prop · H2031d6 · 2014-10-23 00:00:00 — För att öka lagföringen och korta handläggningstiderna när det gäller bedrägeribrott har polisen och riktat särskild uppmärksamhet mot denna brottstyp. i har fått ett nationellt samordningsansvar som sakkunnig myndighet för bedrägeribrott. Myndigheten har bl.a. inrättat ett nationellt bedrägericenter som samordnar polismyndigheternas utredningsarbete. Inom har en strategi för bedrägeri- och bidragsbrott genomförts. Många polismyndigheter och åklagarkammare har också tillsammans inom ramen för de lokala samverkansforumen tagit fram åtgärdsplaner för förbättrad bedrägeribekämpning. Resultatmässigt är bedrägerier en brottskategori som utmärkte sig genom både kvantitativa och kvalitativa förbättringar. Antalet ärenden som redovisades till åklagare ökade och den samlade andelen brottsmisstankar som ledde till lagföring i polisledda och åklagarledda förundersökningar ökade från till . För att uppnå en mer enhetlig och effektiv mängdbrottshantering inom pågår två försöksverksamheter på området. Hanteringen av trafikbrott har koncentrerats till två orter, och , och inom hanteras en majoritet av mängdbrottsärendena på en av länets fem kammare. Verksamheterna ska utvärderas . En viktig del i kvalitetsarbete är verksamheten vid myndighetens tre utvecklingscentrum. Där bedrivs rättslig tillsyn samt metod- och rättsutveckling. har man bland annat granskat åklagarnas handläggning av kontaktförbud och bedrivit utvecklingsarbete kring medling vid ungdomsbrott. finns även en särskild tillsynsavdelning inom som ansvarar för att samordna den rättsliga styrningen. Mot bakgrund av utvidgade ansvar för bekämpningen av ekonomisk brottslighet har myndigheten bedrivit ett omfattande utvecklingsarbete, framförallt för att få verksamheten på plats på fem nya orter. Därtill har myndigheten utvecklat formerna för handläggningen av de medelsvåra 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ärendena i syfte att uppnå en effektivare ärendeprocess. har också bedrivit tillsynsprojekt om utredningsmetodik och åklagarnas processföring i domstol. har , i samverkan med och , även vidtagit särskilda åtgärder för att hantera frågor och ärenden med anledning av Högsta domstolens beslut i fråga om dubbelbestraffning. Beslutet innebär att en person som påförts skattetillägg för att ha lämnat en oriktig uppgift i skatteförfarandet inte också får åtalas för skattebrott för samma uppgift. Myndigheternas kostnader inom verksamheten utredning och lagföring uppgick till 2013, vilket är en ökning med i förhållande till föregående år. Tabell 3.9 Kostnadsutveckling –2013 Källa: –2013 för polisen, , och Kriminalvården. Polisen och har i likhet använt stora delar av sina resurser till att hantera vålds- och sexualbrott. Våldsbrott och övriga brott mot person utgjorde mellan av det totala antalet inkomna och redovisade ärenden till/från polisen. gick av resurstiden inom polisen åt till att hantera dessa ärenden. Inom utgjordes av de avslutade brottsmisstankarna av vålds- och sexualbrott och av resurserna användes för att handlägga sådana brottsmisstankar. använde av sina utredningsresurser för handläggning av ca 34 500 brottsmisstankar om allvarlig ekonomisk brottslighet. Övriga utredningsresurser användes för utredning och lagföring av drygt 10 400 brottsmisstankar avseende mängdärenden. 3.6.4.4 Analys och slutsatser lades något mer resurser på brottsutredningsverksamheten än föregående år, som antalet och andelen personuppklarade brott minskade. Minskningen gäller såväl sammantaget som för de flesta brottskategorier. Målet om en högre brottsuppklaring har således inte uppnåtts och regeringen anser att detta är otillfredsställande. Inflödet av anmälda brott och inkomna ärenden till polisen låg på ungefär samma nivå som 2012. Utvecklingen varierade mellan olika typer av brott. För brottskategorier med ett minskat inflöde minskade dock i allmänhet antalet redovisade ärenden och personuppklarade brott i större utsträckning än inflödet, vilket