prop · H103210 · 2014-05-30 00:00:00 — matematik och samhällskunskap. stödja berörda lärare med material och underlag driver två gemensamma projekt med filmer och tillhörande studiematerial. Filmen pengarna har sedan lanseringen distribuerats till högstadiets samtliga lärare i hem- och konsumentkunskap. Som en del av skolprojektet på cashen deltog under /13 1500 elever från närmare 40 gymnasieskolor i en landsomfattande tävling på temat privatekonomi och ekonomicoaching. Material för kommunernas invandrarundervisning i svenska (SFI) har också tagits fram. 3.2.5En ny upplysningstjänst för konsumenter Regeringen har tagit initiativ till en konsumentupplysningstjänst som ska vara tillgänglig via telefon, e-post och internet . Tanken är att konsumenter på ett enkelt sätt ska kunna få information och vägledning när det gäller vilka rättigheter och skyldigheter de har, men även kunna få information som underlättar väl avvägda val. har fått i uppdrag att inrätta tjänsten i samarbete med övriga berörda myndigheter, bl.a. och . Samverkan ska eftersträvas med den kommunala konsumentverksamheten och med de konsumentbyråer som finns för finans-, försäkrings-, telekom- och energimarknaderna. Genom konsumentupplysningstjänsten kan det oberoende stöd som erbjuds konsumenter bli mer känt och lättillgängligt. Riktade informationsinsatser till pensionssparare beslutade i enlighet med budgetpropositionen om att informationsgivningen inom pensionsområdet ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den. slogs tidigare samman med delar av för att även organisatoriskt främja en helhetssyn kring pensioner. Informationsmålet blev vägledande för den nya under sin etablering. aviserade regeringen en satsning för totalt på riktade informationsåtgärder till pensionssparare. Satsningen innebär att avsätts 2014‒2017 till för riktade informationsåtgärder till pensionsspararna. Åtgärder för stärkt konsumentskydd regleringsbrev fick ett mål att stärka pensionssparare och pensionärers ställning som konsumenter genom att ge vägledning som är anpassad till individens behov och livssituation. regleringsbrevet angavs även som mål för verka för att samtliga pensionssparare och pensionärer ska få en samlad bild av hela sin pension med god kvalitet skulle även redovisa hur myndigheten har samverkat med och för att stärka ett ökat konsumentskydd på finansmarknaden. Därtill skulle redovisa hur man möter pensionssparare och pensionärer i olika kanaler. redovisade planerade åtgärder i rapporten för att stärka pensionsspararnas och pensionärernas ställning inom pensionsområdet (S2013/7578/SF). I regleringsbrevet upprepades målen och redovisningskraven års regleringsbrev. För att förbättra informationen och beslutsstödet för premiepensionsspararna har utvecklat Fondvalsguiden. Förvaltningsavgifterna för de valbara fonderna i premiepensionssystemet är rabatterade och baserade på hur mycket kapital som placeras i de olika fonderna. uppgick den sammanlagda rabatten till . Om rabatten inte skulle ha tillämpats skulle den utbetalda premiepensionen bli lägre. Min Pension i som driver hemsidan är ett samarbete mellan staten och pensionsbolagen. Samarbetet syftar till att möjliggöra för pensionssparare att få en samlad bild av sin pension och kunna göra en pensionsprognos som inkluderar såväl inkomstpension som tjänstepension och privat pensionssparande. samverkar aktörerna genom satsningen Prognos till alla. Syftet med satsningen är att få fler pensionssparare att göra en prognos om sin framtida pension. Insatser för att upprätthålla massfondbytesstoppet gäller stopp för s.k. massfondbyten inom premiepensionssystemet. Frågan om hur massfondbytesstoppet bör vara reglerat kommer att behandlas av Värdepappersmarknadsutredning (Fi 2013:04). presenterades Vägval för premiepensionen (Ds 2013:35) för Pensionsgruppen. Skrivelsen syftade i första hand till att belysa och analysera premiepensionssystemets funktion och i andra hand till att peka ut möjliga sätt att hantera de problem som identifierats i premiepensionssystemet. I promemorian presenteras två huvudsakliga vägval. Alternativ 1 innebär att det befintliga premiepensionssystemet behålls och att åtgärder vidtas för att förbättra befintligt system. Alternativ 2 innebär att antalet fonder på fondtorget begränsas till ett fåtal statliga fonder. Pensionsgruppen anger i pensionsöverenskommelsen från att beredningsarbetet i av utredningens båda förslag bör fortsätta, och att 2013/14:210 alternativet 1 bör vara en utgångspunkt för de förändringar som ligger närmast i tiden. 