prop · H103252 · 2014-09-16 00:00:00 — 11 Även nansutskottet ställde sig bakom regeringens ekonomiska politik för stärkta drivkrafter för arbete. Enligt utskottet ska begränsningen i arbetslöshetsförsäkringen öka drivkrafterna till heltidsarbete och minska inlåsning för dem som arbetar deltid.12 Regeringen beslutade därefter i enlighet med utskottets förslag att begränsa antalet dagar med ersättning för de deltidsarbetslösa till 75, från de tidigare 300. Regeringen angav att begränsningen av arbetslöshetsersättningen vid deltidsarbetslöshet innebär ökade drivkrafter för deltidsarbetslösa att ta ett heltidsarbete.13 Förändringen trädde i kraft . Det är inte självklart vilka eŠekter som kan förväntas av den begränsning som genomfördes i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa . Reformen har inte utvärderats utan endast följts upp i viss omfattning.14 Det nns därmed inte någon klar kunskap om vilka eŠekter reformen har haft på övergång till heltidssysselsättning eller övriga eŠekter. Utifrån forskningen kan heller inga säkra slutsatser dras då evidensen på området är allt annat än entydig. Enligt forskningen nns visst stöd för att deltidsarbete utgör en väg 10Nystartsjobb är en subventionerad anställning för långtidsarbetslösa. 112007/08: AU1 Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv. 122007/08: FiU1. 2007/08:1 utgiftsområde 13. 14Utvecklingen följs upp av i samband med budgetarbetet. 2011 gjordes en uppföljning av Ekonomiska avdelningen i 2011:1 Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas?. in på arbetsmarknaden och till heltidssysselsättning.15 Men det nns även stöd i forskningen för det motsatta, det vill säga att deltidsarbete kan visa sig vara en återvändsgränd med inlåsningse ekter i deltidsysselsättning som snarare motverkar möjligheterna till heltidsanställning.16 Detta har motiverat att granska om förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen har medfört att reformens intentioner har infriats. Syftet med granskningen har främst varit att undersöka om intentionerna med reformen har uppfyllts, det vill säga om förändringen i villkoren för arbetslöshetsförsäkringen medfört att deltidsarbetslösa i större utsträckning än tidigare övergått till heltidssysselsättning. Granskningen har också omfattat regeringens styrning och uppföljning av reformen samt om de förväntade utgiftsminskningarna har uppnåtts. Granskningens revisionsfrågor är: Har regeringens målsättningar med förändringen av villkoren i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa infriats? Har regeringens styrning och utvärdering av reformen främjat ett e ektivt genomförande och utfall av reformen? I granskningen har vi studerat sysselsättningse ekterna till följd av den förändring i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa som genomfördes . Granskningen omfattar regeringens åtgärder i samband med reformens genomförande och uppföljningar därefter. Vi har inte granskat e ektiviteten i Arbetsförmedlingens insatser för deltidsarbetslösa. Detta eftersom myndigheten inte har något specikt uppdrag gällande insatser för deltidsarbetslösa. 15Kyrrä, 2010. 16Månsson och , 2011. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA I budgetpropositionen presenterade regeringen de nya reglerna för ersättning vid deltidsarbetslöshet.17 18 Förändringarna motiverades dels med att minska överutnyttjande av arbetslöshetsförsäkringen, dels med att det fanns ett behov av att öka drivkrafterna för övergång till heltidsanställning samt undvika inlåsning i deltidsarbete. Förslaget syftade även till att förmå arbetsgivarna att i större utsträckning erbjuda heltidsarbete till deltidsarbetande. Reformen beräknades också medföra relativt stora utgiftsminskningar i arbetslöshetsförsäkringen. I arbetsmarknadsutskottets betänkande motiverades förändringen med att begränsningen skulle fungera incitamentshöjande och öka drivkrafterna för de deltidsarbetslösa att ta ett heltidsarbete.19 Utskottet utryckte även i betänkandet att en allt för generös