gör att också andelen redovisade ärenden till åklagare och personuppklaringsprocenten minskade för många brottskategorier. Förutsättningarna för rättsväsendet att klara upp brott skiljer sig åt mellan olika brottstyper. Förändringar i brottsstrukturen är därför en av flera faktorer som kan påverka den samlade brottsuppklaringen. Som framgått av tidigare avsnitt finns i det korta perspektivet dock inget som tyder på att inflödet har förändrats på ett så påtagligt sätt att det skulle påverka de grundläggande förutsättningarna för utredningsarbetet som helhet. Förändringarna i form av ett minskat inflöde av lättuppklarade brott som exempelvis trafikbrott och snatterier har haft viss, men tämligen marginell, betydelse för det försämrade resultatet . Det korrigerade antalet personuppklarade brott i den officiella kriminalstatistiken har minskat . Om exempelvis trafikbrotten utesluts uppgår denna minskning till . En uteslutning av snatterier och stölder i butik ger en minskning på . Resultatet i den brottsutredande verksamheten påverkas av många olika faktorer, både inom och utanför myndigheterna. Det är angeläget att polis och åklagare utvecklar sin förmåga att identifiera och analysera interna och externa faktorer som kan ha betydelse för resultatet i verksamheten. För att öka kunskaperna om hur omvärldsfaktorer påverkar förutsättningarna att utreda och lagföra brott har också (Brå), inom ramen för sitt särskilda regeringsuppdrag att utvärdera satsningen på fler poliser, analyserat olika förhållanden som kan antas påverka resultatet i polisens brottsutredande verksamhet. Brås analys ger dock inget entydigt och heltäckande svar på varför personuppklaringen sjunkit så markant 2013. Den enda faktor som tydligt förklarar en del av utvecklingen är att framför allt fler narkotika- och trafikbrott förundersökningsbegränsas. Enligt Brå finns det vidare tecken som tyder på att kraven på polisen har ökat och att den avsatta tiden för att utreda mängdbrott har minskat. är det enligt Brå inte helt rimligt att den typen av förhållanden förändras så snabbt att det kan förklara nedgången . Regeringen avser att noga följa den fortsatta utvecklingen. En omständighet som sannolikt har gjort sig gällande i ökad utsträckning och som kan förväntas ha en inverkan på resultatutvecklingen inom polisen är förberedelserna inför den kommande omorganisationen av polisen. Såväl nationella som internationella erfarenheter tyder på att omfattande organisationsförändringar av polisverksamhet kan medföra temporära försämringar av verksamhetsresultatet. Polisen måste dock i största möjliga mån säkerställa att störningar i utredningsverksamheten minimieras. Den nya organisationen för polisen kommer att ge polisen bättre förutsättningar för en likvärdig och effektiv brottsutredningsverksamhet. Inom ramen för arbetet som bedrivs av för nya görs flera genomlysningar av polisens verksamhet, däribland utredningsverksamheten och den forensiska verksamheten. Det är angeläget att de utvecklingsbehov som identifieras också leder till konkreta åtgärder och förbättringar. Genom ombildningen av polisen skapas ett unikt tillfälle att åstadkomma utveckling och förändring. Det tillfället måste tas tillvara, och arbetet för att säkerställa kompetens och effektivitet i utredningsverksamheten ska prioriteras högt. När myndigheters verksamheter är sammanlänkade så som de är i rättskedjan är det viktigt att arbetet bedrivs effektivt även ur ett helhetsperspektiv. Polis och åklagare är ömsesidigt beroende av varandras insatser. Samverkan dem emellan behöver därför fortsätta att utvecklas såväl i frågor om prioriteringar i verksamheterna som i handläggningen av enskilda ärenden. Som tidigare beskrivits analyserar en särskild utredare hur resultatuppföljningen inom rättsväsendet kan utvecklas. I utredarens uppdrag ingår även att lämna förslag på hur resultatuppföljningen på ett ändamåls- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 enligt sätt kan användas i myndigheterna som