3.3Statliga myndigheters ansvar för att uppnå målet för det finansiella systemet Flera myndigheter har ansvar för verksamhet som syftar till att uppnå målet för det finansiella systemet. Nedan framgår hur ansvaret för finansiell stabilitet är fördelat mellan de statliga myndigheterna i samt och roll för att värna om ett gott konsumentskydd på det finansiella området. har beredningsansvar för lagstiftningen inom den finansiella sektorn. I händelse av en kris kan de befogenheter som och har att tillgå visa sig otillräckliga. har då möjlighet att ta initiativ till ändrad lagstiftning eller andra åtgärder. ansvarar för tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning som rör finansiella marknader och finansiella företag. Myndigheten har därutöver ett ansvar för att samordna tillsynen enligt förordningen (2009:92) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Målet för är i stort sett identiskt med målet för det finansiella systemet. har även ansvar för den s.k. makrotillsynen. Det innebär att ska vidta åtgärder för att motverka finansiella obalanser i syfte att stabilisera kreditmarknaden, men med beaktande av åtgärdernas effekt på den ekonomiska utvecklingen. Det pågår ett omfattande arbete med att definiera makrotillsynens mål och medel samt de juridiska förutsättningarna för att använda olika verktyg. I återfinns exempelvis regler som kommer att påverka uppgifter inom detta område. följer löpande de finansiella företagens individuella utveckling, vilket gör det möjligt för myndigheten att sammanställa information om utvecklingen inom finanssektorn i stort. I sin aktiva tillsyn får kännedom om ett finansiellt företag får problem. ska då bedöma problemens orsak och konsekvens samt vidta åtgärder gentemot företaget om det är befogat. Utifrån befintligt regelverk har relativt långtgående möjligheter att påverka de finansiella företagens beteenden. Enligt förordning (2009:93) med instruktion för ska myndigheten lämna en rapport med analys och bedömning av den finansiella stabiliteten . I rapporten ska det framgå vilka åtgärder som vidtagits och vilka som kan komma att vidtas för att motverka att finansiella obalanser uppstår. 2013/14:210 effekter på samhällsekonomin samt behovet av utveckling av regler på området ska också redovisas. lämna en rapport med erfarenheter av tillsynsarbetet avseende konsumentskydd en gång . Rapporten ska innehålla en bedömning av riskerna för konsumenterna inom det finansiella systemet samt de åtgärder som vidtagits eller kan komma att vidtas för att stärka konsumentskyddet. Behovet av regelutveckling på området ska också presenteras. är stödmyndighet enligt stödlagen och hanterar därmed eventuellt statligt stöd till banker och andra kreditinstitut. Detta innebär att myndigheten har ansvar för att ingå avtal om stöd till kreditinstitut och i övrigt administrera stöd som lämnas på grundval av stödlagen. Beslut om stöd fattas av regeringen eller, efter bemyndigande, av stödmyndigheten. är också garantimyndighet med ansvar för insättningsgarantisystemet och investerarskyddet. huvuduppgift är att upprätthålla ett fast penningvärde. Banken har även i uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. övervakar utvecklingen av det finansiella systemet i dess helhet, med fokus på stora institut, marknader och infrastruktur, samt förmedlar sin syn på risker och ineffektivitet i det finansiella systemet. har