prop · H103154 · 2014-03-18 00:00:00 — WHO:s kunskapsbaserade arbete med hälsofrämjande och ickesmittsamma sjukdomar har också betydelse. Detta tyder sammantaget på att regeringen har kommit långt när det gäller kunskap och analys. Arbete framåt: Framtida knäckfrågor gäller anpassning av folkhälsoarbetet och arbetet inom hälso- och sjukvården till förändrade levnadsförhållanden i regioner som och . Tillsammans med andra sektorer behöver hälsosektorn bli bättre på att hantera både smittsamma sjukdomar och de icke-smittsamma sjukdomarna som kommer med ökad välfärd samt de sjukdomar som följer med en åldrande befolkning. Därmed finns det anledning att tillvarata erfarenheter av arbetet som sker i för en god hälsa, med insatser som rör såväl risksom friskfaktorer, i det internationella arbetet. Luftföroreningar blir en allt större hälsofråga och leder till att många människor dör . Luftföroreningarna drabbar främst fattiga, kvinnor och barn. WHO har en viktig roll i arbetet med att samordna kunskapsspridning och åtgärder för att minska effekterna av den dåliga luftkvaliteten i många områden. kommer att fortsatt arbeta med dessa frågor bl.a. inom den globala koalitionen Climate and () där WHO är en part. Bättre samstämmighet och samordning mellan hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder behövs fortsatt. Internationellt är det fortsatt viktigt att värna och stärka WHO:s ledarskap inom kunskapsbaserat arbete med hälsofrämjande och icke-smittsamma sjukdomar. Genomförandet av den globala handlingsplanen mot icke-smittsamma sjukdomar och relaterade processer är centralt, liksom utformandet av utvecklingsdagordningen bl.a. avseende hälsa. Viktiga EU processer kommer att vara ett diskussionsforum för kroniska sjukdomar och för hälsosamt åldrande, vars resultat kan få betydelse även för andra länder som låginkomstländer. Arbete med samstämmighetspolitiken för utveckling –2014 Regeringen betonar vikten av att fokusera både på samstämmighetspolitikens innehåll och på dess genomförande. Genom att även sortera exempel på regeringens arbete under de tre OECD- komponenterna för samstämmighetspolitik, kan genomförandet av 2012– 2014 belysas på en annan ledd. De tre komponenterna för samstämmighetspolitik med formulerade mål är: –Politikens utformning och utförande –Samordning och samverkan –Kunskap och analys Dessutom exemplifierar regeringen även sitt arbete med samstämmighet för utveckling inom EU 2012–2014 under ett eget mål. Politikens utformning och utförande Mål: Politiskt ägarskap som tar sig uttryck i ett tydligt utvecklingsperspektiv i politikens utformning och utförande Inom denna komponent betonas vikten av politiskt ägarskap för att få genomslag för ett utvecklingsperspektiv inom olika politikområden. Det handlar bl.a. om att olika styrdokument och förhandlingsmandat innehåller ett utvecklingsperspektiv. Men också om att företrädare för regeringen på olika arenor lyfter fram och bidrar till ett utvecklingsperspektiv. Samlat visar regeringens bedömning av arbetet med de globala utmaningarna –2014 att regeringen mestadels har kommit långt när det gäller politikens utformning och utförandet, där 14 av 18 fokusområden bedöms ha kommit långt. Detta är en liten förbättring sedan bedömningen 2012. Några exempel på politikens utformning och utförandet inom PGU följer nedan, baserat på regeringens arbete inom de globala utmaningarna. Regeringens klimat- och miljöpolitik, handelspolitik och migrationspolitik är exempel på politikområden där ett utvecklingsperspektiv är väl integrerat. Exempel på dokument med ett integrerat utvecklingsperspektiv är de svenska reglerna för arbetskraftsinvandring, regeringens miljöteknikstrategi och kemikaliehandlingsplanen för giftfri vardag. I sin roll som ägare har regeringen gett bolagen med statlig ägande i uppdrag att fastställa långsiktiga hållbarhetsmål. Bolagen ska också rapportera om sitt hållbarhetsarbete i enlighet med de internationella riktlinjerna från Global Reporting Initiative (GRI). Inom EU har arbetat för utvecklingsperspektivets genomslag bl.a. i förhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken och om den gemensamma fiskeripolitiken. I fiskeripolitiken fick bl.a. gehör för att de s.k. fiskepartnerskapsavtalen ska ha ett tydligt