prop · H10389 · 2014-03-18 00:00:00 — Dezember 19443 über die Internationale Zivilluftfahrt genannten Handlungen, wenn diese Handlungen ein Luftfahrzeug eines Vertragsstaats jenes Abkommens betreffen, der nicht zu den Vertragsmitgliedstaaten gehört, in denen das Pa- tent Wirkung hat; i)die Verwendung seines Ernteguts durch einen Landwirt zur generativen oder vegetativen Vermehrung durch ihn selbst im eigenen Betrieb, sofern das pflanzliche Vermehrungsmaterial vom Patentinhaber oder mit dessen Zustimmung zum landwirtschaftlichen Anbau an den Landwirt verkauft oder auf in Verkehr gebracht wurde. Das Ausmaß und die Modalitäten dieser Verwendung entsprechen denjenigen des Artikels 14 der Verordnung (EG) Nr. 2100/944; h)Handlingar som avses i artikel 27 i konventionen om internationell civil luftfart av , när handlingarna avser ett luftfartyg från ett land som är part i den konventionen men inte en avtalsslutande medlemsstat där patentet har verkan. i)En jordbrukares egen användning av sin skörd för reproduktion eller mångfaldigande i det egna jordbruket, förutsatt att det vegetabiliska reproduktionsmaterialet sålts eller på annat sätt saluförts av patenthavaren eller med dennes samtycke till jordbrukaren, för användning i jordbruket. Omfattningen av och villkoren för en sådan användning motsvarar det som anges i artikel 14 i förordning (EG) nr 2100/944. j) die Verwendung von geschützten landwirtschaftlichen Nutztieren durch einen Landwirt zu landwirtschaftlichen Zwecken, sofern die Zuchttiere oder tierisches Vermehrungsmaterial vom Patentinhaber oder mit dessen Zustimmung an den Landwirt verkauft oder auf in Verkehr gebracht wurden. Diese Verwendung erstreckt sich auch auf die Überlassung der landwirtschaftlichen Nutztiere oder des anderen tierischen Vermehrungsmaterials zur Ausü- j) En jordbrukares användning av skyddade djurbesättningar för jordbruksändamål, förutsatt att avelsdjur eller annat animaliskt reproduktionsmaterial sålts eller på annat sätt saluförts till jordbrukaren av patenthavaren eller med dennes samtycke. Sådan användning omfattar att göra djuret eller annat animaliskt reproduktionsmaterial tillgängligt inom den egna jordbruksverksamheten, dock inte försäljning av detta inom ramen för eller i syfte att bedriva yrkesmässig reproduktionsverksam- 3 (), , Dokument 7300/9 (9. Ausgabe, 2006). 3Internationella civila luftfartsorganisationen (), Chicagokonventionen, dokument 7300/9 (9:e upplagan 2006). 4Verordnung (EG) Nr. 2100/94 des Rates vom 27. über den gemeinschaftlichen Sortenschutz (ABl. L 227 vom , S. 1) mit allen nachfolgenden Änderungen. 4Rådets förordning (EG) nr 2100/94 av om gemenskapens växtförädlarrätt (EGT L 227, , s. 1), med eventuella senare ändringar. bung der landwirtschaftlichen Tätighet. keit des Landwirts, jedoch nicht auf seinen Verkauf mit dem Ziel oder im Rahmen einer Vermehrung zu k)Handlungen und die , die gemäß den Artikeln 5 und 6 der Richtlinie 2009/24/EG5, insbesondere den Be- stimmungen betreffend Dekompilierung und Interoperabilität, erlaubt sind und l)Handlungen, die gemäß Artikel 10 der Richtlinie 98/44/EG6 erlaubt sind. k)Handlingar och användning av insamlad information som tillåts enligt artiklarna 5 och 6 i direktiv /24/EG5, särskilt genom dess bestämmelser om dekompilering och samverkansförmåga. l)Handlingar som är tillåtna enligt artikel 10 i direktiv /44/EG6. Wer in einem Vertragsmitgliedstaat Varje person som, om ett nationellt ein Vorbenutzungsrecht oder ein patent meddelats på en uppfinning, i persönliches Besitzrecht an einer Er- en avtalsslutande medlemsstat skulle findung erworben hätte, wenn ein ha haft en rätt grundad på tidigare nationales Patent für diese Erfin- utnyttjande av uppfinningen eller en dung erteilt worden wäre, hat in die- rätt att personligen inneha den, ska i sem Vertragsmitgliedstaat die glei- den staten ha samma rättigheter i chen Rechte auch in Bezug auf ein förhållande till ett patent på samma Patent, das