också möjlighet att ge likviditetsstöd på särskilda villkor till finansiella företag som står under tillsyn, om det finns särskilda skäl. är central förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor. Grundläggande regler och krav återfinns i den marknadsrättsliga lagstiftningen och i föreskrifter och allmänna råd. kan träffa överenskommelser i olika frågor med enskilda företag eller branschorganisationer. På det finansiella området utövar myndigheten tillsyn genom bestämmelser i bl.a. konsumentkreditlagen (2010:1846), lagen om finansiell rådgivning till konsumenter (2003:862), marknadsföringslagen (2008:486) och lagen om avtalsvillkor i konsumentförhållanden (1994:1512). () kan i syfte att utveckla rättspraxis biträda enskilda i tvister vid allmän domstol. Det finns en överenskommelse om samarbete mellan och /KO på det finansiella området. I överenskommelsen anges formerna för samverkan och särskilda samverkansområden. är förvaltningsmyndighet för ålderspensions- systemet inom socialförsäkringen och för andra förmåner och 2013/14:210 ersättningar som enligt lag eller förordning ska administreras av myndigheten. Myndighetens uppgift är att administrera och betala ut den allmänna pensionen samt att ge generell och individuell information om pensionen. bildades genom en sammanslagning av och de delar av som ansvarade för ålderspensionsområdet. Därmed samlades alla pensionsförmåner inom en myndighet. För att bedriva en effektiv och rättssäker verksamhet samverkar med berörda myndigheter, kommuner och andra berörda parter. I detta avsnitt utvärderas resultatet av statens åtgärder för att uppnå målet för det finansiella systemet. Utvärderingen görs främst med hjälp av utvalda indikatorer som relateras till de fyra delmålen: finansiell stabilitet, förtroende, fungerande marknader och konsumentskydd. Varje delmål utvärderas i ett eget underavsnitt. De fyra delmålen har dock starka kopplingar till varandra. Exempelvis är ett högt ömsesidigt förtroende mellan de företag som verkar på finansmarknaderna centralt liksom att konsumenterna känner förtroende för finansmarknadernas aktörer. För att ett högt förtroende ska uppnås krävs att marknaderna fungerar väl. Ett högt förtroende och väl fungerande marknader är i sin tur viktigt för den finansiella stabiliteten. I anslutning till analysen av indikatorernas utveckling redovisas kortfattat vilka medel och åtgärder som bedöms haft betydelse för utvecklingen. Den längre beskrivningen av dessa medel och åtgärder framgår av föregående avsnitt. I början av skrivelsen finns resultatindikatorerna sammanställda under respektive delmål, se diagram- och tabellförteckning. När det gäller regeländringar kan det vara svårt att utläsa tydliga effekter på indikatorn, eftersom finansiella aktörer ibland påbörjar en anpassning innan de nya reglerna träder i kraft. I dessa fall kommer effekterna gradvis innan den nya regleringen börjar gälla. 4.1Det finansiella systemets stabilitet Regeringens bedömning: Det svenska finansiella systemet är stabilt. Vidtagna åtgärder i form av högre kapital- och likviditetskrav, bolånetak samt ett riskviktsgolv för bolån har bidragit till att skapa ett mer robust finansiellt system. Men vissa risker kvarstår såsom bankernas ökande användande av marknadsfinansiering (särskilt i utländsk valuta) samt nivån och ökningen på hushållens skuldsättning. På en aggregerad nivå indikerar försäkringsföretagens solvenskvot att deras finansiella ställning är långsiktigt hållbar. Försäkringsföretagens redovisade solvenskvoter varierar dock mycket över tiden och situationen kan därför snabbt förändras. Den låga statskulden bidrar till förtroende för statens krishanteringsförmåga och minskar risken för att en finansiell kris ska inträffa, eftersom marknaden vet att staten har finansiell styrka att hantera krisen. Erfarenheterna från den senaste finanskrisen visar på behovet av en bättre och mer heltäckande övervakning av det finansiella systemet. Det finns därför