prop · H2031d20 · 2014-10-23 00:00:00 — Lantmäteriet har haft i uppdrag att beskriva hur geografiska data från myndigheten ska kunna tillhandahållas i 3D (dnr S2013/7203). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Lantmäteriet är och arbetar med att tolka och föra ut begreppet god ortnamnssed. överklagades sex av Lantmäteriets beslut om ortnamn till regeringen. Lantmäteriet är inskrivningsmyndighet och bedriver enligt sin instruktion verksamhet på sju orter. Antalet inskrivningsärenden ökade . Fördelningen på olika ärendetyper framgår av diagram 3.1. Diagram 3.1 Fördelning av ärendetyper i inskrivningsverksamheten I samband med införandet av ett nytt registreringsstöd steg handläggningstiderna för inskrivning . De är tillbaka på tidigare nivåer. De genomsnittliga kötiderna framgår av diagram 3.2. Diagram 3.2 Genomsnittligt antal ködagar Det är fortfarande små andelar av ansökningarna om inskrivning som sker elektroniskt. Endast 3 200 elektroniska ansökningar lämnades in . Lantmäteriet tillhandahåller mottagning, lagring och rådgivning rörande geografisk information för Försvarsmaktens räkning. Lantmäteriet säkerställer även försörjning av geografisk information till Försvarsmaktens it-system samt utbyte av geografisk information med främmande makt. har Lantmäteriet understött Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap med geografiska data i samband med utlandsoperationer i , och . Uppdragsverksamhet i anslutning till Lantmäteriets myndighetsutövning Omfattningen av uppdragsverksamheten i anslutning till myndighetsutövning inom framgår av tabell 3.14. Tabell 3.14 Intäkter från uppdragsverksamhet i anslutning till fastighetsbildning Myndighetssamverkan står för av intäkterna och bland myndigheterna är (naturvårdsuppdrag) samt (underlag för fastighetstaxeringen) de största uppdragsgivarna. I övrigt dominerar arbete med att upprätta fastighetsförteckningar och arkivutredningar samt MBK-verksamhet (mätning, beräkning och kartläggning) i glesbygdskommuner. Lantmäteriet bedriver också tjänsteexport. Med tjänsteexporten bidrar Lantmäteriet till den svenska politiken för global utveckling (PGU). Tjänsteexporten bedrivs dels som myndighetssamarbete med lantmäterimyndigheter i SIDA:s biståndsländer, dels genom riktat mot specifika projekt. Den förändrade inriktningen på det svenska biståndet har gjort att Lantmäteriet har lämnat ett stort antal länder där de tidigare verkat med stöd av biståndsmedel. Omfattningen av Lantmäteriets tjänsteexport framgår av tabell 3.15. Tabell 3.15 Intäkter från tjänsteexport Forskning inom plan-, bygg- och bostadsområdet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har tilldelats medel för att stärka forskningen om hållbart samhällsbyggande. var förstärkningen 25 miljoner och ytterligare medel kommer att tilldelas 2014–2016 (totalt ). Satsningen bör ske i nära samarbete med bygg- och bostadssektorn. togs ett långsiktigt forskningsprogram om hållbart samhällsbyggande fram. Programmet sammanfattar de kunskapsbehov som finns inom området och presenterar riktlinjer och ramar för kommande utlysningar av forskningsmedel –2016. Formas forskningsprogram för hållbart samhällsbyggande kommer att vidareutvecklas. Formas har gått ut med två utlysningar . Den ena var utlysningen Hållbart samhällsbyggande med inriktning mot starka tvärdisciplinära forskningsmiljöer för forskning inom hållbart samhällsbyggande, inriktat mot forskning om planering, byggande och förvaltning av den byggda miljön. Utlysningen omfattade totalt 105 miljoner kro- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 nor (21 miljoner 2013). Fem miljöer har blivit beviljade medel. Den andra var utlysningen inom Nordic Built, inriktad mot renovering av befintlig bebyggelse. Det är en samverkan mellan fem länder och nio finansiärer. 