prop · H2031d3 · 2014-10-23 00:00:00 — –2014 genomförs renoveringsarbeten i fastigheten . Slutkostnaden för renoveringen beräknas till högst . Efter renoveringen kommer fastigheten att användas av ledamöter, partikanslier och annan verksamhet som måste finnas innanför skalskyddet under kommande renoveringar av övriga fastigheter. Som en följd av kommande renovering och behovet av evakueringsmöjligheter kommer kostnaderna för tillfälliga evakueringslokaler även fortsättningsvis att vara höga. Det gäller även kostnader för avskrivningar och räntor. Som en del av det strategiska lokalprogrammet finns en genomförandeplan av renoveringarna framtagen, denna visar på att renoveringsarbetena kommer att pågå en bra bit in . I kvarteret byttes inte rörstammarna vid återflytten 1983. Läget i fråga om stammar för avlopp och varmvatten är bekymmersamt. har stammar spruckit med stora skador och olägenheter för lokalnyttjarna som följd. Därutöver behöver omfattande arbeten göras när det gäller tillgänglighet, ventilation, el och ytskikt. En förstudie har genomförts avseende vattenskadorna i golvet i västra plan 1. Renoveringen av dessa lokaler måste samordnas med övriga arbeten i fastigheten. Golvet är dock i ett sådant skick att det inte är uteslutet att akuta åtgärder måste vidtas innan ett samordnat renoveringsprojekt kan genomföras i västra. Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas under 2:3 fastighetsanslag . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till . avser att återkomma med eventuella justeringar av denna nivå. Riksdagsstyrelsen föreslår att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . bör det enligt riksdagsstyrelsen för anslaget 2:3 fastighetsanslag finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Tabell 5.8 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:3 Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Nivån på de investeringar som föreslås för perioden –2018 baserar sig på nuvarande planerade underhålls- och renoveringsåtgärder av fastigheter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Riksdagsstyrelsen föreslår att godkänner den investeringsplan som finns i tabell 5.9. Underhåll och renoveringsplan, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 har låneramar som avser investeringar i fastigheter (). Riksdagsstyrelsen föreslår att bemyndigar att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . På grund av omfattningen av planerade underhålls- och ombyggnadsåtgärder samt eventuella tidsmässiga förskjutningar kommer nyttjandegraden att vara lägre än . Mål för ombudsmän () 2015 ombudsmäns (JO) uppgift är att, enligt 13 kap. 6 § regeringsformen samt lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän (), utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar. Det främsta syftet med JO:s verksamhet är att främja rättssäkerheten. De övergripande målen för verksamheten är följande: –Att genom tillsyn över efterlevnaden av lagar och andra författningar hos dem som utövar offentlig verksamhet främja rättssäkerheten och höja den rättsliga kvalitetsnivån i myndighetsutövningen. –Att främja den internationella spridningen av idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannainstitutioner. –Att fullgöra de uppgifter som ankommer på ett nationellt besöksorgan (National Preventive Mechanism, NPM) enligt det fakultativa protokollet till konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (OPCAT). Verksamheten ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv. Handläggningstiderna och ärendebalansen ska hållas på en rimlig nivå. Mer preciserade mål för verksamheten kommer att anges i . De övergripande mål som sattes upp överensstämmer med de övergripande mål som föreslås . hade i verksamhetsplanen mer preciserade mål satts upp när det gällde bl.a. handläggningstider för klagomålsärenden samt inspektionsverksamheten. För klagomålsprövningen var målet att nyinkomna ärenden i normalfallet skulle vara avskrivna eller remitterade och att ett remitterat ärende i normalfallet skulle vara avgjort från det att ärendet kom in. För inspektionsverksamheten, och då avses både de inspektioner som sker på tillsynsavdelningarna och NPM-enhetens inspektioner, var målet att antalet skulle vara minst detsamma som . hade av avskrivningsärendena en handläggningstid som översteg och av de remitterade ärendena hade en handläggningstid längre än . Antalet inspektioner, tillsynsavdelningarnas och NPM-enhetens sammanlagda antal, uppgick till 64, vilket är något högre än föregående år. besvarades 133 remisser i lagstiftningsärenden. JO tog emot ett stort antal utländska besök för information och diskussion samt var representerad vid ett flertal internationella konferenser och seminarier. 