behov av en politik som kan adressera problem före, under och efter en kris. Makrotillsynen är ett relativt nytt politikområde vars överordnande mål är att vidta åtgärder för att motverka finansiella obalanser i syfte att stabilisera kreditmarknaden. I tillämpningen av makrotillsynen är det viktigt att beakta vilka effekter åtgärderna får på den ekonomiska utvecklingen på såväl kort som lång sikt. 2013/14:210 Med finansiell stabilitet avses att det finansiella systemet ska kunna upprätthålla sina grundläggande funktioner och dessutom ha god motståndskraft mot störningar. Störningar som snabbt kan sprida sig i systemet är kraftiga kreditförluster och brist på likviditet. Sammanlänkningen mellan finansiella företag medför att problem i ett institut lätt kan sprida sig till andra institut, exempelvis genom att betalningar uteblir eller att förtroende för institutet minskar till följd av rykten. Detta kan i sin tur leda till högre räntor för hushåll och ickefinansiella företag. I det fall en störning ändå inträffar ska motståndskraften och därmed förmågan att fullgöra funktionerna efter en störning vara god. Eftersom det finansiella systemet är centralt för samhällsekonomin, är det av stor vikt att systemet är stabilt. Nedan följer ett antal indikatorer som beskriver hur stabiliteten i det finansiella systemet har utvecklats . 4.1.1Riskerna har minskat, men vissa kvarstår analyserar löpande tillståndet i det finansiella systemet. Till 2013 har publicerat rapporten i det finansiella systemet en gång . kommer rapporten att publiceras . Den nya rapporten ersätter den tidigare riskrapporten och tillsynsrapporten. Den nya rapporten syftar dels till att ge en samlad bild av tillståndet hos de finansiella företagen och marknaderna, dels till att lyfta fram och bedöma risker i det finansiella systemet. gav penningpolitiska stimulanser både från den amerikanska och avsedd effekt. Läget på de finansiella marknaderna var mindre stressat 2013 jämfört med . Men trots en alltmer stabil finansiell situation kvarstår risker i det svenska banksystemet. Det är därför viktigt att sätta den svenska banksektorn i perspektiv. De svenska bankkoncernernas samlade tillgångar i och utomlands uppgick av svensk BNP. Som framgår av diagram 4.1 är vårt banksystem således stort i förhållande till landets BNP jämfört med banksystemen i många andra länder. Det svenska banksystemet är också starkt integrerat, vilket gör att problem i en bank lätt kan spridas till andra delar av banksystemet genom faktiska exponeringar eller genom att förtroendet minskar. Skulle drabbas av en finansiell kris kan alltså kostnaderna för samhället bli mycket stora. De svenska bankernas verksamhet i andra länder gör att bankernas risker är mer spridda och därmed mindre utsatta vid störningar som är specifikt svenska. innebär detta att problem i andra länder kan ge viss återverkan på banksektorn i . Diagram 4.1 Bankernas tillgångar i förhållande till BNP Det svenska banksystemet är också i hög grad beroende av marknadsfinansiering. En allt större del av denna finansiering sker i utländsk valuta (diagram 4.2). Bankerna lånar utländsk valuta bl.a. genom att emittera obligationer och certifikat i utländsk valuta. Detta gör att bankerna är beroende av att den internationella kapitalmarknaden fungerar då den inhemska efterfrågan ej kan tillgodose behovet av finansiering. Diagram 4.2 De svenska storbankernas marknadsfinansiering 2013/14:210 Bankernas förhållandevis stora användning av marknadsfinansiering bedöms vara en av riskerna i det svenska banksystemet. Behovet att finansiera sig på marknaden beror till viss del av att bankernas verksamhet förutsätter att de lånar upp via värdepappersmarknaden. Dessutom är valutafinaniseringen en effekt av att svenska placerare efterfrågar valutasäkring av tillgångar i utländsk valuta. Den ökade marknadsfinansiering i utländsk valuta är det främsta skälet till att ökat valutareserven med . För att öka bankernas interna motståndskraft