utvecklingsperspektiv och innehålla en klausul om respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter. ett utvecklingsperspektiv i EU:s bredare handelsagenda. inom EU för stärkt samarbete och samstämmighet mellan krishanteringsinsatserna och det långsiktiga utvecklingssamarbetet i konflikt- och post-konfliktsituationer. Internationellt har inom WTO t.ex. verkat för att förslag från de minst utvecklade länderna (MUL) får genomslag. internationella finansiella institutionernas arbete med att främja fattiga människors tillgång till finansiella tjänster och marknader. att och de regionala utvecklingsbankerna ska arbeta med kapital- och skatteflykt. har också ytterligare stärkt sina insatser för yttrandefriheten inom det multilaterala samarbetet. internationella hälsoarbetet arbetar för ökad tillgång till prisvärda läkemedel och vacciner av god kvalité för fattiga människor. Mål: Samordning och samverkan till stöd för arbetet med att hantera globala utmaningar och för att integrera ett utvecklingsperspektiv i, samt stärka synergier mellan, politikområden Denna komponent handlar om att effektivt använda befintliga system för politikutformning för att hantera globala utmaningar och för att integrera ett utvecklingsperspektiv inom olika politikområden. informella samordningsfunktioner och samrådsgrupper mellan departement är viktiga, liksom samverkan med myndigheter och externa Samlat visar regeringens bedömning av arbetet med de sex globala utmaningarna –2014 att det inom samordning och samverkan fortsatt finns utrymme för förbättringar. Inom två fokusområden bedöms vissa brister finnas och inom åtta bedömer regeringen att arbetet kommit Sammantaget har komponenten samordning och samverkan försämrats något jämfört med bedömningen 2012. följer några exempel på samordning och samverkan inom PGU baserat på regeringens arbete inom de globala utmaningarna. inrättade regeringen ett nytt råd för samverkan mellan myndigheter inom internationell fredsfrämjande verksamhet med en Inom hållbar stadsutveckling har en informell interdepartemental arbetsgrupp bildats inom för att förbättra informationsutbytet, stärka samordningen och öka förståelsen för området. I fråga om svensk handel och investeringar är den svenska nationella kontaktpunkten (NKP) för riktlinjer för multinationella företag ett viktigt instrument för att främja och pröva Inom internationell kemikaliehantering är initiativtagare till en global aktörsdialog under rubriken och 8 steg – på väg mot en hållbar kemikaliehantering till 2020. Etablerade nätverk mellan berörda aktörer finns i många PGU- relaterade frågor, men det finns fortsatt behov av tydligare organisering och samordning inom många områden. Inom området cirkulär migration finns t.ex. etablerade nätverk mellan berörda aktörer, men det finns fortsatt behov av tydligare vägledning till berörda myndigheter. området människohandel finns en särskild ambassadör för samordningen 2013/14:154 av UD:s insatser mot människohandel, men organiseringen och samordning av arbetet inom behöver fortsatt förtydligas. och berörda myndigheter har en gemensam WHO-strategi som har lett till ökad samsyn och samverkan i en rad frågor, men det finns utrymme för ökad samstämmighet mellan olika politikområden i frågorna. Mål: Kunskap och analys om utvecklingseffekterna av regeringens samlade politik och metoder för att omsätta kunskapen i politikens utformning Denna komponent handlar om att kunskap och analys behövs om hur utvecklingsperspektivet ser ut inom olika politikområden och vad detta innebär i praktiken. Befintlig kunskap, t.ex. inom myndigheter och internationella organisationer samt från aktuell forskning, ska omsättas. Ny kunskap och forskning bör uppmuntras. Samlat visar regeringens bedömning 2010–2012 av arbetet med de globala utmaningarna att regeringen har kommit relativt långt till långt när det gäller kunskap och analys. Hälften av fokusområdena bedöms ha kommit relativt långt och hälften bedöms ha kommit långt, vilket är en förbättring jämfört med bedömningen 2012. Nedan följer några exempel på kunskap och analys inom PGU baserat på regeringens arbete inom de globala utmaningarna. Analyser om utvecklingseffekterna av handel med jordbruksprodukter görs både inom och av myndigheter. Ett