en del i att förbättra effektiviteten och kvaliteten i arbetet. En annan viktig del i utredarens uppdrag är att göra en jämförande studie av rättsväsendets resultat- och kostnadsutveckling i och några andra, jämförbara länder. Av betydelse för effektiviteten i polisens brottsbekämpning är polisens samlade uppdrag. Polisen har med tiden påförts uppgifter som helt eller delvis ligger utanför huvuduppgifterna att bekämpa brott och upprätthålla allmän ordning och säkerhet. Polisens förutsättningar att utföra sina kärnuppgifter påverkas i varierande grad av detta breda uppdrag. Som angetts tidigare utreds möjligheterna att renodla polisens verksamhet. Polis och åklagare har utifrån respektive myndighets uppdrag ett gemensamt ansvar för att utredning och lagföring håller hög kvalitet och är effektiv. Brås utvärdering av satsningen på fler poliser visar att även om många av de anmälda brotten inte har förutsättningar att upp, finns det fortfarande utrymme att genom ett förbättrat brottsutredande arbete öka uppklaringen. Faktorer av betydelse är bl.a. organisering i utredningsteam, bättre initiala utredningsåtgärder, tydligare arbetsledning och feedback, mer verksamhetsanpassade arbetstider samt ett närmare samarbete mellan polis och åklagare. Regeringen förväntar sig därför att myndigheterna ytterligare förstärker och utvecklar sina insatser på brottsutredningsområdet så att väsentligt fler brott upp. Regeringens mål för Domstolar är att mål och ärenden ska avgöras med hög kvalitet och effektivitet. Målbalanserna och omloppstiderna ska hållas på en rimlig nivå. ska skapa förutsättningar för domstolarna att uppfylla målet för verksamheten bland annat genom en ändamålsenlig resursfördelning och stöd i verksamhetsutvecklingen. Inom den dömande verksamheten verkar de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Domstolar omfattar även hyres- och arrendenämnderna, , och . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 3.6.5.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: –inkomna, avgjorda och balanserade mål –produktivitet, mätt som antalet avgjorda mål och ärenden i förhållande till kostnaderna. I regleringsbrevet avseende Domstolar har det ställts upp målsättningar för hur långa omloppstider olika typer av mål högst bör ha i domstolarna. Målsättningarna gäller hur lång handläggningstid av målen högst bör ha från att de kommit in till domstolen och till att de har avgjorts. Dessa verksamhetsmål och resultaten framgår av tabell 3.10. Tabell 3.10 Uppfyllelse av verksamhetsmål: omloppstid i månader för avgjorda mål 2011–2013 Tvistemål exkl. gem. Källa: Domstolars årsredovisning 2013. Verksamhetsmålet gällande tingsrätternas omloppstider för brottmål uppnåddes 2013. Tingsrätterna var också nära att uppnå målet för tvistemål. Omloppstiderna i förvaltningsrätterna förbättrades kraftigt. resultaten för hovrätterna, kammarrätterna och hyres- och arrendenämnderna. pågick ett antal riktade åtgärder för att minska handläggningstider och balanser vid Domstolar. Som exempel kan nämnas en förstärkningsstyrka med ett antal domare som kunnat tas i anspråk vid frånvaro på grund av utbildning och långvarig sjukskrivning eller vid handläggning av större mål och balansavarbetningar. Vissa domstolar har också tilldelats ekonomiska resurser för att kunna göra tillfälliga insatser för att minska omloppstider och överbalanser. Vidare har organiserat ett fortsatt erfarenhetsutbyte mellan domstolar i frågor som rör utveckling av organisations- och arbetsformer. Inkomna, avgjorda och balanserade mål Antalet inkomna mål (exklusive migrationsmål) till domstolarna minskade 2013 jämfört med . Antalet avgjorda mål minskade . Eftersom antalet avgjorda mål ändå översteg antalet inkomna mål, minskade antalet balanserade mål . Tabell 3.11 Den totala målutvecklingen (exkl. migrationsmål) 2011–2013 Källa: Domstolars årsredovisning 2013. Domstolarnas totala balans kan delas upp i en så kallad arbetsbalans och en överbalans. Med arbetsbalans avses det antal