mot störningar på den internationella kapitalmarknaden har beslutat om likviditetskrav i såväl euro som dollar. Bankernas intjäningsförmåga är alltjämt god och alla fyra storbanker uppfyller med marginal både kapitaltäcknings- och likviditetstäckningskraven. Hushållens skuldkvot har i stort varit Skuldkvoten, definierad som hushållens skulder som andel av disponibelinkomsten, steg kraftigt under åren 2007‒2010.3 Snabbast ökade skulderna 2010. Detta år steg skuldkvoten med , från till . Därefter har skulderna ökat långsammare och kvoten har legat relativt kring (diagram 4.3). En tänkbar anledning till detta är bolånetaket som införde 2010. Det är även tänkbart att den allmänna debatten om hushållens skulder har påverkat utvecklingen. införde ett golv på för riskvikterna på bankernas bolån.4 Det innebär att bolåneinstituten behöver hålla mer kapital för sin utlåning till hushållens bostadsägande. Diagram 4.3 Hushållens skulder som andel av disponibelinkomsten Källa: SCB och KI 3Källa för hushållens skulder är SCB: s finansräkenskaper. Hushållens disponibla inkomster kommer från KI och SCB: s nationalräkenskaper. Både skulder och inkomster är uttryckta i löpande priser. 4I höjde riskviktsgolvet för bankernas bolån från . Statsskulden är låg ur ett historiskt och internationellt perspektiv Vid slutet av 2013 var okonsoliderade statsskuld , vilket motsvarar en skuldkvot på i förhållande till BNP. Av detta var vidareutlåningen till , vilket motsvarar av BNP. De årliga räntekostnaderna för statsskulden har halverats jämfört med perioden före finanskrisen. har räntekostnaderna på statsskulden uppgått till runt . Som andel av BNP har räntekostnaderna minskat från . Den konsoliderade offentliga bruttoskulden (Maastrichtskulden) för del var som andel av BNP vid slutet av 2013. Motsvarande skuldkvot för EU:s 28 medlemsländer var i genomsnitt , dvs. mer än dubbelt så hög som för . I diagram 4.4 framgår att de svenska statsfinanserna även är starka ur ett historiskt perspektiv. Den okonsoliderade statsskulden var som störst i förhållande till BNP 1995, då skuldkvoten var , vilket kan jämföras med dagens . Diagram 4.4 Okonsoliderad statsskuld sedan 19755 Statsskuld (mdkr) Skuldkvot (procent av BNP) Den låga statsskulden har gynnat under finanskrisen. som kostnaderna för skulden minskat har den låga statsskulden även gjort det möjligt att möta den kraftiga konjunkturnedgången under finanskrisen utan att behöva genomföra besparingar i de offentliga finanserna. En låg statsskuld ökar även förtroendet för statens förmåga att hantera en kris. Detta minskar risken för att en finansiell kris ska uppstå, eftersom marknaden vet att staten har en finansiell styrka att hantera krisen. 5 införde ett nytt sätt att mäta statsskulden. Mätt på det nya sättet blir statsskulden generellt något högre (exempelvis högre ). I diagrammet visas det gamla måttet och det nya måttet . 2013/14:210 4.1.2 God motståndskraft i ett koncentrerat banksystem har ett koncentrerat banksystem som är stort i relation till storleken på svensk ekonomi. Dessutom är de svenska bankerna sammanflätade med varandra och har betydande aktiviteter i andra länder. I och med att storbankerna sannolikt skulle betraktas som systemviktiga vid en kris, innebär det en stor potentiell utgiftsrisk för svenska skattebetalare. Det är därför viktigt att bankerna har tillräckligt med eget kapital för att kunna hantera problem. Ett vanligt mått som används för att studera en banks kapitalstyrka är den s.k. kärnprimärkapitalrelationen. Kapitalbasen kan delas upp i flera typer av kapital. En viktig beståndsdel är primärkapitalet, som kan absorbera eventuella förluster som uppkommer i en banks verksamhet. Den del av primärkapitalet som har störst förmåga att absorbera förluster kallas för kärnprimärkapital. Det är viktigt att svenska banker har en hög kärnprimärkapitalrelation för att bankernas egna motståndskraft att hantera exempelvis kreditförluster ska vara god. De svenska