13 projekt är beviljade, varav Formas finansierar sex av dessa med totalt (4 miljoner 2013). En utlysning till gästforskare skedde som involverar . Även finansierar forskning om samhällsbyggande, inte minst genom satsningen på innovationsplattformar för hållbara attraktiva städer där sex projekt på fyra orter fått finansiering . I samtliga innovationsplattformar samverkar kommun, näringsliv och forskningsorganisationer för att utveckla och testa innovativa lösningar. Det internationella samarbetet ökar i betydelse och omfattning, både inom EU och samverkan utanför . Här kan särskilt nämnas och där både Formas och deltar. Det nya europeiska ramprogrammet för forskning och innovation, Horisont 2020, inkluderar också frågor som rör planering och byggande. Forskning och kunskapsförmedling avseende geotekniska frågor () bedriver forskning inom fyra prioriterade forskningsområden: naturolyckor och klimatanpassning, grundläggning och förstärkning, förorenade områden och efterbehandling samt materialegenskaper. har SGI medverkat till två nya nationella forskningsprogram – Branschsamverkan I Grunden (BIG) och TeknikUtveckling och Forskning inom Förorenade Områden (TUFFO). SGI har valt att styra om resurser från forskning till kunskapsförmedling jämfört med föregående år. Detta är ett led i SGI:s ambitionshöjning när det gäller att förmedla kunskap samt föra ut och nyttiggöra forskningsresultat. Mot bakgrund av detta har SGI bl.a. lagt resurser för att tillgängliggöra geotekniska data och analyser via uppbyggnad av en geoteknisk sektorsportal. En indikator på att SGI:s FoU-verksamhet kommer till nytta är att antalet nedladdade pub- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 likationer fortsatt att öka till 93 000 nedladdningar (77 500 nedladdningar 2012). Lantmäteriet har i uppdrag att bedriva forskning och utveckling (FoU) inom området geodesi. Lantmäteriet förvaltar även referenssystemen SWEREF 99 och RH 2000. För förvaltningen av dessa referenssystem utvecklar Lantmäteriet teorier och metoder för modellbildning av jordskorpans deformationer, t.ex. landhöjningen. Lantmäteriet har inom ramen för den nationella geodatastrategin tagit fram ett handlingsprogram för FoU inom geodataområdet. Därutöver bedriver Lantmäteriet den forskning som myndigheten bedömer är nödvändig för att kunna fullgöra sitt uppdrag. För att styra inriktningen av forskningen har myndigheten antagit en forskningsstrategi. Det är många faktorer som påverkar utvecklingen på bostadsmarknaden. Den statliga bostadspolitikens bidrag är viktig men kan vara svår att mäta och avgränsa från effekterna av andra offentliga insatser och omvärldsfaktorer, såsom den allmänna konjunkturutvecklingen. Därutöver innebär det kommunala planmonopolet, som är en del i den kommunala självstyrelsen, att det är kommunen som bestämmer hur mark ska användas och bebyggas inom kommunen. Utvecklingen inom samhällsplaneringen på nationell och regional nivå Nationella och regionala mål behöver samspela med varandra sammanställning av nationella mål, planer och program som har relevans för fysisk samhällsplanering visar på den bredd av olika aspekter som ska beaktas i samhällsplaneringen. visar också på de svårigheter som regionala och lokala myndigheter kan ställas inför bl.a. i samband med planering enligt . Länsstyrelserna har i uppdrag att göra en regionalisering av de nationella målen. Dessa underlag har sammanställt och Slutsatserna års underlag presenterar i rapporten av nationella mål, planer och program (dnr S2014/1884). I rapporten konstaterar bl.a. att länsstyrelserna inte fullt ut har mäktat med att ta sig an uppgiften med hänsyn till svårigheterna med att regionalisera det stora antalet nationella mål. lyfter dock fram i som en föregångare när det gäller att bryta ner de nationella målen till regional nivå. I rapporten anger att det kan finnas anledning att utarbeta ett mer begränsat antal konkreta och uppföljningsbara mål för hållbar samhällsplanering. Att ta fram tematiska fördjupningar, som t.ex. initiativ Det stationssamhället, kan enligt vara ett alternativt sätt att översätta en stor och komplex målmateria till ett användbart planeringsunderlag. lyfter