diese Erfindung zum Ge- aus einem europäischen Patent Die durch das europäische Patent verliehenen Rechte erstrecken sich nicht auf Handlungen, die ein durch das Patent geschütztes Erzeugnis betreffen, nachdem das Erzeugnis vom Patentinhaber oder mit Konsumtion av de rättigheter ett europeiskt patent ger De rättigheter som ett europeiskt patent ger ska inte omfatta handlingar som avser ett alster som skyddas av patentet efter det att alstret har förts ut på unionsmarknaden av patenthavaren eller med dennes samtycke, 5 Richtlinie 2009/24/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 23. über den (ABl. L 111 vom , S. 16) mit allen nachfolgenden Änderungen. 5Europaparlamentets och rådets direktiv /24/EG av om rättsligt skydd för datorprogram (EUT L 111, , s. 16), med senare ändringar. 6Richtlinie 98/44/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 6. den rechtlichen biotechnologischer Erfindungen (ABl. L 213 vom 30.7.1998, S. 13) mit allen nachfolgenden Änderungen. 6 och rådets direktiv /44/EG av om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (EGT L 213, 30.7.1998, s. 13), med senare ändringar. Zustimmung in der Europäischen Union in Verkehr gebracht worden ist, es sei denn, der Patentinhaber hat berechtigte Gründe, sich dem wieteren Vertrieb des Erzeugnisses zu widersetzen. om inte patenthavaren har giltiga Prop. 2013/14:89 skäl för att motsätta sig ytterligare kommersialisering av alstret. Wirkung von ergänzenden Schutzzertifikaten Das ergänzende Schutzzertifikat gewährt die gleichen Rechte wie das Patent und unterliegt den gleichen Beschränkungen und Verpflichtungen. Ett tilläggsskydd ska ge samma rättigheter som patentet och vara föremål för samma begränsningar och skyldigheter. 3 Ärendet och dess beredning Ett enhetligt patentskydd i EU Som resultat av ett fördjupat samarbete mellan 25 EU-medlemsstater kommer ett enhetligt patentskydd i EU att införas. Det sker genom två EU-förordningar. Den ena är och rådets förordning (EU) nr 1257/2012 av om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd (EUT L 361, 31.12.2012, s. 1, Celex 32012R1257), patentförordningen. Den andra är Rådets förordning (EU) nr 1260/2012 av om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd när det gäller tillämpliga översättningsarrangemang (EUT L 361, 31.12.2012, s. 89, Celex 32012R1260), översättningsförordningen. Förordningarna i deras lydelse på svenska finns i bilagorna 1 och 2. Parallellt med det enhetliga patentskyddet inrättas en enhetlig patentdomstol. Det sker genom det mellanstatliga avtalet om en enhetlig patentdomstol (domstolsavtalet). Det är upprättat i original på engelska, franska och tyska. De tre språkversionerna har samma giltighet. , som inte är en EU-rättsakt men som är kopplat till förordningarna, undertecknades och är publicerat i Europeiska unionens tidning (EUT C 175, 20.6.2013, s. 1, Celex 42013A0620[01]). i dess lydelse på originalspråken och i svensk översättning finns i bilaga 3. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå de författningsändringar som behövs till följd av införandet av det enhetliga patentskyddet i EU och inrättandet av den enhetliga patentdomstolen (dir. 2012:99). Utredningen antog namnet (Ju 2012:12). I uppdraget ingick att analysera och ta ställning till vilka åtaganden som följer av patentförordningen och översättningsförordningen. Utredaren skulle även analysera och ta ställning till vilka författningsändringar som behövs för en svensk ratifikation av domstolsavtalet. Vidare skulle utredaren analysera vilka rättsliga och praktiska åtgärder, inklusive organisatoriska, som behöver vidtas för att ska kunna delta i en regional domstolsavdelning alternativt upprätta en egen lokal avdelning. Uppdraget omfattade ytterligare några frågor med anknytning till införandet av det enhetliga patentskyddet. Uppdraget i de delarna redovisades i delbetänkandet Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet (SOU 2013:48). En