prop · H2031d24 · 2014-10-23 00:00:00 — Eurovinjettdirektivets bestämmelser om infra- strukturavgifter ska alltså genomföras i det svenska rättssystemet. När Eurovinjettdirektivet genomförs ska de nya bestämmelserna enligt utredningens förslag ges en generell innebörd. Reglerna ska alltså omfatta alla allmänna vägar, dvs. även andra vägar än dem som omfattas av direktivets tillämpningsområde (som är det transeuropeiska vägnätet och motorvägsnät). Enskilda vägar ska endast omfattas av bestäm- melserna om de ingår i det transeuropeiska väg- nätet (dvs. ) eller är motorvägar. Bestämmelserna ska även tillämpas på andra typer av bilar än tunga lastbilar, exempelvis per- sonbilar. Undantag ska göras för utrycknings- fordon och EG-mobilkranar. Vid bestämningen av avgifternas storlek måste hänsyn både tas till Eurovinjettdirektivets be- stämmelser och de svenska principerna om vad som är en skatt och vad som är en avgift. Infra- strukturavgifterna måste mot denna bakgrund bestämmas så att de inte överstiger kostnaderna för uppförande, underhåll, drift och utveckling av just det vägavsnitt och det vägtullssystem som man betalar för att passera. Infrastrukturavgiften kan och bör enligt ut- redningens bedömning utformas på ett sådant sätt att den i regeringsformens mening är en avgift. Direktivet ställer krav på differentiering på grund av EURO-utsläppsklass. En sådan differentiering medför enligt utredningens be- dömning inte att det blir fråga om en skatt, så länge differentieringen är marginell. Utgångs- punkten vid fastställandet av avgiftsnivåerna är att de måste bestämmas till en rimlig nivå, base- rat på kostnaden för motprestationen för den aktuella kategorin avgiftspliktiga fordon, och att intäkterna inte får överstiga kostnaderna för den aktuella infrastrukturinvesteringen. Om kostna- derna för att uppföra bron är lika för olika for- donskategorier är det inte möjligt att differenti- era avgifterna mer än marginellt. En större skill- nad måste finansieras med anslag. Dessa principer har inte fullt ut beaktats vid ingåendet av avtalen avseende de nya broarna i , och . De förut- sättningar som har legat till grund för avtalen kan mot bakgrund av nämnda principer enligt utredningens bedömning inte styra utform- ningen av reglerna om infrastrukturavgifter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bilaga 1 Utredningen föreslår att avgifternas nivåer på de allmänna vägarna ska bestämmas av Trafik- verket, som har tillgång till uppgifter om kost- naderna för att bygga infrastrukturen, trafikflö- den och annat som behövs för att kunna ta ställ- ning till avgiftens belopp. Eftersom broarna ännu inte är färdigbyggda finns inga slutliga uppgifter om kostnaderna för uppförandet. Utredningen kan därför inte föreslå några av- giftsnivåer. Konsortiet ska omfattas av vissa bestämmelser om differentiering, principen om att avgifterna endast ska finansiera investeringen och bestämmelserna om tillsyn och rapporte- ring. Nationella regler, dvs. bestämmelser som inte har sin grund i Eurovinjettdirektivet, ska inte tillämpas på Konsortiet. Bestämmelserna ska föras in i en generell lag och i en gemensam förordning för de olika väg- avsnitten (utom ). Bestämmel- sen i 29 § väglagen (1971:948) ska ändras till att endast avse avgift för användande av färja. Utredningen anser att utländska fordon kan och ska omfattas av reglerna om infrastrukturav- gifter på väg. De problem som finns kring till- gång till andra länders vägtrafikregister måste enligt utredningens uppfattning anses överkom- liga. Det finns olika möjligheter till utbyte med andra länder av uppgifter om fordonsägare, även om sådant utbyte kan vara förknippat med kost- nader. Utsikterna att kunna sluta överenskom- melser med de andra nordiska länderna om kostnadsfritt utbyte av ägaruppgifter bedöms dock vara goda. Bristen på automatisk tillgång till trafikregister i andra länder innebär att den enskilde i vissa fall inte kan underrättas om be- slut avseende infrastrukturavgift. Beslutet får därmed