2014 har inströmningen av ärenden legat på i stort sett samma nivå som 2013. konstitutionsutskott har betonat att klagomålsprövningen är JO:s viktigaste uppgift och den som är bäst ägnad att uppfylla syftet med JO:s verksamhet i stort. Denna verksamhet har också prioriterats. registrerades 7 017 nya klagomålsärenden. Som tidigare nämnts har av de ärenden som skrivits av haft en handläggningstid som överstiger . JO:s bedömning är att målet, att avskrivningsärenden i normalfallet ska vara handlagda , har nåtts. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 ärendena har haft en handläggningstid som överstiger det uppsatta målet . Andelen är för stor för att man ska kunna anse att målet har nåtts. Det är i sammanhanget dock värt att notera att ärendebalansen har minskat jämfört med föregående år liksom antalet ärenden i balans som är äldre än . Målet för inspektionsverksamheten har nåtts. JO:s bedömning är att ärendehandläggningen hållit samma höga kvalitet som . För ytterligare resultatinformation hänvisas till JO:s ämbetsberättelse för – samt till årsredovis- har bedömt årsredovisningen som i allt väsentligt rättvisande. Investeringskostnaden beräknas till och kommer att finansieras av anslagssparandet. Investeringen måste påbörjas . De löpande driftskostnaderna beräknas till . I dessa ingår, förutom förvaltnings-, support- och underhållskostnader, del av en administrativ tjänst. JO föreslår därför att anslaget tillförs . JO:s kostnader för it har ökat främst på grund av överenskommelsen om JO:s it-drift med . JO har inte begärt att anslaget ska justeras för denna del och avser heller inte att göra det . Kyla, värme och störande ljud från har upplevts som stora arbetsmiljöproblem. Fönsterrenovering är enligt JO:s hyresavtal ansvar. Fastighetens markiser är utslitna och behöver lagas eller bytas mot annat solskydd. 5.4.42:4 ombudsmän () närvarande pågår en diskussion med Riks- Tabell 5.10 Anslagsutveckling 2:4 ombudsmän () dagsförvaltningens fastighetsenhet om hur JO lämpligen kan förbättra inomhusklimatet och minska ljudstörningen från . uppskattas behöva användas av JO:s anslagssparande för sådana åtgärder. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition 2Motsvarar 86 242 tkr prisnivå. 3Motsvarar 86 242 tkr prisnivå. 4Motsvarar 86 242 tkr prisnivå. Anslaget får användas för ombudsmäns (JO) förvaltningsutgifter och anskaffningar av anläggningstillgångar. ombudsmäns (JO) överväganden Kostnad för utvecklande av intranät och kostnader för har JO inte längre tillgång till intranät. JO måste därför ta fram ett eget intranät. ombudsmän () har fått använda anslagsmedel för att finansiera sina anläggningstillgångar, bl.a. med hänsyn till att dessa investeringar normalt är av ringa omfattning. Enligt 11 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och ska anläggningstillgångar finansieras med lån i , om inte beslutar att finansiering ska ske på annat sätt. uppskattas investeringsbehovet till och består framförallt av åtgärder för att förbättra inomhusklimatet samt utvecklingskostnader för eget intranät. beräknas investeringsbehovet sjunka i jämförelse med nivå. ombudsmän () föreslår att anläggningstillgångarna även får finansieras med anslagsmedel. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 ombudsmän () . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . ombudsmän () föreslår att anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet får anslagsfinansieras. Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:4 ombudsmän () Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 6.1 Anslagsutveckling 3:1 Regeringen föreslår att anslaget förstärks permanent med . Regeringen föreslår därför att anvisas under anslaget 3:1 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 40 414 tkr prisnivå. 3Motsvarar 40 416 tkr prisnivå. 