. Investeringarna kännetecknas främst av FoU-samarbeten och etableringar genom förvärv av svenska innovationsföretag. och var de mest framgångsrika marknaderna. stod för av investeringarna, medan kategorin Övriga världen ökade till . För att öka kännedomen om och intresset för som investeringsland har organisationen producerat informationsmaterial, deltagit i mässor och förmedlat information via digitala kanaler. Webbplatsen har haft 120 000 unika sidvisningar, varav 76 000 från utlandet. Uppdraget att attrahera utländska investe- ringar förutsätter ett nära samarbete med regionala investeringsfrämjande organisationer. Samverkan mellan export- och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 investeringsråd och regionerna har skett i av investeringarna. Kundnöjdheten uppgår till 87 av 100. Investerarna anser bland annat att verksamheten bedrivs med god kompetens och med fokus på investerarens behov. Efterfrågan på exportkreditgarantier hos är fortsatt hög, se tabell 4.5 nedan. En förklaring är den begränsade riskkapaciteten på den privata marknaden som blev följden av finanskrisen . Efterfrågan har kommit från såväl stora som medelstora och små företag. har efterfrågan på garantier och offerter trendmässigt minskat beroende på det något stabilare läget på finansmarknaderna. Både garantier och offerter ligger dock fortfarande på betydande nivåer. Både det totala antalet kunder och nya SME- kunder ökade; särskilt offertvolymerna till små och medelstora företag ökade kraftigt. EKN lämnade 2013 garantier till ett värde av och garantiofferter om . Motsvarande siffror –2012 framgår av tabell 4.3 nedan. Garantierna omfattade 1 518 affärer i 115 länder (2012: 1 458 affärer i 123 länder). Det finansiella resultatet visar på en fortsatt positiv trend, vilket bland annat medfört ett större myndighetskapital. Nya garantier fördelade på marknader framgår av diagram 4.4. Fördelningen på branscher redovisas i diagram 4.5. Diagram 4.4 Nya garantier fördelade på världsmarknader 2013 Diagram 4.5 Nya garantier fördelade på bransch 2013 (2012 inom parentes) garanterade EKN exportaffärer till ett värde av och ställde ut garantiofferter till ett värde av . Det är en ökning med respektive en minskning jämfört med . Totalt uppgick EKN:s utnyttjande av exportkreditgarantiramen per till (2012: ). Ramutnyttjandet per uppgick till . Investeringsgarantiramen utnyttjades per till , en minskning jämfört med . EKN:s resultat 2011–2013 samt framgår av tabell 4.3. Utestående balans i myndighetens verksamhet 2011–2013 samt framgår av tabell 4.5. Det finansiella resultatet beror på premieintäkter, försäkringsersättningar och avkastning i finansförvaltningen. Nya garantier till medelstora och små företag ökade 2013 och uppgick till (jämfört med 2012), se tabell 4.4. Antalet kunder är cirka 370, vilket är en ökning jämfört med 2013. Kunderna finns i hela , 86 är stora kunder och 281 är små och medelstora företag. EKN har samverkat med andra myndigheter och organisationer som arbetar med företagsutveckling och internationalisering, främst Aktiebolaget , , , kommunernas näringslivs- främjare och andra exportfrämjande aktörer, bland annat för att nå ut till nya kunder. Myndigheten har även inrättat egen regional närvaro i , och i . Tabell 4.3 Resultat i verksamhet 2011–2014 (2014 avser endast halvår) Resultat (belopp i mnkr) *Pro forma. Tabell 4.4 Översikt avseende små och medelstora företagskunder i verksamhet 2011– 2014 (2014 avser endast halvår) (belopp i mnkr) SME (mdkr) SME (mdkr) Tabell 4.5 Utestående balans i verksamhet 2011–2014 (2014 avser endast halvår) (belopp i mnkr) *Pro forma. lämnade Aktiebolaget nya kundfinansieringar om , varav utgjorde direktutlåning till exportföretag och utgjorde exportkrediter till köparna av svenska varor och tjänster. Verksamhetsresultatet i bolaget 2011– 2013 samt framgår av tabell 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 SEK hade en kärnprimär- kapitaltäckningsgrad på . Export- krediter 2011–2013 samt redovisas i tabell 4.6. Tabell 4.6 Verksamhetsresultat i AB , 2011–2014 (2014 avser endast halvår) Resultat (belopp i mnkr) CIRR-systemet (Commercial Interest Reference Rate) med statsstödda exportkrediter gav 2013 ett överskott på (jämfört med ett överskott på 2012). gav CIRR-systemet ett överskott på . Systemet med statsstödda exportkrediter är mycket beroende av världsmarknadsläget och utvecklingen av räntorna på