aldrig laga kraft. Uppgifter som ligger till grund för beslutet kan då inte heller gallras förrän vid preskriptionen. Detta är brister som enligt utredningens mening kan accepteras. För att underlätta för de utländska fordons- ägarna att betala infrastrukturavgifterna ska, förutom sådan videoregistrering (ANPR) som används i trängselskattesystemet, även transponder (DSRC) kunna användas. Svenska fordonsägare ska också kunna använda trans- ponder. Något krav på transponder ska dock inte införas, varken för utländska eller svenska fordon. Fordonets ägare ska vara betalningsskyldig för avgiften. Infrastrukturavgift på allmän väg ska betalas kvartalsvis. Om den enskilde begär det kan kor- tare betalningsperioder medges. Om betalning sker genom betalningsförmedlare enligt den föreslagna lagen om elektroniska vägtullssystem (se följande avsnitt) ska avgiften betalas månads- vis. Tilläggsavgift ska tas ut vid utebliven betal- ning av infrastrukturavgift på allmän väg. Om en bil har utrustats med transponder som är kopp- lad till ett avtal med en betalningsförmedlare enligt den föreslagna lagen om elektroniska vägtullssystem, ska tilläggsavgift inte tas ut av den betalningsskyldige. Betalning av infrastrukturavgift på allmän väg ska ske för utländska som för svenska fordon. Betalning för passage av betalstation för utländska fordon ska dock i första hand ske genom betalningsförmedlare eller på nätet. Ett undantag från motiverings- och underrättelseskyldigheten enligt förvalt- ningslagen (1986:223) ska införas för de ut- ländska fordonen såvitt avser beslutet att ta ut infrastrukturavgift. Om betalning inte sker inom föreskriven tid ska en underrättelse skickas och en tilläggsavgift tas ut. Integritetsaspekten bör hanteras på samma sätt som i systemet med trängselskatter. I fråga om allmän kameraövervakning, behandling av personuppgifter och sekretess ska liknande be- stämmelser tas in som finns i systemet med trängselskatter. Väghållaren ska vara ansvarig för avgiftsupp- taget. På allmän väg ska alltså vara avgiftsupptagare. Transportstyrelsen ska dock, för räkning, sköta administra- tionen av avgiftsupptaget. Transportstyrelsen ska med andra ord besluta om att ta ut avgiften och handlägga ansökningar om befrielse, an- stånd, betalningsperiodens längd m.m. Trans- portstyrelsen ska också meddela föreskrifter i de delarna. Transportstyrelsen ska utöva tillsyn över av- giftssättningen på enskilda vägar, dvs. endast Konsortiets avgiftssättning. ska kunna besluta om de förelägganden och förbud som behövs. Föreläg- ganden och förbud ska kunna förenas med vite. Infrastrukturavgiften bör specialdestineras för att användas för att finansiera samma vägavsnitt som den tas ut på. Ett beslut om att ta ut infrastrukturavgift och tilläggsavgift ska kunna överklagas. forumregel ska införas. Beslut om infrastruktur- avgift på allmän väg ska således överklagas till den domstol inom vars domkrets den enskilde är bosatt. Beslut avseende utländska fordon ska överklagas till Förvaltningsrätten i . Det ska inte, som i trängselskattehänseende, införas en ovillkorlig rätt till muntlig förhandling i mål om tilläggsavgift. Utredningen kommer att behandla frågan om påminnelse- och sanktionsavgifter i det fortsatta arbetet. I det sammanhanget kommer utred- ningen också att utreda om andra kontroll- och sanktionsåtgärder ska införas. Utredningen lämnar därför inga förslag i det avseendet i detta delbetänkande. De kostnader som uppstår för och Transportstyrelsen för att ta ut infrastrukturav- gifterna och driva vägtullssystemen ska täckas av intäkterna från avgifterna. I det beloppet ska då också ligga kostnader för att fatta beslut om infrastrukturavgift och tilläggsavgift, ompröv- ning, befrielse och anstånd. Någon ytterligare finansiering krävs därför inte i det avseendet. För de myndigheter som i mindre mån berörs av reglerna, dvs. domstolarna och Kronofogde- myndigheten, bedöms kostnaderna rymmas inom befintlig ram. Tillsynen av systemet ska finansieras med särskilda