mål i balans som statistiskt är förenligt med att verksamhetsmålen gällande omloppstider kan nås. Det antal mål som överstiger arbetsbalansen definieras som överbalans. Överbalansen har minskat från 17 100 mål 2011 respektive 6 100 mål 2012 till 5 300 mål 2013. Trots en kraftig minskning är överbalanserna alltjämt störst i förvaltningsrätterna. Verksamhetsområdet inbegriper både verksamheten inom Domstolar (exklusive migrationsdomstolarna) och de transfereringar och övriga utbetalningar som utgörs av kostnader under anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Tabell 3.12 Kostnadsutveckling –2013 Källa: Domstolars årsredovisningar 2011–2013. –2013 har verksamhetskostnaderna inom Domstolar ökat. Produktiviteten, mätt som antalet avgjorda mål och ärenden i förhållande till de totala fastprisberäknade kostnaderna på anslaget 1:5 Domstolar har minskat . Transfereringarna avseende utgifter för rättsliga biträden m.m. ökade –2013, varav . Utgifterna för offentlig försvarare utgjorde av utgifterna under anslaget. Andra större utgiftsposter gällde offentligt biträde och målsägandebiträde. Den totala ökningen av utgifterna på anslaget förklaras främst av ökade utgifter för offentligt försvar, målsägandebiträde och rättshjälp enligt rättshjälpslagen. 3.6.5.4 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att målet för den dömande verksamheten delvis är uppnått. Det är positivt att tingsrätterna nådde verksamhetsmålet för brottmål och att omloppstiderna i tingsrätt och förvaltningsrätt i övrigt minskade. Dessa domstolar står för den absoluta majoriteten av målen och ärendena i domstolarna. Förvaltningsrätterna har fortsatt att minska sina överbalanser, vilket också är positivt. Däremot är det negativt att omloppstiderna i hovrätterna, kammarrätterna och hyres- och arrendenämnderna ökade från en ofta redan tidigare alltför hög nivå. De riktade åtgärder som har vidtagits för att minska handläggningstider och balanser vid Domstolar har sannolikt påverkat måluppfyllselsen i positiv riktning. Omständigheter som domstolarna menar har försvårat uppfyllelsen av verksamhetsmålen är bl.a. fler omfattande mål, personalomsättning och rekryteringssvårigheter. Domstolars arbete för att förbättra kvalitet och effektivitet bidrar också till ett ökat 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 förtroende för verksamheten hos allmänheten. Domstolar arbetar kontinuerligt för att förbättra bemötande, domskrivning och kommunikation. Regeringen ser positivt på detta arbete. Domstolarna genomgår en generationsväxling med betydande pensionsavgångar. Vid vissa domstolar finns svårigheter att tillsätta vakanta domartjänster. Regeringen ser det som angeläget att domstolarna kan rekrytera domare som tillhör de skickligaste och för yrket mest lämpade juristerna i landet. För att uppnå en tillfredställande domarrekrytering i alla delar av domstolsväsendet krävs insatser av såväl de enskilda domstolarna som , och regeringen. Det arbete som pågår för att förbättra rekryteringsläget måste fortsätta. hade antalet inkomna mål till Domstolar ökat . 2013 tillfördes Domstolar ett resurstillskott. avgjordes dock målen inte i en takt som motsvarade resursökningen och produktiviteten minskade därmed. Resurstillskottet har framför allt använts till att öka antalet anställda, särskilt vid tingsrätterna. Arbetsläget bedömdes där vara som mest ansträngt. Resurstillskottet har även möjliggjort satsningar på t.ex. kvalitetsarbete och it-utveckling. Sådana satsningar kan inte förväntas få genomslag i form av ökad produktivitet på kort sikt. Det processrättsliga regelverket har stor betydelse för domstolarnas effektivitet. De minskade omloppstiderna i tingsrätt och förvaltningsrätt kan delvis förklaras av de reformer som genomförts . Regeringen bedömer att även genomförda förändringar i de yttre tingsrätts- och förvaltningsrättsorganisationerna haft långsiktigt goda effekter för måluppfyllelsen vid Domstolar. Ytterligare reformer av det processrättsliga regelverket