arbetslöshetsförsäkring generellt kan ha en negativ påverkan på drivkrafterna att ta ett arbete och därmed minska personers vilja att hitta ett nytt arbete. Regeringen beslutade därefter att begränsa antalet dagar med ersättning jämsides med deltidsarbete till 75, från de tidigare 300. I budgetlagen 1 kapitlet 3 § (2011:203) anges att statens verksamhet ska eftersträva hög eektivitet och iaktta god hushållning. I budgetlagen anges vidare att regeringen noggrant ska följa hur statens utgifter utvecklas i förhållande till beräknade och beslutade belopp. i budgetpropositionen och i den ekonomiska vårpropositionen förklara väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknat utfall för det innevarande budgetåret.20 Likalydande bestämmelser fanns även i den tidigare lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Mot denna bakgrund har regeringens insatser och det ekonomiska utfallet av deltidsförändringen granskats. Utifrån ovanstående har bedömt om reformen varit eektiv i den bemärkelsen att den har lett till en ökad övergång till heltidsarbete för deltidsarbetslösa men även om den förväntade utgiftsminskningen har infriats. 2007/08:1 utgiftsområde 13. 18Deltidsbegränsningen regleras i 7 § förordning (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring som beslutas av regeringen, baserat på bemyndigande från , i 40 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 19Bet 2007/08:AU1 209 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). Granskningens iakttagelser och slutsatser baseras på omfattande analyser av registerdata samt dokumentstudier och intervjuer. Registerdata har inhämtats från (), Arbetsförmedlingen och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF). Datamaterialet består av alla inskrivna på Arbetsförmedlingen med arbetslöshetsersättning –2011 samt ett urval av förvärvsarbetande inom vissa specika yrkesområden21 . Motivet för valet av tidsperiod är att erhålla tillräckligt långa observationsperioder både före och efter regelförändringen, vilken infördes . Att ha tillgång till information både före och efter förändringen utgör en förutsättning för att identiera eekterna av reformen. Identieringen av deltidsarbetslösa som uppbär ersättning har gjorts med utgångspunkt från IAF:s data. I IAF:s data registreras både antalet tillgängliga och förbrukade dagar med deltidsarbetslöshetsersättning, något som inte nns att tillgå vare sig i SCB:s eller i Arbetsförmedlingens register. Bakgrundsinformation om de deltidsarbetslösa, såsom kön, ålder, utbildning, födelseland och arbetslöshetshistorik har inhämtats från SCB och Arbetsförmedlingen. Då gruppen deltidsarbetslösa varken är helt arbetslösa eller heltidssysselsatta används två olika jämförelsegrupper i analysen. I den första analysen har vi jämfört utödet till heltidsarbete med gruppen helt arbetslösa. 22 Den hypotes som prövas är om utödet från deltidsarbetslöshet till heltidssysselsättning har ökat efter , jämfört med övriga arbetslösa. I den andra analysen har granskat utödet från deltidsarbetslöshet till heltidsarbetslöshet jämfört med förvärvsarbetande. utgörs i dessa analyser av en liknande grupp av förvärvsarbetande som inte är arbetssökande men som även de kan övergå till heltidsarbetslöshet. Hypotesen som prövas i denna analys är om utödet till heltidsarbetslöshet har ökat till följd av reformen, jämfört med förvärvsarbetande. I granskningen har vi även med hjälp av uppgifter från IAF undersökt hur väl regeringens beräknade utgiftsminskningar har uppnåtts. 21Det är ett 60 procentigt urval bland yrkesområden där deltidsarbete är vanligt förekommande såsom vård samt hotell och restaurang. 22Utöde är när en individ lämnar en status för att övergå till en annan, till exempel att denne lämnar deltidsarbetslöshet för en heltidssysselsättning. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Vidare har vi genomfört dokumentstudier och intervjuat tjänstemän vid , Arbetsförmedlingen samt olika berörda aktörer centralt för arbetsgivare och fackföreningar. Syftet med dokumentstudien och intervjuerna med och Arbetsförmedlingen centralt har varit att undersöka på vilket underlag och med vilket stöd som förändringen i arbetslöshetsförsäkringen genomfördes, samt att granska hur regeringen styrt berörda myndigheter inför och efter reformen. främst propositioner, utskottsbetänkanden och regleringsbrev. Intervjuerna med Arbetsförmedlingen lokalt har främst använts för att ge kunskap om vilka följder regelförändringen fått för berörda individer och vilka typer av insatser som Arbetsförmedlingen riktar till deltidsarbetslösa. Syftet med övriga intervjuer har varit att undersöka olika intressenters bedömning av deltidsreformens eekter samt att ge kvalitativ information för tolkningar av de kvantitativa resultaten. Kapitlet redovisar hur arbetslöshetsersättningen till deltidsarbetslösa förändrats . Det redovisar också olika forskningsresultat för denna grupp arbetslösa. Ända har det varit möjligt att erhålla arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet. Reglerna för arbetslöshetsförsäkring på deltid har genomgått era förändringar, både i antalet berättigade ersättningsdagar och försäkringsskyddets utformning. har antalet dagar för ersättning vid deltidsarbetslöshet varierat från som minst 50 till 300 för tiden närmast före reformen då regelverket av många bedömdes som förhållandevis generöst. Redan i samband med att rätten till ersättning vid deltidsarbetslöshet infördes framfördes farhågor om att ett överutnyttjande av försäkringen kunde komma att ske.23 Tjänstemän på Arbetsmarknads- och , som intervjuats under granskningen, menar att om risken för upptäckt är låg kan det ge incitament för såväl arbetsgivare som arbetstagare att överutnyttja arbetslöshetsförsäkringen. 24 Med överutnyttjande menas i detta sammanhang att den deltidsarbetande registrerar sig som arbetssökande och får arbetslöshetsersättning, trots att personen inte är villig att ta ett heltidsarbete. Det kan även nnas ekonomiska incitament hos arbetsgivarna för en sådan konstruktion eftersom det är billigare med deltidsanställningar jämfört Å andra sidan, om försäkringen istället är mycket begränsad i omfattning kan det innebära att omställningstiden för kunna erhålla en heltidssysselsättning blir allt för kort för den arbetssökande, vilket riskerar att minska arbetsutbudet på . Förekomsten av deltidsarbete och deltidsarbetslöshet kan delvis även kopplas till framväxten av som välfärdsstat.25 Det nns forskning kring 23Pettersson (2005). 25Se och , 2005; , 2008. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA deltidsarbete och deltidsarbetslöshet i Sverige.26 Utifrån de nedan refererade studierna kan konstateras att deltidsarbete och deltidsarbetslöshet främst förekommer bland kvinnor och inom vissa branscher, exempelvis vård- och omsorgsområdet samt hotell- och restaurangnäringen. Innan reformen var gruppen deltidsarbetslösa en prioriterad grupp vid arbetsförmedlingarna. Den så kallade DELTA-utredningen27 gav , tillsammans med fyra andra myndigheter, i uppdrag att stimulera åtgärder för att minska deltidsarbetslösheten. bedrevs inom ramen för det så kallade HelaProjektet. Det övergripande målet för uppdraget var att minska deltidsarbetslösheten bland deltidsanställda och timanställda, att minska hinder för möjligheten till heltidsarbete samt att verka för bestående förändringar inom dessa områden. av de medel som avsattes för projektet fördelades inom följande tre huvudområden: kompetensutveckling, arbetsorganisation och arbetsmiljö samt informationsinsatser. Resultaten från HelaProjektet visade bland annat att det framförallt inom större oentliga organisationer går att öka antalet heltidsanställningar utan ökade kostnader. Vidare visade projektet att kompetensutveckling var avgörande för deltidsarbetslösa som vill utöka sin arbetstid.29 Exempelvis visade det sig att relativt korta insatser till låga kostnader såsom körkorts- eller kassautbildning kunde vara skillnaden mellan att få heltid eller inte.30 Detta bekräftas även från de intervjuer som gjorts med arbetsförmedlare i granskningen. De uppger att det ofta rör sig om ett behov av utbildningsinsatser för att höja humankapitalet för att öka dessa individers möjlighet till en högre sysselsättningsgrad. Exempelvis nämndes att språkkunskaperna behöver förbättras bland deltidsarbetslösa inom vården. 