4Motsvarar 40 418 tkr prisnivå. Anslaget får användas för och Nationellt samiskt informationscentrums förvaltningsutgifter. Tabell 6.2 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 3:1 Förändring till följd av: till/från andra Regeringens samepolitik redovisas under flera andra utgiftsområden bland andra under utgiftsområdena 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget föreslås minska med och beräknas minska med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 7.1.14:1 m.m. anger att års- Tabell 7.1 Anslagsutveckling 4:1 m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 869 719 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 865 432 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 865 998 tkr prisnivå. redovisning har upprättats i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. har bedömt att årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). ska vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sin politik. Inkomsterna från expeditionsavgifter och ansökningsavgifter för viseringar m.m., som redovisas på inkomsttitel, beräknas 2015 till . Verksamheten utförs vid utlandsmyndigheterna. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I nedanstående tabell redovisas viss resultatinformation för . Tabell 7.4 Viss resultatinformation för Antal tjänstgörande (inkl. politikeravtal) andel kvinnor/män andel kvinnor/män Andel kvinnor/män av anställda på chefsavtalet Sjukfrånvaro andel av arbetstid bland kvinnor/män 3,8/1,5 3,2/1,5 2,9/1,5 2,7/1,2 2,3/1,2 2,4/1,3 2,3/1,3 2,7/1,3 Resdagar i (med övernattning) Resdagar utomlands (med övernattning) Arbetsdagar i EU:s rådsarbetsgrupper Arbetsdagar i kommissionens kommittéer och Arbetsdagar i internationella organisationer utanför andel kvinnor/män , kommittéerna och utlandsmyndigheterna hade vid utgången av 2013 tillsammans 4 584 tjänstgörande (exklusive lokalanställda vid utlandsmyndigheterna). Av de tjänstgörande var anställda på politikeravtalet. Andelen kvinnor som är anställda på chefsavtalet har ökat. Sjukfrånvaron är fortsatt låg i förhållande till staten totalt. Det gäller både bland kvinnor och bland män. har fortsatta effektiviseringar av förvaltningsstödet genomförts. Ytterligare redovisning av arbete återfinns i 2013 och på . Utrikesrepresentationen bestod per av 103 utlandsmyndigheter, varav 89 ambassader, 7 konsulat samt 7 representationer och delegationer. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. Vidare har i storleksordningen 350 honorärkonsulat. till och med har regeringen beslutat att öppna 23 ambassader och 4 karriärkonsulat. har regeringen beslutat att stänga 21 ambassader och 7 karriärkonsulat. Regeringen har ambitionen att öka antalet utlandsmyndigheter med inriktning på främjandeverksamhet. I enlighet med ekonomiska vårproposition (2013/14:100) förs som avser vissa säkerhetsfrågor vid statsministerns tjänstebostäder från anslaget 4:1 m.m. till det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 1:2 Regeringen föreslår vidare att som avser verksamhet av förvaltningskaraktär förs från det under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppförda anslaget 2:3 Internationella arbetsorganisationen () till anslaget 4:1 m.m. . Mot bakgrund av genomförda förändringar av medborgarskapslagstiftningen föreslår regeringen att och förs från anslaget 4:1 m.m. till det under utgiftsområde 8 Migration uppförda anslaget 1:1 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen föreslår att 6 anvisas under anslaget 4:1 m.m. . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 6 , 7 respektive 7 . Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 4:1 m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Anslaget föreslås minska med ca och beräknas minska med ca för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. 4Här ingår förändringar av valutakurser samt lokalkostnader i utlandet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Området länsstyrelserna avser den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna. Området omfattar anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. Anslaget finansierar cirka hälften av länsstyrelsernas verksamhetskostnader (se vidare avsnitt 8.4.2, under rubrik Ekonomi och finansiering). De 21 länsstyrelserna verkar utifrån uppgiften att vara statens regionala företrädare. Länsstyrelserna ska verka för att nationella mål får genomslag i länen som hänsyn ska tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Länsstyrelserna ska utifrån ett statligt helhetsperspektiv arbeta sektorsövergripande och inom myndigheternas ansvarsområden samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. Länsstyrelserna har bl.a. uppgifter i fråga om livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor, regional tillväxt, infrastrukturplanering, hållbar samhällsplanering och boende, energi och klimat, kulturmiljö, skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, naturvård, miljö- och hälsoskydd, lantbruk och landsbygd, fiske, regionaliserad rovdjursförvaltning, folkhälsa, jämställdhet och integration. Utöver dessa uppgifter har vissa länsstyrelser särskilda uppgifter, bl.a. förvaltning av vattendistrikt, fjällfrågor, vissa rennäringsfrågor, tillsyn rörande penningtvätt och frågor om tillstånd att anordna kampsportsmatcher. För många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna även uppgifter som rör samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Ansvarsfördelning för regionalt tillväxtarbete Ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan stat och kommun regleras genom lagar och förordningar inom flera olika sektorer. För länsstyrelserna, landstingen, samverkansorganen respektive är det lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län och lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen som reglerar ansvarsfördelningen för det regionala tillväxtarbetet och transportinfrastrukturen. I , , och har länsstyrelserna det regionala utvecklingsansvaret. I , och är det landstingen som har detta ansvar och i är det som är ansvarig. I 13 län (, , , , , , , , , , , och ) har samverkansorganen motsvarande ansvar. överförs det regionala utvecklingsansvaret i , , , , och från samverkansorganet till . Överföringen sker i enlighet med ändring i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom område länsstyrelserna 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Regeringens mål för området länsstyrelserna är att nationella mål ska få genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Målet omfattar samtliga län oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan stat och kommun. Länsstyrelserna har uppgifter inom ramen för nationella mål, vilka är fördelade på ett stort antal utgiftsområden med flera riksdagsbundna mål. Målen återfinns under respektive utgiftsområde. Detta innebär att beslut och insatser inom olika utgiftsområden ofta får konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet. De utgiftsområden, utöver utgiftsområde 1 , inom vilka länsstyrelserna bedriver verksamhet är: –utgiftsområde 5 Internationell samverkan, –utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, –utgiftsområde 8 Migration, –utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, –utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, –utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, –utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, –utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, –utgiftsområde 21 Energi, –utgiftsområde 22 Kommunikationer, –utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt –utgiftsområde 24 Näringsliv. Resultatredovisningen avser länsstyrelsernas verksamhet inom de ovan redogjorda utgiftsområdena. Redovisningen utgår i huvudsak från de uppgifter som ålagts länsstyrelserna i regleringsbrevet . Utöver den resultatredovisning som görs i detta avsnitt hänvisas till respektive utgiftsområde i denna proposition. 8.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande sammanfattning av resultatindikatorerna finns för att visa hur länsstyrelserna bidrar till att uppfylla målet för området länsstyrelserna: –andel av skyddad produktiv skogsmark av den totala arealen produktiv skogsmark, –antal vargrevir med föryngringar, –andel sanerade objekt i förorenade områden i förhållande till antal inventerade objekt, –installerad effekt i vindkraftverk och producerad el som kommer från vindkraft, –andel sysselsatta och andel nystartade företag utanför tätort, –utgiftsområde 18 Samhällsplanering, – antal överprövade respektive upphävda bostadsförsörjning och byggande samt utgiftsområde 19 Regional tillväxt, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 –antal strandskyddsdispenser som länsarbetet är också av stor betydelse för har överprövat respektive uppstyrelsernas uppdrag att främja länens utveck- –andel kommuner som har tecknat överenskommelser om flyktingmottagande, –antal platser per 10 000 invånare avseende nyanlända som har beviljats uppehållstillstånd på skyddsgrunder eller