exempel är analyser av nya handelsmönster, i form av globala och regionala värdekedjor och hur dessa mönster påverkar handel som ett redskap för tillväxt och fattigdomsminskning. När det gäller migration och utveckling har regeringen tillsatt en delegation för migrationsstudier som ska belysa sambanden mellan migration och andra områden som utveckling, integration och sysselsättning. I fråga om hållbar stadsutveckling har arbetet i Delegationen för hållbara städer har resulterat i fördjupad samlad kunskap inom området. Många myndigheter bidrar i arbetet med kunskap och analys. Kemikalieinspektionen presenterade en rapport om kemikaliekontroll och hållbar utveckling. Inom området smittsamma sjukdomar har myndigheterna t.ex. bidragit med utvärderingar av epidemier och pandemihot som bidragit till kunskapsuppbyggnaden. Inom det s.k. Gender Force-samarbetet genomför myndigheterna löpande utbildningar inom området kvinnor, fred och säkerhet. På internationell nivå är anslutet till ett utökat samarbete inom IMF om datainsamling för fördjupad global övervakning av de finansiella marknaderna, vilket gynnar alla länder, inte minst låginkomstländerna. Tillsammans med sex andra länder, har initierat och lanserat ett nytt globalt initiativ om ekonomi och klimat, New Climate Economy, som syftar till att analysera och kommunicera risker och möjligheter i ljuset av klimatförändringarna. Samstämmighet för utveckling inom EU Mål: Att stärka EU:s arbete med samstämmighet för utveckling Regeringen bedömer att genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling förutsätter ökad samverkan med andra länder, inte minst inom Samlat visar regeringens bedömning av arbetet med de globala utmaningarna –2014 att är aktivt i ett flertal EU-processer inom olika politikområden där utvecklingsperspektivet är viktigt. exempel följer nedan. EU har ett fördragsbundet åtagande att ta hänsyn till utvecklingsmålen vid beslut inom politikområden med påverkan på utvecklingsländer. Inom EU går detta arbete under benämningen Policy Coherence for Development (PCD). har länge arbetat aktivt med PCD inom EU och har bl.a. bidragit till en fokusering inom PCD på fem prioriterade livsmedelstrygghet, migration samt säkerhet). Inom EU har bl.a. arbetat för utvecklingsperspektivets genomslag i jordbruks- och fiskeripolitiken samt i EU:s bredare handelsagenda. är fortsatt aktivt inom EU för att stärka och utveckla samarbetet mot människohandel i linje med bl.a. Stockholmsprogrammet. Vidare är pådrivande inom EU för att utveckla EU:s s.k. samlade ansats (Comprehensive Approach) gentemot konflikt- och postkonfliktländer. Denna ansats syftar till att EU:s olika instrument inom skilda områden används mer samordnat och samstämmigt gentemot konflikt- och postkonfliktländer, vilket är utvecklingsfrämjande. presenterade kommissionen den fjärde rapporten om EU:s arbete med Policy Coherence for Development (PCD). Kommissionen rapporterar om PCD , baserat på EU-institutionernas och medlemsländernas genomförande av PCD. var aktivt i förhandlingarna om rådsslutsatserna på rapporten. Rådsslutsatserna noterar bl.a. att ansträngningar gjorts inom EU när det gäller oberoende utvärderingar av PCD, samt att PCD har stärkts på landnivå (EU- delegationerna). arbetar bl.a. för bättre resultatuppföljning inom EU när det gäller PCD och för att kommissionens konsekvensanalyser (impact assesments) av policybeslut stärks ur ett utvecklingsperspektiv. Detta fick genomslag i form av skrivningar i rådsslutsatserna. Rådsslutsatserna om PCD uppmuntrar även starkare förankring av PCD inom andra politikområden. I detta syfte uppmuntrar rådslutsatserna t.ex. PCD-diskussioner inom olika rådsformationer samt regelbundna diskussioner om PCD vid biståndsministrarnas råd. Det senare är något som aktivt drivit tillsammans med ett antal likasinnade länder. anser att diskussionerna i rådet om PCD bör vara framåtblickande, strategiska och tematiska, gärna tillsammans med andra råd och i närvaro av andra kommissionärer. Detta kan få effekter på utvecklingsperspektivet inom EU:s andra politikområden. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2013/14:154 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling – fokus: den globala utmaningen migrationsströmmar