storbankerna har fortsatt att förbättra sina kärnprimärkapitalrelationer . Lägre genomsnittliga riskvikter är den viktigaste anledningen. Men bankerna har också ökat sitt kärnprimärkapital. Detta har dock delvis motverkats av att bankerna ökat sina totala tillgångar. Diagram 4.5 Storbankernas genomsnittliga kärnprimärkapitalrelation För att stärka de systemviktiga bankernas kapitalstyrka enades regeringen, och i november- överenskommelsen 2011 om att åtminstone de fyra storbankerna bör hålla en extra kapitalbuffert på 3 Storbankerna uppfyller de högre kapitalkraven som ska gälla fr.o.m. stabilitetsrådets möte enades man om att den finansiella stabiliteten behöver stärkas ytterligare. Krav på likviditetstäckning har stärkt bankernas motståndskraft Likviditetstäckningsgraden (på engelska Liquidity Coverage Ratio, LCR) är ett kortfristigt likviditetsmått som är definierat av och innebär att bankerna ska hålla en tillräcklig likviditetsbuffert för att kunna täcka de nettokassautflöden som sker vid ett stresscenario som varar . LCR-kravet ska enligt rekommendationer gälla för internationellt verksamma banker. har föreslagit att regelverket ska fasas in –2019. EU inför successivt reglerna under perioden 2015‒2018 genom och rådets förordning (EU) nr 575/2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012. Förordningen anger dock bara minimikrav för infasningen och enskilda länder får fasa in reglerna tidigare. Enligt föreskrifter ska vissa större banker och kreditinstitut i uppfylla kraven . Det innebär att LCR- kraven implementerats tidigare i än i många andra länder, vilket bidragit till att skapa ett mer robust finansiellt system. stresstest visar att bankernas motståndskraft är god gör stresstester av bankernas motståndskraft vid en kraftigt försämrad konjunktur. Scenariot innebär att bankerna drabbas av lägre intjäning och högre kreditförluster . I scenariot är kreditförlusterna höga i alla branscher och regioner. stresstest uppgick bankernas förluster till sammanlagt , vilket var lägre än motsvarande stresstest 2012. Förlusterna enligt stresstest motsvarar av BNP. Resultatet mellan de olika årens stresstester kan dock inte helt jämföras, eftersom mätmetoden ständigt utvecklas. Slutsatsen av stresstest var att storbankerna har god motståndskraft. Efter avdrag för effekterna av kommande regelverksförändringar skulle däremot inte alla banker ha kapitalnivåer som fullt ut täcker de buffertkrav som planeras. Enligt det kommande regelverket innebär detta bl.a. att de vid förluster av denna storleksordningen skulle åläggas restriktioner för aktieutdelningar och bonusutbetalningar. bedömer dock att samtliga banker har goda möjligheter att uppnå tillräckligt höga kapitalnivåer, då de har en hög underliggande lönsamhet och god kapitalberedskap. Storbankerna arbetar med framåtblickande kapitalplanering för att säkerställa att alla kapitalbuffertar i de nya regelverken täcks fullt ut när de träder i kraft. Långsiktigt hållbar finansiell ställning i Även försäkringsföretagens förmåga att möta sina finansiella åtaganden är avgörande för att upprätthålla stabiliteten i det finansiella systemet. Det är därför viktigt att försäkringsföretagen har en solvenskvot som är långsiktigt hållbar och att de tillgångar som företagen förvaltar är skyddade. Därför finns det ett behov av att säkerställa att försäkringsföretagen klarar att möta sina åtaganden . Ett försäkringsföretags kapitalbas ska minst uppgå till en beräknad erforderlig solvensmarginal. Denna marginal beräknas utifrån verksamhetens art och omfattning. Solvenskvoten beräknas genom att kapitalbasen delas med erforderlig solvensmarginal. Försäkringsföretag ska ha en solvenskvot som överstiger 1. Solvenskvoten mäter företagens förmåga att klara sina åtaganden till försäkringstagarna. Om kapitalbasen understiger den beräknade erforderliga solvensmarginalen, ska ingripa. Risken att företaget inte kan uppfylla sina åtaganden gentemot försäkringstagaren är då alltför stor.