också fram behovet av ett klargörande av ansvarsfördelningen mellan och den regionalt tillväxtansvariga aktören i länet. Planeringsaktiviteten och planberedskapen behöver öka En stor del av den bostadsproduktion som sker äger rum på mark som just har blivit föremål för fysisk planläggning, inte minst i landets tillväxtregioner där det finns ett stort behov av nya bostäder. En ökad planläggningsaktivitet och planberedskap är således en förutsättning för att bostadsbyggandet ska öka. Även om utvecklingen pekar på att planeringsaktiviteten ökar kan det konstateras att planeringsaktiviteten behöver öka ytterligare för att kunna tillgodose de omfattande behoven av nya bostäder. Detaljplaner tas inte i anspråk Det förekommer att det dröjer länge innan detaljplaner för bostadsändamål tas i anspråk, även i landets tillväxtregioner och i kommuner där det råder bostadsbrist. För att undersöka i vilken utsträckning det finns outnyttjade byggrätter i tillväxtregionerna har länsstyrelserna i de fem största länen utrett frågan (dnr S2013/6822). Länsstyrelserna konstaterar att det är relativt vanligt att det finns outnyttjade byggrätter, men att det framför allt beror på de långa ledtiderna i genomförandeskedet. Redovisningen pekar på att den ekonomiska konjunkturen är den huvudsakliga anledningen till att detaljplanerna inte tas i anspråk, men även att en stor del beror på att byggherrarna bygger i etapper och inväntar efterfrågan innan nya etapper påbörjas. drar den första etapputbygganden i större utvecklingsområden ut av olika orsaker. i menar att de stora byggherrarna med högre avkastningskrav och bättre ekonomiska möjligheter att förvärva stora markområden är överrepresenterade i studien. Det förekommer att byggherrarna riktar sig mot en för snäv kundkrets och att byggherrarna konkurrerar om samma kundgrupper, men också att kommunerna ibland föreskriver alltför detaljerade krav i detaljplanerna. I vissa fall är kunskapen i kommunerna om vilken mark som tas i anspråk dålig, vilket pekar på att kommunerna kan bli bättre på att följa upp hur detaljplanerna genomförs. Det finns potential till ett snabbare genomförande av detaljplaner. Redovisningen pekar på att det finns skäl att överväga ytterligare åtgärder för att säkerställa ett snabbt och ändamålsenligt genomförande. Den uppgörelse som staten genom Stockholmsförhandling slutit med och fyra kommuner i om statlig medfinansiering till kollektivtrafik kopplad till kommunala åtaganden om bostadsbyggande är ett exempel på hur staten kan medverka till ett ökat bostadsbyggande i en tillväxtregion. Ytterligare förhandlingsresultat och förslag på andra och mera generella modeller på hur beslut om utbyggnad av infrastruktur och bostäder kan samordnas, kommer att presenteras av Utredningen om utbyggnad av nya stambanor samt åtgärder för bostäder och ökad tillgänglighet i storstäderna (N 2014:04). Utbudet av bostäder möter inte efterfrågan i gruvorter Som en del av mineralstrategi (dnr N2013/972) har haft uppdraget att utreda bostadssituationen på gruvorter. I rapporten och förutsättningar för bostadsproduktion på gruvorter (dnr N2013/2521) analyseras bostadsmarknaden på dessa orter. Analysen visar att det är risken som bostadsmarknadens aktörer möter som är central för att förklara varför utbudet av bostäder inte möter efterfrågan i gruvkommuner. Den höga risken förklaras av låga marknadsvärden på det befintliga beståndet och stor osäkerhet kring gruvverksamhetens framtid. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Sambanden mellan regionalt tillväxtarbete, näringslivsutveckling och översiktsplanering behöver stärkas Det finns ett nära samband mellan det regionala tillväxtarbetet, näringslivets utveckling och kommunernas översiktsplanering. fick i regleringsbrevet uppdraget att i samråd med och Tillväxtanalys ställa samman, analysera och vid behov lämna förslag till insatser för att stärka samordningen mellan det kommunala översiktsplanearbetet, infrastruktur- och transportplaneringen samt det regionala tillväxtarbetet. Bo- verket överlämnade en rapport (Bo- verket rapport 2014:15) där de underlag som lämnats in till verket från aktörer med regionalt utvecklingsansvar samt länsstyrelser sammanställs och analyseras. Rapporten visar på fortsatta svårigheter med att få det svenska systemet för fysisk planläggning och regionalt tillväxtarbete att fullt ut fungera tillsammans. framgår att intresset för ett utvecklat samarbete mellan det regionala tillväxtarbetet och den kommunala översiktsplaneringen tilltagit. Flera län har påbörjat eller avser att påbörja ett sådant samarbete, bl.a. i form av s.k. strukturbilder. Vidare menar att den kommunala medverkan är betydelsefull för ett framgångsrikt regionalt utvecklingsarbete samt att samspelet mellan och aktörer med regionalt utvecklingsansvar behöver stärkas i dessa frågor. konstaterar också att viljan till ett utvecklat samarbete mellan lokal och regional nivå i dessa frågor hämmas av bl.a. bristande metodstöd från nationell nivå. och har ett gemensamt uppdrag att genomföra ett program för stärkt lokalt och regionalt samspel mellan fysisk planering och näringslivsutveckling –2015. Programmet ska bl.a. skapa möjlighet till kompetensutveckling, erfarenhetsutbyte och metodutveckling för att öka samspelet mellan arbetet med hållbar tillväxt och fysisk planering. Uppdraget ska slutredovisas till senast . Se mer under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 planering och prövning av överklaganden Plan- och genomförandeförenklande åtgärder behöver vidtas Det finns stora möjligheter att inom ramen för den nuvarande plan- och bygglagstiftningen genomföra sådana planeringsinsatser som medför att angelägna projekt kan genomföras utan onödigt dröjsmål. Det finns också, vilket även redovisar i sin , vid sidan om den rent lagreglerade planeringsprocessen, möjligheter att genom administrativa och organisatoriska åtgärder åstadkomma rationella planeringsmetoder som inte leder till onödigt långa handläggningstider. bör sprida information och kunskap dels om hur en aktiv kan bedrivas, dels hur regelverket kan tillämpas i syfte att åstadkomma en effektiv planeringsprocess, en ökad planberedskap och ett rationellt plangenomförande. Tillämpningen av den nya plan- och bygglagstiftningen bör fortsatt följas upp arbetar med kontinuerlig uppföljning av och dess tillämpning. Uppföljningsarbetet bör fortsätta och även omfatta de förändringar i lagen som gjorts . har tillkännagivit för regeringen att berörda myndigheter bör få i uppdrag att se över möjligheterna att underlätta lösningar där flera funktioner blandas i en byggnad, s.k. bokaler, samt informera om dessa möjligheter och ge stöd till intresserade, bland annat i miljonprogramsområden (bet. 2013/14:CU10, rskr. 2013/14:187 och 2013/14:188). Till följd av regeringens proposition En enklare planprocess (prop. 2013/14:126, bet. 2013/14:CU31) har bl.a. beslutat att ska ändras så att det blir möjligt att ge bygglov för en åtgärd som innebär en sådan annan användning av mark eller vatten som utgör ett lämpligt komplement till den användning som har bestämts i en detaljplan. Ändringen träder i kraft och innebär att det blir väsentligt enklare att godta s.k. bokaler i bl.a. miljonprogramsområden, där gällande detaljplaner ofta anger att en viss byggnad enbart får användas för t.ex. bostäder. Även om det finns möjlighet att ändra en detaljplan för att göra det möjligt att etablera bokaler medför den beslutade lagändringen att det blir väsentligt enklare att åstadkomma sådana lösningar. I regleringsbrevet har i uppdrag att uppdatera och vidareutveckla vägledningen Handeln i planeringen i syfte att förbättra och öka kunskapen om hur handelsetableringar kan underlättas i planeringen. ska även genomföra informationsinsatser för att kommunicera innehållet i vägledningen till kommuner och andra berörda aktörer. Uppdraget ska redovisas till . Detta uppdrag berör bl.a. möjligheten att etablera bokaler. nämnda åtgärder främjar möjligheten att etablera bokaler i miljonprogramsområden. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns anledning att avvakta vilken effekt som dessa åtgärder kommer att få innan det finns anledning att vidta ytterligare åtgärder för att främja bokaler i planeringen. Regeringen anser därmed att tillkännagivande avseende bokaler är slutbehandlat. Geotekniska och miljögeotekniska frågor De största skadeorsakerna när det gäller markbyggande rör bristande kunskap i geoteknik, bristande geoinformation och brister i beslutsprocesser. Det går därför att åstadkomma stora samhällsbesparingar om de geotekniskt relaterade skadekostnaderna kan minska. Samhällets behov av stöd för att förebygga risker och förhindra skador vid naturolyckor som ras, skred och erosion har successivt ökat och kommer ytterligare att öka till följd av förväntade klimatförändringar. Mot bakgrund av ovanstående är det väsentligt att den geotekniska kunskap som () besitter kan nå ut till fler och få ökat genomslag vid planering och byggande så att geotekniska faktorer beaktas i större utsträckning än . SGI arbetar med att nå ut bredare med myndighetens kunskap, inte minst hos kommuner och länsstyrelser runt om i landet. SGI:s arbete med att tillgängliggöra geotekniska data och analyser via uppbyggnad av en geoteknisk sektorsportal är ett exempel på detta men ytterligare insatser behövs. SGI har fått i uppdrag att ta fram ett geokalkylsystem för planering och kostnadsbedömning för att i tidigare skeden som t.ex. vid översiktsplanering i kommuner kunna få en uppfattning om de geotekniskt relaterade kostnaderna, vilka ofta är svåra att förutse. Fortsatt brist på bostäder Det gäller i synnerhet flerbostadshus, men också byggandet av småhus ökade. Även en ökad ombyggnation gav ett större tillskott av nya lägenheter än året innan. Utbudet möter dock fortfarande inte efterfrågan i de regioner där bostadsbristen är som störst. Rörligheten på arbetsmarknaden kräver en väl fungerande bostadsmarknad och obalansen på bostadsmarknaden kan därför få direkta konsekvenser för den fortsatta tillväxten. Ut- budet av bostäder i olika upplåtelseformer i förhållande till efterfrågan varierar dock över landet och brist på bostäder är en realitet även i delar av landet utanför storstadsregionerna, t.ex. i flera av landets gruvkommuner. Bristen på bostäder försvårar inträdet på bostadsmarknaden för personer som oavsett brist har svårt att etablera sig på bostadsmarknadet t.ex. på grund av svag ekonomi. Även situationen för nyanlända med uppehållstillstånd är besvärlig. bor ca 10 000 personer i anläggningsboende i väntan på en kommunplacering. Hushållens skuldsättning är fortsatt hög En hög skuldsättning hos hushåll och företag liksom en omfattande internationell verksamhet hos banker kan utgöra risker för den finansiella stabiliteten. Det finns också en risk att en hög privat skuldsättning kan utgöra ett hot mot den makroekonomiska balansen, vilket också påpekas i obalanser i . De svenska hushållens skuldkvot, dvs. skulderna som andel av de disponibla inkomsterna, har stabiliserats vid . Trots en uppgång från den genomsnittliga nivån på strax finns det faktorer som talar för att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 risken är låg för att hushållen skulle få stora besvär att hantera den högre skuldkvoten. Räntekvoten, det vill säga räntekostnaderna efter skatteavdrag som andel av de disponibla inkomsterna, ligger under genomsnittet . Ett lägre ränteläge kan alltså ha bidragit till att hushållen kunnat bära en större skuld. Högre riskvikter gör att bankerna, givet den befintliga utlåningen, kan behöva finansiera sig med mer s.k. kärnprimärkapital, vilket är det kapital som först absorberar förluster. Åtgärden bedöms i viss mån öka kostnaden för bankernas finansiering. I förlängningen kan det leda till att bankerna ser över sin låneportfölj och att bolån i allmänhet blir något dyrare. förväntas riskerna i bankernas verksamhet minska, vilket är till gagn för såväl