2.2Antal deltidsarbetslösa enligt och Arbetsförmedlingen var det enligt AKU31 drygt 1 miljon personer i arbetskraften som arbetade deltid. Detta inkluderar såväl individer som är nöjda med sin arbetstid som deltidarbetslösa som önskar öka sin sysselsättningsgrad. Detta motsvarar av den totala arbetskraften. Bland de deltidsarbetande var cirka 26Se , (2003). 28De andra myndigheterna var AMS, , Rådet för Europeiska socialfonden i samt JämO. 29För en mer detaljerad beskrivning av HelaProjektet se exempelvis Slutredovisning av HelaProjektet, (2006). 30Deltidsarbetslöshet i statsdelen . (2006). 31Arbetskraftsundersökningarna () beskriver utvecklingen på svenska arbetsmarknaden och genomförs av kvinnor som huvudsakligen arbetade så kallade långa deltider, det vill säga mellan 20–. Av deltidsarbetande i gruppen 16–var cirka 50000 arbetssökande32. I termer av utbetalningar var det av de totala arbetslöshetsersättningarna som gick till deltidsarbetslösa. I gur 1 nedan beskrivs hur deltidssysselsättning, arbetslöshet och deltidsarbetslöshet har utvecklats . Perioden omfattar den nanskris som präglat konjunkturen . Figuren visar att även då arbetslösheten har påverkats av nanskrisen så är deltidsarbetslösheten mer eller mindre oförändrad . Utvecklingen av deltidsarbetande, arbetslösa totalt och deltidsarbetslösa, 2005–2013 Deltidssysselsatta, arbetslösa totalt och arbetssökande deltidsarbetslösa, 1000-tal, 20–64 år Notera: Bland deltidssysselsatta ingår både de individer som frivilligt vill arbeta deltid och de som ofrivilligt arbetar deltid, deltidsarbetslösa. Arbetsökande deltidsarbetslösa är individer som aktivt har sökt arbete . Det ska i sammanhanget också nämnas att enligt Arbetsförmedlingen var det cirka 78 000 personer i arbetskraften som var deltidsarbetslösa 2012.33 Detta motsvarar av det totala antalet inskrivna vid Arbetsförmedlingen.34 Arbetsförmedlingens uppgifter och de som redovisas i AKU35 skiljer sig alltså åt, vilket också visar problematiken med att deniera och mäta deltidsarbetslöshet. 32Denition : Personer som tillhör gruppen undersysselsatta som arbetar deltid och som dessutom aktivt har sökt arbete . 33Här ingår även timanställda. 34Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsrapport . EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Den huvudsakliga frågan som forskningen om deltidsarbetande har försökt besvara är om deltidsarbete är bra eller dåligt. Ska det uppmuntras eller i möjligaste mån undvikas? Är deltidsarbete är en språngbräda (stepping- stone) till heltidssysselsättning eller är deltidsanställningar snarare är en återvändsgränd (dead-end)? Resultaten visar att personer med ingen eller begränsad arbetslivserfarenhet får arbetserfarenhet, vilket gör dessa personer mer attraktiva eller åtminstone oftast inte mindre attraktiva på den öppna arbetsmarknaden.36 En studie från studerar unga långtidsarbetslösa kvinnor. Den visar att ett deltidsarbete har en positiv eekt i arbetslöshet. Övergång till ett subventionerat deltidsarbete från heltidsarbetslöshet minskade den kvarvarande arbetslöshetstiden för dem som därefter erhöll heltidsarbete.37 nns det argument som talar emot deltidsarbete som en väg till heltidssysselsättning. Ett sådant argument är att deltidsarbete kan signalera att personen har otillräckligt kompetens och därmed kan förväntas ha en lägre produktivitet. Detta reducerar chanserna för deltidsarbetslösa att få en heltidsanställning. En annan eekt som uppmärksammats är att deltidsanställda inte får samma mängd arbetsträning, vilket resulterar i ett lägre långsiktigt humankapitalvärde jämfört med heltidsanställda.38 I en studie visas att personer som går från heltidsarbetslöshet