tillsynsavgifter. Informationsinsatser bedöms kosta . Kostnaden ska finansieras med anslag och bedöms rymmas inom befintliga ramar. De utlandsregistrerade fordonen i samtliga vägtullsområden bedöms sammanlagt uppgå till . De möjliga bruttointäk- terna från den utländska fordonsflottan kan mycket grovt uppskattas till omkring sju miljo- ner kronor för de tre broarna. Beroende på möjligheter och sätt att betala kan nettointäk- terna för de olika betalningssystemen variera kraftigt. Utredningen har som ovan nämnts föreslagit en kombination av betalningssätt, för att kunna få in en så stor andel avgifter som möjligt. Utredningen ska i sitt fortsatta arbete behandla frågan om utländska fordon ska om- fattas av trängselskatt. Konsekvensanalysen kan därför komma att justeras i denna del. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bilaga 1 Den nya bron i förväntas öppnas för trafik . Då måste ett regelverk finnas på plats. Bestämmelserna föreslås därför träda i kraft . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bilaga 1 2Sammanfattning – i nu relevanta delar – av slutbetänkandet Trängselskatt – delegation och utländska fordon (SOU 2013:3) Utredaren ska analysera förutsättningarna för och lämna förslag till vilka villkor som bör gälla för delegation av föreskriftsrätt till kommuner när det gäller sådan skatt som syftar till att reglera trafikförhållanden i kommunen och som tas ut i form av trängselskatt. Utreda- ren ska också lämna förslag till hur en sådan delegation kan utformas. Utredaren ska även undersöka villkoren för att ta ut trängselskatt för fordon som inte är registrerade i . Förslag ska lämnas på hur ett skatteuttag för sådana fordon kan utformas. I det sammanhanget ska även utformningen av påminnelse- och sanktionsavgifter vid utebliven betalning analyseras. Utredaren ska ta ställning till hur framtida höjningar av trängselskatten bör utformas och på vilket eller vilka sätt sådana höjningar bör genomföras. I uppdraget ingår även att överväga vilka allmänna förvaltnings- domstolar som ska pröva mål om trängselskatt som första instans. Utredaren ska vidare ta ställning till de för- fattningsändringar som kan aktualiseras och lämna förslag till sådana ändringar. I uppdraget ingår inte att föreslå ändringar i grundlag. En konsekvensbeskrivning ska göras av förslagen. Utredaren ska även bedöma förslagets påverkan på intäkterna från trängselskatt i och . I uppdraget ingår bland annat också att ta fram författningsförslag till uttag av avgifter vid användandet av de nya broarna över Sundsvalls- fjärden, och . Det har utredningen gjort i delbetänkandet Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem, SOU 2012:60. Utlandsregistrerade fordon ska omfattas av trängselskatt. För att kunna ta betalt för passager som görs av fordon som är registrerade i utlandet krävs bland annat tillgång till andra länders motsvarighet till vägtrafikregistret. Det finns möjligheter till utbyte med andra länder av uppgifter om for- donsägare. Sådant utbyte kan vara förknippat med kostnader. Utsikterna att kunna sluta över- enskommelser med de andra nordiska länderna om kostnadsfritt utbyte av ägaruppgifter be- döms dock vara goda. Ägare av utlandsregistrerade fordon ska betala genom transponder eller på internet. Om betalning inte gjorts ska en underrättelse skickas och en förseningsavgift tas ut. Det kan konstateras att i och med att det nu- mera finns ett nytt indrivningsdirektiv, som omfattar alla skatter och avgifter, kan träng- selskatt avseende utländska fordon drivas in i EU. Den som har ett särskilt parkeringstillstånd för funktionshindrade enligt bestämmelserna i ett land inom EES ska efter ansökan medges undantag från trängselskatteplikt för en viss bil. Utvecklingen inom EU gör att alltfler vägtullsy- stem accepterar betalning med stöd av transpon- der. Därmed blir det fler transpondrar i den internationella trafiken. Den tillkommande kostnaden för investering av ett system med transponder är försumbar. är kostna- derna för administrationen för