sammanfattning av delbetänkandet finns i bilaga 4. Utredarens lagförslag finns i bilaga 5. Delbetänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2013/4951/L3). Synpunkter på ett kompletterande förslag i propositionen har inhämtats från . Även dessa finns tillgängliga i lagstiftningsärendet. Under beredningen har vidare kontakt hållits med företrädare för (). Utredaren ska dessutom göra en redaktionell och språklig översyn av patentlagen (1967:837) och patentkungörelsen (1967:838). Sedan förordningarna antagits och domstolsavtalet undertecknats har det pågått förberedelser för att det enhetliga patentsystemet ska komma på plats och kunna tillämpas. Förberedelserna sker genom två olika pro- Prop. 2013/14:89 cesser – en för att införa det enhetliga patentskyddet och en annan för att inrätta den enhetliga patentdomstolen. För det enhetliga patentskyddet har ett särskilt utskott till den europeiska patentorganisationens förvaltningsråd skapats. Utskottet har getts i uppdrag att bl.a. reglera årsavgifternas nivå och fördelning i fråga om europeiska patent med enhetlig verkan. För inrättandet av den enhetliga patentdomstolen har en förberedande kommitté skapats där de avtalsslutande medlemsstaterna deltar. Kommittén ska bl.a. rekrytera domare, bygga upp ett it-system, ta fram ett sekundärt regelverk (rättegångsregler m.m.) och i övrigt se till att domstolen har förutsättningar för att fungera när domstolsavtalet träder i kraft. De förberedelser som pågår inför genomförandet utgör skäl att analysera frågor om ytterligare anpassning av svensk rätt. Regeringen avser att genom tilläggsdirektiv ge i uppdrag att göra en sådan analys. Regeringen återkommer i det följande till några frågor som bör analyseras i det sammanhanget. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådets fråga om avstående från patent behandlas i avsnitt 5. Lagrådets synpunkter i övrigt behandlas i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag görs några språkliga ändringar. En nordisk-baltisk regional avdelning Parallellt med förberedelserna av det enhetliga patentsystemet har , , och fört förhandlingar om en nordiskbaltisk regional avdelning i den enhetliga patentdomstolens första instans. Regeringen har inom ramen för referensgrupp för patenträtt fortlöpande informerat svenska användare om förhandlingarna. Vissa av dem har gett in skriftliga synpunkter. Dessa finns tillgängliga i förhandlingsärendet (Ju2013/346/L3). Förhandlingarna har resulterat i ett avtal om inrättande av en sådan avdelning (avtalet om en nordisk-baltisk regional avdelning). Avtalet innebär att parterna ska begära att den enhetliga patentdomstolen upprättar en regional avdelning för dem, att sätet ska placeras i och att rättegångsspråket i avdelningen ska vara engelska. Avtalet finns på originalspråket engelska och i svensk översättning i bilaga 9. 4 Det enhetliga patentsystemet Det nuvarande europeiska patentsystemet Den europeiska patenträtten består i huvudsak av nationell patenträtt och den europeiska patentkonventionen (European Patent Convention, EPC). Alla EU:s medlemsstater och ett tiotal andra europeiska stater är anslutna till konventionen. Genom konventionen har den europeiska patentorganisationen . Organisationen har två organ, det förvaltande europeiska patentverket (European Patent Office, EPO) och det normgivande förvaltningsrådet. uppgift är att pröva ansökningar om europeiska patent. följer den verksamheten och kan besluta om vissa ändringar av regelverken. Ett europeiskt patent kan beskrivas som en rad nationella patent. Patentets omfattning beror på i vilka stater anslutna till den europeiska patentkonventionen som sökanden har valt att göra patentet giltigt. Ett europeiskt patent beviljas på något av det europeiska patentverkets officiella språk (engelska, franska eller tyska). Varje konventionsstat som har ett annat officiellt språk än det språk som ett europeiskt patent är beviljat på får – för att