till deltidsarbete hade en lägre sannolikhet att erhålla ett heltidsarbete jämfört med personer som inte tog vägen via deltidsarbete.39 En svensk studie studerar utödet från deltidsarbetslöshet i . Utfallsvariablerna i denna analys utgörs av orsaker till att en person avförs från Arbetsförmedlingens register som arbetssökande, så kallade avaktualiseringsorsaker. Studien fokuserar i huvudsak på övergången från deltidsarbetslöshet till heltidsanställning respektive heltidsarbetslöshet. I studien konstateras att personer som från början hade anställningsavtal som omfattade få timmar samt kvinnor och personer med arbetsrelaterade hinder har svårare att gå ifrån deltidsarbetslöshet till heltidsarbete än övriga deltidsarbetare. Vad gäller övergången till heltidsarbetslöshet visar resultaten att personer som erhålligt svenskt uppehållstillstånd har en högre sannolikhet för att bli heltidsarbetslösa jämfört med övriga deltidsarbetslösa. Detta gäller även personer med arbetsrelaterade hinder.40 36Raelin (1983) och Farber (1999). 37Cockx et al. (2013). 38Se exempelvis (1992). 39Tam (1997). 40Månsson och (2011). Det nns en risk för överutnyttjande av försäkringen. Det har framförts i två intervjuer av arbetsgivareföreträdare i granskningen, men även i de tidigare utredningarna av arbetslöshetsersättningens konstruktion för deltidsarbetslösa. Med överutnyttjande avses exempelvis att den deltidsarbetande registrerar sig som arbetssökande och får ersättning, trots att personen inte är villig att ta ett heltidsarbete. Utgångspunkten för dessa argument är att en generös försäkring kan påverka incitamenten negativt och fördröja övergång till heltidssysselsättning. Om det nns möjligheter att erhålla ersättning kan det leda till att såväl arbetsgivare som arbetstagare överutnyttjar arbetslöshetsförsäkringen. Men det kan även leda till en inlåsning i deltidsarbete.41 Det nns ett antal empiriska studier som fokuserar på ersättningsnivåernas betydelse för en övergång från deltidsarbete till heltidsarbete. I en amerikansk studie studeras olika typer av övergångar från deltidsarbetslöshet i . Det amerikanska ersättningssystemet bygger på att det nns ett tröskelvärde för ersättning. Om inkomsten överstiger detta tröskelvärde sänks försäkringsersättningen med motsvarande belopp. I och med att detta tröskelvärde varierar både och mellan delstater skapas möjligheter att undersöka hur skillnader i tröskelvärde påverkar dels arbetslöshetstid, dels sannolikheten för övergång till arbete. Studien nner att en ökning i tröskelvärdet har en signikant negativ påverkan på sannolikheten att deltidsarbetslösa ska övergå till heltidsarbete, även om eekten är mycket liten. En 50-procentig ökning av tröskelvärdet innebär en ökad sannolikhet att stanna kvar i deltidssysselsättning.42 En svensk studie visade att möjligheten till arbetslöshetsersättning har en statistiskt signikant negativ påverkan på att lämna Arbetsförmedlingen över huvudtaget. Det vill säga, att deltidsersättning skapar någon form av inlåsningseekt.43 41Se exempelvis Mo tt (1985); (1990); Stratton, (1996); Krueger och , (2002); , (2007). 42McCall (1996). 43Månsson och (2011). EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Det nns dock forskning som pekar på det motsatta. En studie undersöker övergångar från deltidsarbetslöshet till heltidsarbete i . Resultaten från denna studie ger en splittrad bild. Å ena sidan konstaterar forskarna att ersättning i samband med deltidsarbetslöshet i genomsnitt ökar arbetslöshetstiden för gifta kvinnor, tjänstemän och personer i Å andra sidan har deltidsarbete en positiv eekt, det vill säga leder till minskad arbetslöshetstid, för invandrare från det som författarna benämner icke västländer samt för yngre personer.44 De divergerande resultaten speglar troligtvis det att individer arbetar deltid av olika orsaker. En annan studie undersöker eekterna av ersättningar på den nska arbetsmarknaden. Studien inkluderar både personer som får temporärt heltidsarbete med subvention och