bankerna, deras kunder och ekonomin i stort. har även aviserat att en ytterligare höjning av riskviktsgolvet (till ) kan vara aktuell givet att en sådan är förenlig med kommande regelverk. tillsattes utredningen livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (Ku 2014:02). Utredningen ska göra en översyn av den statliga politiken för arkitektur, form och design. Uppdraget är brett och innefattar flera politikområden, bl.a. ska utredaren föreslå hur en ny politik för arkitektur, form och design kan utformas utifrån en bedömning av områdets framtida utmaningar och hur arkitektur, form och design kan få ett ökat genomslag inom berörda samhällsområden. Utredningen ska också analysera de nationella målen för arkitekturform- och designpolitiken och vid behov föreslå nya mål. Uppdraget ska redovisas . En reform trädde i kraft som ett resultat av en överenskommelse mellan bostadsmarknadens parter då allmännyttans s.k. hyresnormerande roll upphörde för att i stället ersättas av att hyror, vid en tvist, i första hand ska jämföras med likartade lägenheter för vilka hyrorna förhandlats kollektivt, oavsett om ägaren är ett allmännyttigt kommunalt bostads- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 aktiebolag eller en privat fastighetsägare. tydliggjordes att de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen ska drivas enligt affärsmässiga principer. Kollektiva hyresförhandlingar är en grundbult i hyressättningssystemet och det är upp till parterna att gemensamt genomföra lagstiftningen. Det är också angeläget att förändringar i hyressättningen genomförs på ett ansvarsfullt sätt, med hänsyn till hyresgästernas behov av besittningsskydd. På många håll i landet pågår ett arbete där parterna gemensamt ser över hyresstrukturen. Det befintliga bostadsbeståndet behöver energieffektiviseras Bostäder och lokaler står för omkring en tredjedel av energianvändning. Utvecklingen är dock positiv då nyproduktionen går mot allt mer energisnåla hus. Den stora utmaningen inom bostadssektorn är att energieffektivisera det befintliga beståndet samt att utveckla kunskap om bebyggelsens energi- och miljöpåverkan ur ett livscykelperspektiv. Det fortsatta arbetet med den nationella strategin för energieffektiviserande renovering och framtagande av nya krav på energihushållning för nära-nollenergibygg- nader kommer att ha betydelse för detta. Standarder får allt större betydelse Systemet med standarder inom byggsektorn, bl.a. genom , är omfattande och har stor betydelse för alla parter. Myndigheter hänvisar i allt större utsträckning till standarder i sina regelverk. Kostnaderna för standarder kan vara betydande för små företag. Små företag har också ofta svårt att delta i processen kring att ta fram standarder. är de europeiska konstruktionsstandarderna, eurokoderna, fritt tillgängliga för dem som är bosatta eller verksamma i . För små företag inom byggsektorn är det betydelsefullt att inte behöva betala en avgift för dessa standarder. Förrättningsverksamheten befinner sig i ett läge där förtroendet för verksamheten och de enskilda lantmätarna är högt, men där en fortsatt utveckling mot kortare handläggningstider utan ökade kostnader är nödvändigt i ett samhälle där allt flera offentliga tjänster går att få utförda digitalt och i realtid. Den möjlighet som genom en ändring i fastighetsbildningslagen öppnas för att ta emot ansökningar elektroniskt bör utnyttjas. Det elektroniska förfarandet underlättar för företag och myndigheter som ger in ett stort antal ansökningar. Förfarandet kan också användas till att förkorta handläggningstiden för enkla ärenden och därigenom kunna lägga mer tid på de mer komplicerade. Den nya organisationen som ger möjlighet att koncentrera handläggningen av vissa ärendetyper bör också öka produktiviteten. Två kommuner har begärt att få inrätta egna lantmäterimyndigheter, vilket kan ge anledning till överväganden kring effekterna för förrättningsverksamheten av en ytterligare uppdelning på flera myndigheter.