är nödvändiga för att effektiviteten och produktiviteten ska förbättras . Utgifterna för rättsliga biträden fortsatte att öka trots att antalet brottmål minskade något. Utgiftsökningen förklaras av en ökning av antalet debiterade timmar per mål och den årliga höjningen av timkostnadsnormen. Mot bakgrund av de ökade utgifterna tillsattes en särskild utredare som ska göra en samlad översyn av utgifterna för rättsliga biträden. Utredaren ska överväga vilka åtgärder som kan vidtas och som kan få en utgifts- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Uppdraget ska redovisas . Regeringens mål för verksamheten är att påföljder ska verkställas på ett säkert, humant och effektivt sätt och att antalet återfall i brott ska minska. Kriminalvården ansvarar för att verkställa påföljder inom detta verksamhetsområde. 3.6.6.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Uppfyllelsen av målet att påföljder ska verkställas på ett säkert, humant och effektivt sätt bedöms bl.a. utifrån –myndighetens arbete med att förbättra den interna styrningen och kontrollen –flexibiliteten i platsutnyttjandet –antalet rymningar och allvarliga händelser –graden av strukturerad sysselsättning i anstalt. Måluppfyllelsen avseende det återfallsförebyggande arbetet under verkställigheten bedöms bl.a. annat utifrån –andelen klienter som har en verkställighetsplan –andelen klienter som har fullföljt behandlingsprogram –klienternas deltagande i utbildning –andelen klienter som har blivit föremål för särskilda utslussningsåtgärder. Intern styrning och kontroll Inom bedrivs ett omfattande arbete med att utveckla och förändra organisationen. Syftet är att stärka myndighetens förmåga att organisera, styra, följa upp och prognosticera verksamheten. har Kriminalvårdens arbete med att stärka den interna styrningen och kontrollen bl.a. resulterat i beslut om förändrad organisation, ny styr- och uppföljningsmodell, ny budgetfördelningsmodell samt förbättrat och mer sammanhållet internkontrollarbete. Flexibilitet och beredskap för variationer i klienttillströmningen Antalet intagna i anstalt och antalet frivårdsklienter fortsatte att minska 2013. har medelbeläggningen i anstalt minskat med och medelantalet frivårdsklienter med . 2013 var medelbeläggningen i anstalt 4 022 (män och kvinnor). Frivården hade i genomsnitt 13 014 klienter (män och kvinnor). Till följd av den minskade klienttillströmningen har tre anstalter och en anstaltsavdelning avvecklats . Kriminalvården har även sett över möjligheten att hyra ut lokaler till andra myndigheter. Som en följd av detta har i ett fall ett avtal slutits med . genomfördes en rymning från en anstalt i de högre säkerhetsklasserna. Antalet direktavvikelser från anstalter i den lägsta säkerhetsklassen minskade i förhållande till föregående års redan låga nivå. 225 allvarliga händelser rapporterades under Majoriteten av händelserna inträffade i anstalt. En tydlig ökning av antalet allvarliga händelser i samband med transporter analyseras under innevarande år närmare av Kriminalvården. Enligt myndigheten visar omfattande kontroller att förekomsten av droger på anstalter fortsatt är mycket låg. Andelen klienter i anstalt och frivård som har en upprättad verkställighetsplan har ökat i förhållande till föregående år. Lägst andel verkställighetsplaner () finns i gruppen intagna med en strafftid kortare än . För övriga klientgrupper är andelen mellan . riktade efter en granskning 2009 kritik mot kvaliteten i arbetet med verkställighetsplanerna. har , som ett led i den årliga revisionen av Kriminalvården, genomfört en ny granskning där fortsatta kvalitetsbrister identifierades. Kriminalvården har vidtagit åtgärder för att förbättra kvaliteten i Myndigheten har bl.a. beslutat att inleda ett tvåårigt utvecklingsprojekt samt genomfört ett antal utbildnings- och uppföljningsinsatser. Den totala sysselsättningsgraden i anstalt låg i princip på samma nivå som de föregående åren. Kvinnor har högre sysselsättningsgrad än män. Färre än hälften