av humanitära skäl, –antal platser per 10 000 invånare avseende asylsökande ensamkommande barn, och –andel nystartade företag av kvinnor respektive män. Länsstyrelserna har i årsredovisningarna redovisat värden för de indikatorer som beskrivs ovan. Tidsserien gäller 2011–2013 men för ett fåtal indikatorer saknas värden . Statistiken för dessa tillgängliggörs inte förrän senare innevarande år. I dessa fall redovisas tidsserien 2010–2012. Arbetet med indikatorerna är en del av länsstyrelsernas ordinarie verksamhet och förvaltas av i län. I resultatredovisningen redogörs för sju av länsstyrelsernas verksamhetsområden som utgår från de uppgifter som länsstyrelserna har enligt förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. Indikatorer redovisas för verksamheter inom utgiftsområdena 13, 18, 20 och 23. Verksamhetsområdena har bl.a. valts utifrån deras storleksmässiga betydelse för länsstyrelsernas verksamhet. Redovisningen omfattar således inte all den verksamhet som länsstyrelserna bedriver. Samordnings- och sektorsövergripande arbete Länsstyrelsernas uppgift är att arbeta sektorsövergripande och utifrån ett statligt helhetsperspektiv samt inom myndighetens ansvarsområde samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. Detta är särskilt framträdande inom verksamhetsområdena mottagande av nyanlända invandrare, landsbygd, samhällsplanering, miljöskydd och naturvård samt krisberedskap. Länsstyrelserna samverkar brett och det speglar den mångfald av verksamhet som bedrivs. Samverkan med de statliga myndigheterna sker på såväl övergripande strategisk nivå, som på konkret operativ nivå. Mottagande av vissa nyanlända invandrare Länsstyrelserna har arbetat med utvecklingsinsatser när det gäller mottagande av nyanlända invandrare och av ensamkommande barn. Ansvaret för nyanländas etablering är fördelat på flera statliga myndigheter, landstingen, kommunerna och privata aktörer. Arbetsförmedlingen har det samordnande ansvaret för etableringsuppdraget. Behovet av samverkan är stort. Länsstyrelserna samverkar med de olika aktörerna i syfte att samordna insatserna för nyanlända invandrares etablering. Samverkan, samordning och finansiering av utvecklingsinsatser är både viktiga och efterfrågade. De är en förutsättning för en effektiv etablering i arbets- och samhällslivet. Inom ansvarsområdet landsbygd har länsstyrelserna samverkat med myndigheter och organisationer som arbetar för landsbygdens utveckling såsom kommunerna, bygdegrupper och regionerna. Länsstyrelserna har samverkat med i ett projekt i förberedelserna inför kommande Landsbygdsprogram 2014–2020 och införandet av de nya jordbrukarstöden. Avsikten är bl.a. att förstärka arbetet med de andra aktörerna i länet som involveras i arbetet med genomförandet av de nya stöden och programmet. Bredband är viktigt för utvecklingen på landsbygden. Flera länsstyrelser har tagit fram bredbandsstrategier och i arbetet med dessa har samverkan skett med kommuner, bygdegrupper och näringsliv. Flera länsstyrelser har utvecklat och stärkt verksamheten inom plan- och byggprocessen. Det handlar dels om att i flera delar av landet verka för ett ökat bostadsbyggande, dels om att korta handläggningstiderna. Länsstyrelserna har haft fortsatt fokus på miljöarbetet med inriktning på miljökvalitets- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 målen och särskilt miljögifter, biologisk mångfald, vatten samt klimat och energi. Länsstyrelserna har en viktig roll i att strategiskt samordna och leda det regionala arbetet för att minska klimatpåverkan och för en energiomställning. Arbetet förutsätter samverkan med andra regionala aktörer såsom kommunerna och näringslivet, men också med nationella myndigheter. Arbetet har inneburit att stödja kommunerna med energiomställning, stärka och utveckla det regionala klimat- och energiarbetet samt driva omställningen till en grön utveckling med nya jobb, tillväxt och ökad konkurrenskraft. Länsstyrelserna har 2013 redovisat den samlade regionala lägesbilden av beredskapen i länet. Länsstyrelsernas arbete med att sammanställa regionala risk- och sårbarhetsanalyser bidrar till en god överblick av riskbilden i landet. Även inom länsstyrelsernas ansvarsområde berörs flera olika verksamheter. Uppgifterna syftar i stor utsträckning till att förebygga och ha beredskap för att kunna hantera en kris, vilket försvårar dimensioneringen av resurser.