personer som får ersättning i samband med deltidsarbetslöshet. För personer som får deltidsersättning skiljer sig resultaten åt mellan män och kvinnor. För män nns inga kortsiktiga eekter men svaga bevis på positiva eekter, det vill säga minskade arbetslöshetstider, på lång sikt. För kvinnorna nns kortsiktiga eekter, men resultaten tyder även på att för kvinnor som inte lämnar deltidsarbetslösheten relativt snabbt riskerar deltidsarbetslösheten att permanentas, så kallad dead-end-eekt eller inlåsning.45 Sammantaget ger forskningen en splittrad bild. För vissa grupper kan deltidsarbete vara en väg in till ett heltidsarbete. För andra individer kan deltidsarbete vara ett hinder för att få ett heltidsarbete. Vidare visar forskningen att ersättningsnivåerna och längden på ersättningsperioden har en betydelse för om en individ ska kunna få ett heltidsarbete. Generellt leder höga ersättningar och som deltidsarbetslös till ökade risker för inlåsning och permanentning i deltidsanställning. Å andra sidan kan det teoretiskt nnas en optimal längd på ersättningsperioden som bör vara så pass lång att deltidsarbete ger den arbetslivserfarenhet som är nödvändig för att kunna övergå till ett heltidsarbete. 44Kyyrä, Parrotta och Rosholm (2009). 45Kyyrä (2010). Detta kapitel redogör för de register- och dataanalyser som genomfört avseende sysselsättningse ekter efter de förändrade reglerna i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa. Att utvärdera e ekterna av de förändrade förutsättningarna för de deltidsarbetslösa är inte oproblematiskt eftersom reformen infördes för samtliga deltidsarbetslösa . Det nns därför inte någon naturlig jämförelsegrupp för de individer som varit föremål för reformen. Eftersom deltidsarbetslösa i någon mån sig mitt emellan heltidsarbete och heltidsarbetslöshet har jämförelsegrupper från både arbetslösa och förvärvsarbetande använts. Vidare spelar troligen ett antal andra reformer in, liksom en kraftig konjunkturnedgång som rådde . Detta påverkade den generella nivån på arbetslösheten och sysselsättningen samt arbetslöshetsförsäkringen. Även detta försvårar identieringen och beräkningen av e ekter av deltidsbegränsningen. För att så långt som möjligt ta hänsyn till övriga e ekter använder vi en så kallad di erences-in-di erences- ansats (se faktaruta nedan) där vi jämför förändringen i övergång till arbete för deltidsarbetslösa med helt arbetslösa. Detta låter sig göras eftersom deltidsreformen endast påverkat de förra. Något förenklat undersöker vi om övergången till sysselsättning har ökat för deltidsarbetslösa efter reformen. Om övergången har ökat som reformen inte har haft någon e ekt för övriga arbetslösa drar vi slutsatsen att reformen därmed har haft en positiv e ekt för deltidsarbetslösa. Detta under antagandet att de båda gruppernas utveckling skulle ha haft samma utveckling om reformen inte hade genomförts, exempelvis att konjunkturen hade påverkat de båda grupperna på samma sätt. Bortsett från de övriga reformerna i arbetslöshetsförsäkringen (se ovan) som införts innebär deltidsreformen, som trädde i kraft , att den deltidsarbetslösa endast kan få ersättning jämsides med deltidsarbete under högst . EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA De registerdata som används i granskningen har inhämtats från Arbetsförmedlingen, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) och Statistiska central byrån (SCB). Grundurvalet utgörs av arbetslösa med ersättning hos Arbetsförmedlingen mellan 2004–2011, där de deltidsarbetslösa utgör en delmängd. Tidsperioden har valts så att jämförelser ska kunna ske med situationen före förändringen. Anledningen till att är beror på att det endast fanns inkomstinformation fram vid tillfället för granskningen. För att identiera deltidsarbetslösa används IAF:s data över arbetssökande med ersättning. Skälet till att använda IAF:s register snarare än Arbetsförmedlingens uppgifter om deltidsarbetslösa är att gjort bedömningen att den klassicering som används vid Arbetsförmedlingen