världsmarknaden. Resultat i systemet med statsstödda exportkrediter 2011–2013 samt redovisas i tabell 4.7. Tabell 4.7 Resultat i systemet med statsstödda exportkrediter, s.k. CIRR-krediter, 2011–2014 (2014 avser endast halvår) CIRR-krediter (mnkr) Anmärkning: Beloppen är avrundade. () och Aktiebolaget () följer gemensamma riktlinjer för statsstödd export- finansiering rörande miljöfrågor/social hänsyn, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 korruptionsfrågor och långsiktigt hållbar långivning till fattiga skuldtyngda länder. avseende hänsyn till miljö, sociala frågor och mänskliga rättigheter, Common Approaches, uppdaterades . har SEK:s och EKN:s processer vidareutvecklats och CSR-perspektivet har blivit en integrerad del av affärerna, främst de affärer som antas ha hög påverkan. EKN och SEK har även medverkat i det internationella samarbetet. ska EKN vidareutveckla CSR-perspektivet genom att säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact samt FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter. En rad faktorer påverkar resultatet av exportfrämjandet, alltifrån makroperspektivet – den internationella konjunkturen – till mikroperspektivet – det enskilda företagets egen bedömning av exportmöjligheter. Till detta kommer svårigheten att bevisa det direkta orsakssambandet mellan en enskild främjande- insats och målet att öka svensk export. Den samlade bilden av insatser i kombination med kvantitativa och kvalitativa uppföljningsmetoder kan dock ge en adekvat uppfattning om samband och användas för att redovisa resultat. Grunden för analysen kring måluppfyllelsen utgörs därför av flera olika indikatorer. Ett arbete har genomförts inom för att tillsammans med utarbeta relevanta resultatindikatorer för rådets exportfrämjande verksamhet. Därutöver ska redovisningen framledes bidra till att tydliggöra hur samarbete och samverkan mellan organisationen och andra offentliga och privata aktörer kan öka effektiviteten och mervärdet i export- och investeringsråds offentligt finansierade främjande. Bedömningen utifrån befintlig rapportering är att den verksamhet som och genomfört med grundläggande export- service gjort god nytta för svenska företags export och internationalisering. Tillgången till information på nätet har inneburit att arbetet med att besvara förfrågningar har kunnat effektiviseras. Inom Småföretagsprogrammet har ökad efterfrågan på vissa tjänster lett till att organisationen blivit mer effektiv och att fler tjänster har kunnat levereras samt att längre relationer med företag har byggts upp. Samarbetet mellan de regionala exportrådgivarna och utlandskontoren har utvecklats, vilket leder till att företagen snabbare får kontakt med internationella marknader. Bedömningen är vidare att insatserna inom Riktat exportfrämjande har varit framgångsrika. Den långsiktiga strategin är en av framgångs- faktorerna. Alla delmoment i en typisk främjandeaktivitet har potential att bidra till ökad svensk export; exempel är delegationsresor till svåra marknader, rapporter och studier avseende tillväxtmarknader och match-making. Särskilda riktade exportfrämjande åtgärder avseende BRIC-länderna och har varit betydelsefulla för att svenska företag ska få möjlighet till kontakter, exportmöjligheter och eventuella etableringar. Samarbetet mellan myndigheter, organisa- tioner och regionala aktörer som arbetar med företags- och näringslivsutveckling samt främjande har fortsatt i positiv riktning. Kommunikationsplattformarna ”SymbioCity”, ”SymbioCare” och ”SymbioCreate” har inneburit att marknadsföringen av svensk miljöteknik, svensk hälso- och sjukvård och omsorg samt kulturella och kreativa näringar i utlandet har samordnats i ökad utsträckning. Samarbetet med utlandsmyndigheterna har fungerat väl och samordningen av främjande- aktiviteter mellan och utlandsmyndigheternas främjandeplaner har utvecklats i positiv riktning. Den samlade bedömningen är att verksam- heten främjat svenska företags international- isering genom att underlätta och stödja företa- gen i deras strävan att exportera samt att dess resultat står i proportion till verksamhetens mål och kostnader. Resultatredovisningen behöver dock vidareutvecklas i enlighet med vad som anges i avsnittet 4.4.1. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. Den ekonomiska utvecklingen i och andra delar av världen har påverkat export- och investeringsråds arbete och resultat vad avser den företagsfinansierade verksamheten. Den generella tendensen var att svenska företag var mindre benägna att expandera på utlandsmarknader än vad de undersökta affärsmöjligheterna gav uttryck för. Under- skottet i den avgiftsfinansierade, företags- specifika verksamheten är bekymmersamt och kräver åtgärder från organisationens sida. Det finns en inneboende potential att utveckla exportfrämjandet och därmed öka svensk export. Tillväxtmarknader kan vara svårtillgängliga för svenska företag, vilket gör att har en viktig roll när det gäller att stödja företagen. Det ställer höga krav på organisationens kapacitet och nätverk samt samarbete med utlandsmyndigheterna. Resultaten visar att det finns ett stort mervärde i att förstärka den exportfrämjande verksamheten i tillväxtländer där har en begränsad representation. Företagen värderar export- främjande insatser högre ju svårare marknaden är, oavsett om svårigheten kopplas till särkerhetsläget eller till stort statligt inflytande över upphandlingarna. Verksamheten har bidragit till att små och medelstora företag tagit steget till nya marknader. Svenska ambassader och konsulat har bidragit till att främja svenska ekonomiska intressen och svenska företags affärsmöjligheter i utlandet genom en löpande basverksamhet och särskilda aktiviteter i samverkan med , deltagande företag samt lokala samarbetspartners med flera. Det har inneburit goda möjligheter för exponering på olika marknader. Ett aktivt arbete med att hjälpa svenska företag att lösa handelshinder innebär förbättrade möjligheter att genomföra affärer. Främjandeplanerna har väsentligt bidragit till att öka långsiktigheten och effektiviteten i främjandet. Ambassader och har gemensamt analyserat vilka sektorer som är mest intressanta ur ett främjandeperspektiv och som prioriterats. Planerna har stärkt samplaneringen av aktiviteter mellan främjandeorganisationerna runt om i världen liksom samordningen mellan affärs- främjandet och främjandet av Sverigebilden. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Samspelet mellan främjandeorganisationerna när det gäller profileringen av i utlandet har stärkts genom i utlandet (NSU) och den strategi för arbetet med Sverigebilden i utlandet som utarbetats i samarbete mellan aktörerna i nämnden. Gemensamma profilområden och budskap används nu i kommunikation och aktiviteter. har strukturerna för utvecklats, vilket för investeringsfrämjandets del har inneburit större geografisk räckvidd. Resultaten av förändringsarbetet bedöms vara i linje med de statliga riktlinjerna om att organisationen ska tillvarata möjliga synergieffekter från sammanslagningen av export- och investeringsfrämjandet. Resultatet visar att bidragit till att upprätthålla ett stabilt antal kvalitativa utländska investe- ringar i trots en fortsatt svag global ekonomisk tillväxt. Effekterna av det statliga investeringsfräm- jandet bedöms genom uppdraget till ha bidragit till att tillvaratar internationaliseringens möjlig- heter. Utländska investeringar har under årets gång fört med sig kapital, kompetens samt ut- vecklings- och samarbetsmöjligheter för det svenska näringslivet. Bedömningen är att det statligt finansierade investeringsfrämjandet har bidragit till att öka kännedomen om och intresset för som investeringsland samt medverkat till att attrahera utländska investeringar. Den sam- mantagna bedömningen är att organisationen uppnår målet för den investeringsfrämjande verksamheten samt att resultaten står i relation till anslaget. () har 2013 och på ett framgångsrikt sätt förenat målet om garantigivning för svensk exportindustri på gynnsamma villkor med restriktionen att verksamheten ska vara självbärande och i enlighet med gällande 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 statsstödsregler och relevanta internationella regelverk avseende exportkreditgarantier. Kännedomen om myndighetens roll som exportfrämjare och kunskapen om EKN:s garantierbjudande fortsätter att öka hos regionala aktörer, exportföretag och banker även om kännedomen hos många små och medelstora företag är förhållandevis låg. verksamhet har haft avgörande betydelse för att motverka den ekonomiska krisens effekter på företagens möjligheter att finansiera exportaffärer. Det är viktigt att EKN har en marginal som gör att svenska exportföretag vid oväntade omvärldsförändringar också i fortsättningen snabbt kan ges möjligheter till riskavtäckning.