patentet ska bli giltigt i den staten – kräva dels en översättning av patentet till det egna språket, dels en avgift för publicering av översättningen. Sådana åtgärder kallas validering. Det krävs validering för att ett europeiskt patent ska få verkan i . finns det ingen gemensam europeisk patentdomstol. En tvist om ett europeiskt patent får i stället prövas i var och en av de stater där patentet är giltigt. Dagens europeiska patentsystem är relativt dyrt och komplicerat för den som vill få, försvara eller ifrågasätta ett patent i flera stater. En annan följd av att det saknas en gemensam domstol är att ett och samma patent kan bedömas olika av domstolar i olika stater. Detta kan också innebära att praxisbildningen skiljer sig åt från en stat till en annan. Att förbättra det europeiska patentsystemet har därför inom EU ansetts vara av central betydelse för att innovationsklimatet ska främjas och konkurrenskraften stärkas. Försöken att skapa ett EU-patent presenterade kommissionen ett förslag till förordning om ett gemenskapspatent. Förslagets grund i EG-fördraget innebar att enhällighet krävdes i rådet. En politisk överenskommelse träffades 2003, men den fullföljdes aldrig då oenighet rådde kring dess innebörd i fråga om kraven på och den rättsliga betydelsen av patentskriftsöversättningar. Genom Lissabonfördragets ikraftträdande öppnades en möjlighet att besluta med kvalificerad majoritet i rådet om att införa ett EU-patent. Fördraget innebar dock att frågor om språkanvändning fick en egen rättslig grund, med fortsatt krav på enhällighet i rådet. , under det svenska ordförandeskapet, kom rådet överens om en s.k. allmän inriktning om en förordning om inrättande av ett EU-patent. Då kom man i form av rådslutsatser också överens i flera väsentliga delar av det som utgör domstolsavtalet. rangemang hade genom Lissabonfördraget krav på separat rättslig grund Prop. 2013/14:89 brutits ut ur förordningen och omfattades inte av överenskommelsen. Kommissionen presenterade 2010 ett förslag till förordning om dessa språkarrangemang. stod det klart att enhällighet i frågan inte kunde uppnås inom rimlig tid. Flera EU-medlemsstater inklusive begärde då att få upprätta ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd. På förslag från kommissionen bemyndigade rådet därefter 25 av EU:s medlemsstater (samtliga dåvarande utom och ) att inleda ett sådant samarbete. Enhetligt patentskydd genom fördjupat samarbete Sedan kommissionen lagt ett förslag till genomförande av det fördjupade samarbetet kunde förhandlingarna slutföras och antogs patentförordningen och översättningsförordningen. Patentförordningen ger innehavaren av ett europeiskt patent möjlighet att begära enhetlig verkan. Om det europeiska patentverket registrerar enhetlig verkan för patentet, gäller patentskyddet i alla medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet och har ratificerat domstolsavtalet. Det fördjupade samarbetet påverkar inte villkoren för patentskydd i de medlemsstater som står utanför. Dessa stater kan också när som helst ansluta sig till samarbetet. Att stater anslutna till den europeiska patentkonventionen kan samarbeta om enhetlig verkan som administreras av det europeiska patentverket är förutsett i konventionen. Reglerna i konventionen om europeiska patentansökningar och beviljande av europeiska patent påverkas inte av förordningarna. Förordningarna är bindande och direkt tillämpliga i de medlemsstater som deltar i samarbetet. De varken behöver eller får genomföras i nationell rätt men kan kräva vissa anpassningar av den. Regeringen återkommer nedan till de anpassningar av svensk rätt som behövs. Enhetlig patentdomstol genom mellanstatligt samarbete Parallellt med det fördjupade samarbetet om ett enhetligt patentskydd har, som nämns i avsnitt 3, ett mellanstatligt avtal om en enhetlig patentdomstol förhandlats fram. är alltså varken ett resultat av det fördjupade samarbetet eller på någon annan grund