av anstalterna når myndighetens eget mål om 85 procents sysselsättningsgrad. Kriminalvården och Arbetsförmedlingen har fortsatt att utveckla sitt samarbete och samarbetet omfattar nu även frivårdens verksamhet. Antalet fullföljda behandlingsprogram ökade i förhållande till föregående år. Kvinnor fullföljer behandlingsprogram i något mindre omfattning än män. Kriminalvården har redovisat att man inte i tillräcklig utsträckning når klienter som har störst behov av behandlingsprogram samt att man heller inte alltid når fram med rätt behandlingsprogram. En fjärdedel av alla klienter i anstalt påbörjade någon form av utbildning . Antalet påbörjade kurser och utbildningar har ökat något i förhållande till föregående år. Kriminalvården har arbetat med de utvecklingsområden som identifierade under sin kvalitetsgranskning (Rapport 2012:6 Vuxenutbildning i anstalt) vilket lett till att Kriminalvården planerat för att vidta åtgärder, t.ex. ett mer strukturerat motivationsarbete för studier och en central antagning. Andelen intagna som frigavs direkt från anstalt utan särskild utslussningsåtgärd var 2013, vilket är en marginell ökning från föregående år. Antalet påbörjade särskilda utslussningsåtgärder fortsatte att minska , förutom för placering i halvvägshus. Minskningen totalt var jämfört med föregående år, en minskning som endast delvis kan förklaras av en vikande klienttillströmning. Minskningen av antalet påbörjade särskilda utslussningsåtgärder var större för kvinnor än för män. har medelbeläggningen i anstalt minskat med medan antalet påbörjade utslussningsåtgärder minskat med . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Diagram 3.10 Antal påbörjade särskilda utslussningsåtgärder Källa: Kriminalvårdens årsredovisningar 2009-2013. Kriminalvården fick i uppdrag att intensifiera och utveckla det återfallsförebyggande arbetet för unga i kriminalvård. Myndighetens definition av unga klienter är personer som skrivs in i Kriminalvården när de är . Myndigheten har vidtagit flera åtgärder , bl.a. anpassning av behandlingsprogram, utökade resurser till anstaltsavdelningar för unga, beslut om förstärkning av kapaciteten för studie- och yrkesvägledning och två påbörjade pilotprojekt med fokus på utredning av behovet av individuella insatser. Myndigheten har även fortsatt att arbeta utifrån den handlingsplan för arbetet med ungdomar, som myndigheten tog fram 2012. Källa: Kriminalvårdens årsredovisning 2011-2013. Verksamhetsområdet omfattar verksamhet inom frivården, anstalter samt Kriminalvårdens transportverksamhet för såväl nationella som internationella transporter. Internationella transporter inom migrationsområdet redovisas under utgiftsområde 8 Migration. Häktesverksamheten ingår som en del i verksamhetsområdet och lagföring. Efter en minskning av kostnaderna för verksamhetsområdet 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ökade kostnaderna 2013 med till en nivå på . Utvecklingen förklaras främst av avsättningar för framtida hyreskostnader samt ökade personalkostnader. 3.6.6.4 Analys och slutsatser Regeringens bedömning är att målen för verksamheten delvis har uppnåtts. Myndigheten har haft en fortsatt hög ambitionsnivå avseende såväl det klientnära arbetet som det pågående utvecklingsarbetet för att stärka den interna styrningen och kontrollen. Regeringen förväntar sig att detta arbete kommer att ge positiva effekter på innehållet i klienternas verkställighet samt att det bidrar till ett mer effektivt resursutnyttjande och en fortsatt kostnadsmedvetenhet. Den minskande klienttillströmningen har ökat förutsättningarna för myndigheten att bedriva och utveckla en verksamhet av god kvalitet. Förväntningarna på myndighetens resultat är höga. Beläggningssituationen ställer höga krav på Kriminalvårdens förmåga att hantera outnyttjad kapacitet effektivt både på kort och på lång sikt. Regeringen vill betona vikten av att myndigheten fortsatt vidtar åtgärder i syfte att skapa förutsättningar för ett flexibelt platsutnyttjande.