transponder vä- sentligen lägre än videoregistrering, särskilt för de utländska fordonen. Utredningen föreslår därför att transponder ska användas som ett komplement till videoregistrering. Som sagts ovan ska utländska fordonsägare betala trängselskatten med stöd av transponder eller på internet. Om betalning inte sker inom föreskriven tid ska en underrättelse skickas och förseningsavgift tas ut. Ett undantag från motiverings- och underrät- telseskyldigheten enligt förvaltningslagen (1986:223) ska införas för de utländska fordon- sägarna såvitt avser beslutet att ta ut träng- selskatt. Sådan skyldighet ska dock fullgöras på begäran och senast vid påminnelse om betalning, dvs. när en underrättelse skickas ut. Betalningsreglerna ska justeras så att träng- selskatt som huvudregel betalas kvartalsvis för att i möjligaste mån undvika debiteringar av låga belopp. Om den enskilde begär det ska en betal- ningsperiod om en månad medges. Om betal- ning sker genom betalningsförmedlare enligt den föreslagna lagen om elektroniska vägtullsystem ska trängselskatten betalas . Sanktioner avseende trängselskatt och infrastrukturavgifter på väg En förseningsavgift om ska tas ut om trängselskatten eller infrastrukturavgiften inte har betalats . Avgiftens storlek ska bestäm- mas av regeringen. Om förseningsavgift påförts men pålagorna ändå inte betalas ska en tilläggsavgift tas ut. Till- äggsavgiftens storlek ska behållas oförändrad. Det krävs ytterligare sanktionsåtgärder, för- utom förseningsavgift och tilläggsavgift. Om infrastrukturavgift, trängselskatt, förse- ningsavgift eller tilläggsavgift inte betalats i rätt tid, ska fordonet inte få användas. Sådant an- vändningsförbud ska dock inte inträda förrän det obetalda beloppet uppgår till mer än 1 000 kro- nor och förflutit sedan minst det beloppet skulle ha betalats. Polisen ska avskylta fordonet om det används i strid mot användningsförbudet. Några nya straffbestämmelser kopplade till användningsförbudet eller avskyltningen föreslås inte. Om en gäldenär som är betalningsskyldig för trängselskatt, infrastrukturavgifter, försenings- avgift och tilläggsavgift vid utmätning saknar utmätningsbara tillgångar, ska Kronofogdemyn- digheten få ta i anspråk det fordon som gett 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bilaga 1 upphov till skatterna och avgifterna oavsett vem som äger fordonet. Förslagen får konsekvenser för kommunerna, Transportstyrelsen, , polisen, , och domstolarna. De tillkommande kostnaderna bedöms dock vara marginella och rymmas inom befintliga ramar. För Transportstyrelsen innebär förslagen om transponder och kvartalsbeslut dessutom betydande besparingar. De investe- ringar som krävs med anledning av de utländska fordonsägarnas betalningsmöjligheter kommer att uppvägas av inbesparingarna. Förslagen om kvartalsbeslut och förseningsavgifter innebär att intäkterna från tilläggsavgifterna kommer att minska. Det bör enligt utredningens bedömning finnas utrymme för att finansiera förslagen inom ramen för trängselskattesystemen. Samtliga förslag ska träda i kraft . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bilaga 1 3Författningsförslag i betänkandena SOU 2012:60 och SOU 2013:3 (i aktuella delar) Förslag till lag om ändring i lagen (0000:000) om infrastrukturavgifter på väg Härigenom föreskrivs att lagen (0000:00) om infrastrukturavgifter på väg ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SOU 2012:60 Regeringen eller den myndighet som rege- Regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer får meddela föreskrifter om ringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1. vilka vägavsnitt infrastrukturavgift ska tas 1. vilka vägavsnitt infrastrukturavgift ska tas 2. vilka fordon som ska omfattas av avgifts- 2. vilka fordon som ska omfattas av avgifts- 3. avgiftspliktens inträde, 3. avgiftspliktens inträde, 4. principerna för att beräkna och ta ut avgift, 4. principerna för att beräkna och ta ut avgift, 5. betalning, 5. betalning, 6. tilläggsavgift med anledning av utebliven 6. sanktioner med anledning av utebliven be- 7. anstånd och befrielse, 7. anstånd och befrielse, 8. tillsyn, 8. tillsyn, 9. avgifter för tillsyn, och 9. avgifter för tillsyn, och 10. rapportering. 