ett EU-rättsligt instrument. Tillsammans med förordningarna som antagits till följd av det fördjupade samarbetet utgör domstolsavtalet dock en i det enhetliga patentsystemet. Genom domstolsavtalet inrättas en gemensam specialdomstol med behörighet att handlägga tvister om europeiska patent med enhetlig verkan och europeiska patent som inte har enhetlig verkan. Avtalet har ingåtts av alla EU-medlemsstater utom och . Den enhetliga patentdomstolen inrättas enbart mellan EU-medlems- stater, varken EU eller tredje länder är parter i avtalet. Det finns särskilda bestämmelser i domstolsavtalet om förhållandet till och om avtalsstaternas skadeståndsskyldighet. Därigenom säkerställs bl.a. att EU- rättens företräde respekteras. Regeringens förslag: Patentlagens bestämmelser om begränsning, av- stående, validering och pantsättning av patent ska inte gälla i fråga om europeiska patent med enhetlig verkan. I fråga om sådana patent ska inte heller lagens bestämmelser om patentmyndighetens upphävande av patent, ombudskrav för patenthavare eller årsavgifter gälla. dantag som avser begränsning, avstående och upphävande av patent ska dock inte tillämpas i fråga om tilläggsskydd. Om ett europeiskt patent får enhetlig verkan, ska sökandens åtgärder för validering vara utan verkan. Ett avtal om pantsättning av ett europeiskt patent med enhetlig verkan ska inte kunna registreras i det . europeiska patentverket registrerar ett sådant avtal, ska det däremot ha verkan som en pantsättning enligt patentlagens bestämmelser. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag (se betänkandet s. 46 f., 53 f. och 60 f.). Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker utredning- ens förslag eller har ingen invändning mot dem. PRV pekar på att de föreslagna undantagen för europeiska patent med enhetlig verkan innebär att tilläggsskydd vars grundpatent är europeiska patent med enhetlig verkan lämnas oreglerade när det gäller begränsning, upphävande och avstående av patent. PRV liksom framhåller betydelsen av ett krav på registrering för att en pantsättning av ett europeiskt patent med enhet- lig verkan ska vara sakrättsligt giltig. av att det klargörs om det europeiska patentverket registrerar avtal om pantsättning av europeiska patent med enhetlig verkan. samfund anser däremot att det bör övervägas att i avstå från ett Skälet är att det mellan medlemsstaterna skiljer sig åt i frågan om huruvida man kräver registrering eller inte för sakrättsligt skydd och att det därmed finns risk för att kreditgivare utgår från att sakrättsligt skydd uppkommer redan genom avtalet. anser att kravet på att patenthavare som har hem- vist utanför ska ha ett i bosatt ombud bör tas bort eller, i vart fall, att innehavare av europeiska patent generellt ska undantas från Skälen för regeringens förslag Ett europeiskt patent har verkan i endast om sökanden gett in en översättning och betalat en avgift för PRV:s offentliggörande av patentet (validering). Innebörden av att ett europeiskt patent får verkan i är att patenthavaren får ensamrätt att kommersiali- sera sin uppfinning här. Rättsverkan är densamma som för ett svenskt Ett europeiskt patent följer som utgångspunkt även i övrigt patent- lagens bestämmelser för svenska patent, t.ex. i fråga om åtgärder och sank- tioner för att förhindra patentintrång, ogiltighet av patent, domstols behörig- het samt årsavgifter. Även den europeiska patentkonventionen innehåller vissa bestämmelser som gäller meddelade europeiska patent. Ett europeiskt patent som har validerats i kan t.ex. begränsas eller upphävas i ett förfarande enligt antingen konventionen eller patentlagen. Det kommer även i fortsättningen vara möjligt att validera europeiska patent. Det som förändras med patentförordningen är att patenthavaren erbjuds en möjlighet att i stället begära enhetlig verkan; patentet kan därmed genom ett enda förfarande bli giltigt i alla de stater som deltar i samarbetet. Vissa bestämmelser bör inte gälla europeiska patent med enhetlig verkan Tillämpningen av patentförordningen är i sig inte beroende av patentlagens bestämmelser, men lagen bör ändå anpassas i några avseenden, så att den är förenlig med patentförordningen. I enlighet med utredningens förslag bör det till att börja med framgå av lagen att ett europeiskt patent kan ha enhetlig verkan och att bestämmelserna om validering (82 §) inte ska tillämpas i de fallen. I övrigt bör utgångspunkten vara att ett europeiskt patent med enhetlig verkan följer patentlagens bestämmelser i samma utsträckning som ett i validerat europeiskt patent (se 81 §). Den praktiska innebörden av det är att även ett europeiskt patent med enhetlig verkan kommer att följa relevanta bestämmelser i patentlagen. Som utredningen föreslår bör undantag göras uttryckligen i några avseenden där patentförordningen innebär att det är nödvändigt att skilja på europeiska patent med och utan enhetlig verkan. Ett europeiskt patent med enhetlig verkan får begränsas, överlåtas, upphävas eller upphöra endast avseende alla de deltagande medlemsstaterna (artikel 3 i patentförordningen). Det innebär, som utredningen anger, att patentlagens bestämmelser om avstående av patent (54 §) och om patentmyndighetens begränsning och upphävande av patent (40 a §) bör ändras så att europeiska patent med enhetlig verkan inte omfattas av regleringen. Likaså bör bestämmelsen om årsavgifter för europeiska patent (86 §) ändras, eftersom årsavgifter för europeiska patent med enhetlig verkan ska betalas till det europeiska patentverket och inte till PRV. Lagrådet ställer frågan om en innehavare av ett europeiskt patent med enhetlig verkan kan avstå från patentet trots att det är utmätt, med följden att patentet upphör med verkan i alla deltagande medlemsstater. Lagrådet resonerar kring vilken betydelse artikel 7 i patentförordningen kan antas ha i detta sammanhang. Diskussioner om avstående av europeiska patent med enhetlig verkan pågår inom ramen för genomförandet av det enhetliga patentskyddet (se avsnitt 3). En utgångspunkt i de förhandlingarna är att sådana avståenden ska vara skriftliga och riktas till det europeiska patentverket, som patenten som förmögenhetsobjekt ska regleras av nationell rätt. Det är inte klart i vilken utsträckning nationell rätt och nationella myndigheter kommer att beröras. Därför bör det ingå i de tilläggsdirektiv som nämns i avsnitt 3 att följa förhandlingarna och överväga om det finns behov av ytterligare lagändringar. Enligt EU:s tilläggsskyddsförordningar (se 105 §) ska de föreskrifter om förfarande som enligt nationell lag gäller för grundpatentet tillämpas på tilläggsskydd, om det inte i nationell lag finns särskilda föreskrifter om förfarande för tilläggsskydd. Som PRV påpekar innebär de föreslagna 2013/14:89 undantagen att tilläggsskydd vars grundpatent är europeiska patent med enhetlig verkan lämnas oreglerade när det gäller begränsning, upphävande och avstående av patent. Därför föreslår regeringen att bestämmelserna också framöver ska tillämpas i fråga om tilläggsskydd, även om grundpatentet är ett sådant patent. Ytterligare en bestämmelse som, i enlighet med utredningens förslag, bör anpassas till patentförordningen är den som gäller ombudskrav för patenthavare som inte har hemvist i (71 §). Ett sådant ombud ska vara bosatt i och vara behörigt att ta emot delgivning i ärenden om patentet (med några undantag). Ombudet ska antecknas i patentregistret. Ett skäl till kravet är att det ska vara lätt att delge en patenthavare, t.ex. i samband med att patentet valideras. Som utredningen anger kommer europeiska patent med enhetlig verkan (till skillnad från europeiska patent som inte har sådan verkan) inte att handläggas av PRV och inte heller antecknas i det . Det är enligt utredningen då inte motiverat att kräva att patenthavare i dessa fall anmäler ett ombud som är bosatt i . Ingen remissinstans har någon invändning mot utredningens förslag.