10. rapportering. Denna lag träder i kraft . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bilaga 1 Förslag till lag om ändring i lagen (0000:00) om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (0000:00) om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter ska ha följande lydelse. Lydelse enligt Ds 2012:7 Denna lag gäller rätt att ta fordon i anspråk för 1.statens eller en kommuns fordringar på av- gift enligt lagen (1976:206) om felparkeringsav- gift, 2.statens fordringar på fordonsskatt eller av- gift avseende fordonsskatt enligt vägtrafikskat- telagen (2006:227), och 3.statens fordringar på skatt eller avgift enligt lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Denna lag gäller rätt att ta fordon i anspråk för 1.statens eller en kommuns fordringar på av- gift enligt lagen (1976:206) om felparkeringsav- gift, 2.statens fordringar på fordonsskatt eller av- gift avseende fordonsskatt enligt vägtrafikskat- telagen (2006:227), 3.statens fordringar på skatt eller avgift enligt lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt, 4.statens fordringar på skatt eller avgift enligt lagen (2004:629) om trängselskatt, och 5.statens fordringar på avgift enligt lagen (0000:000) om infrastrukturavgifter på väg. Denna lag träder i kraft , men tillämpas inte på sådana skatter och avgifter som har beslutats före ikraftträdandet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bilaga 1 Förslag till förordning om ändring i förordningen (0000:00) om infrastrukturavgifter på väg Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (0000:00) om infrastrukturavgifter på väg dels att 19–21 och 24 §§ ska ha följande lydelse dels att det ska införas fem nya paragrafer, 18 a, 24 a–d §§, samt närmast före 18 a, 24 a och 24 c §§ tre nya rubriker av följande lydelse. Lydelse enligt SOU 2012:60 Föreslagen lydelse (i aktuella delar) En avgiftspliktig bil får inte användas, om 1. infrastrukturavgift, förseningsavgift eller till- äggsavgift inte har betalats inom den tid som anges i 17, 18 a eller 19 §§, 2. obetald infrastrukturavgift, förseningsavgift och tilläggsavgift sammanlagt uppgår till mer än 3. har gått från den dag då skulden enligt 2 senast skulle ha betalats. Användningsförbudet gäller till dess skulden enligt första stycket 2 har betalats. Bilen får dock användas, om 1. det är fråga om avgift som en tidigare ägare av bilen är skyldig att betala och som har beslutats 2. det är fråga om avgift för vilken anstånd med betalningen gäller, eller 3. det finns särskilda skäl och Transportstyrelsen medger att en viss bil får användas trots bestäm- melserna i första stycket. Om en bil har sålts vid en exekutiv försäljning eller av ett konkursbo, får den användas av den nya ägaren även om infrastrukturavgift, som en tidigare ägare är betalningsskyldig för, inte har Detsamma gäller för bil som tillhör ett konkursbo i fråga om avgift som konkursgälde- nären eller en tidigare ägare är betalningsskyldig Ägaren av en bil är skyldig att se till att bilen inte används i strid mot bestämmelserna i 24 a §. Om en bil används i strid mot 24 a §, ska en 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bilaga 1 polisman ta hand om bilens registreringsskyltar. Den polisman som har tagit hand om registre- ringsskyltar får medge att bilen förs till närmaste lämpliga avlastningsplats eller uppställningsplats. När en registreringsskylt omhändertas enligt denna paragraf ska bestämmelserna i 12 och 13 §§ vägtrafikskatteförordningen (2006:242) tillämpas. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller för passager som har gjorts före ikraftträdandet. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bilaga 1 4Förteckning över remissinstanser avseende SOU 2012:60 Följande remissinstanser har inkommit med yttranden över betänkandet SOU 2012:60, dnr Fi2012/3786, vilken senare bytt diarienummer till N2013/283/TE. ombudsmän (), Hovrätten för Nedre , , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern (), , , , Datainspektionen, Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC), , i , i Västra Göta- lands län, , Skattever- ket, , , Transportstyrelsen, Trafikanalys, (), , , , kom- mun, kommun, , , , Trelle- borgs kommun, kommun, kommun, , läns landsting, DHR – samhälle utan rörelsehinder, , , , , Svensk Kollektivtrafik, (), , , Byggindustrier, Kommuner och Landsting, Öresundsbrokonsortiet. , kommun, kommun har inkommit med svar, men därvid anfört att de avstår från att lämna synpunkter. , , kommun, , Nordan- stig kommun, kommun, kom- mun, kommun, kom- mun, , kommun, kommun, , , , Hamn, Lika Unika, , Svenska Transportarbetareför- bundet (Transport), , , , , och Trans- portGruppen har avstått från att inkomma med svar. 5Förteckning över remissinstanser avseende SOU 2013:3 Följande remissinstanser har inkommit med yttranden över betänkandet SOU 2013:3, dnr Fi2013/552 och N2013/5257/TE. ombudsmän (), Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltnings- rätten i , Förvaltningsrätten i Linkö- ping, Justitiekanslern (), , , , Kon- sumentverket, Datainspektionen, , i , i , Eko- nomistyrningsverket, , , – Handels- högskolan – vid , – juridiska fakultetsstyrelsen, Natur- vårdsverket, , Transportstyrelsen, Trafikanalys, , Allingsås kommun, kommun, kom- mun, kommun, kom- mun, kommun, , kommun, , kommun, , , kommun, kommun, i län, , Västra , Bil , kommunalför- bund, , , , 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bilaga 1 (), Svensk Han- del, (), , , , Kom- muner och Landsting, och . , , , kommun, kommun och läns landsting har inkommit med svar, men därvid anfört att de avstår från att lämna synpunkter. Västsvenska , vid Kungliga Tek- niska Högskolan, kommun, , , kommun, kommun, kommun, , kommun, Lands- tinget i , läns lands- ting, , Före- ningen Gröna Bilister, , (Trans- port), , och har avstått från att inkomma med svar. Därutöver har yttrande inkommit från Syd- svenska , Trans- portgruppen och vid läns landsting. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bilaga 1 Förslag till lag om ändring i lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg dels att nuvarande 14–16 §§ ska betecknas 18–20 §§, dels att 6 och de nya 19 och 20 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast före 14, 15 och 16 §§ ska sättas närmast före 18, 19 respektive 20 §, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 14–17 §§, och närmast före 14 och 17 §§ nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse De kostnader som avses i 5 § första stycket ska fördelas mellan olika kategorier av bilar utifrån deras beräknade andelar av kostnaderna. Kostnaderna för en kategori av bilar får på motsvarande sätt för- delas mellan olika typer av bilar inom kategorin. Den andel av kostnaderna som kan hänföras Den andel av kostnaderna enligt 5 § första till respektive kategori eller typ av bilar ska mot- stycket första meningen som kan hänföras till svara deras beräknade andel av trafiken på vägav- respektive kategori eller typ av bilar ska motsvara Om högre kostnader för att uppföra och deras beräknade andel av trafiken på vägavsnittet. underhålla infrastrukturen kan hänföras till en Om högre kostnader för att uppföra och under- viss kategori av bilar, får den andel av kostna- hålla infrastrukturen kan hänföras till en viss derna som ska bäras av den kategorin justeras i kategori av bilar, får den andel av kostnaderna Detsamma gäller om högre som ska bäras av den kategorin justeras i motsva- kostnader kan hänföras till en viss typ av bil Detsamma gäller om högre kostna- inom en kategori. der kan hänföras till en viss typ av bil inom en Om kostnaderna för en viss kategori av bilar, eller en viss typ av bil inom en kategori, helt eller delvis finansieras med andra medel än lån som ska återbetalas med infrastrukturavgifter eller direkt med intäkter från infrastrukturavgifter, ska