prop · H2031d26 · 2014-10-23 00:00:00 — I rapporten konstateras att även om har fallit ett par placeringar i rankingen till följd av något svagare makroekonomiska förutsättningar är fortfarande en av de mest produktiva och konkurrenskraftiga ekonomierna i världen. hamnade på tionde plats av totalt 144 länder. I () mätning av de mest konkurrenskraftiga ekonomierna i världen, The World Competitiveness Scorebord 2014, ligger på femte plats av totalt 60 jämförda länder. Endast , , och rankas högre än . Flera viktiga frågor avseende ramvillkor för företag har också behandlats inom ramen för kommissionens meddelande Small Business Act for Europe. publicerar Doing Business Index som jämför hur lätt det är att starta, driva och lägga ned ett företag mellan världens olika länder. placerar sig i den undersökningen på en fjortonde plats av totalt 189 undersökta länder. Bland indikatorerna som används som underlag för rankingen kan nämnas start och nedläggning av näringsverksamhet, betalning av skatter och kapitalförsörjningsmöjligheter. har på uppdrag genomfört en fördjupad granskning av företagsklimat. presenterade sin första rapport; ’s Business Climate – Opportunities for Entrepreneurs through Improved Regulations. Den andra delrapporten kommer att presenteras och kompletterar den första rapporten genom att fokusera på hur det formella regelverket tillämpas baserat på en intervjuundersökning av svenska företag. slutsats från den första delrapporten är att uppvisar ett mycket bra resultat, men att det finns några områden som skulle kunna effektivisera ytterligare. De områden som omnämns i rapporten är: 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Företagsstart: konstaterar att många andra länder har vidtagit åtgärder för att underlätta möjligheterna att starta företag, vilket har lett till att halkar efter i mätningarna. påtalar särskilt att handläggningstid är längre än i de flesta andra länder samt att har ett jämförelsevis högt lägsta krav för aktiekapital i aktiebolag. Skattebetalning: anser att det finns områden när det gäller det svenska skattesystemet som kan förbättras. Svenska företag lägger ner på skatteadministrativt arbete, vilket är en jämförelsevis hög siffra. Dessutom är den totala skattenivån för företagen i en av de högsta bland höginkomstländer. Arbetsrätt: menar att den svenska arbetsrätten är mindre flexibel än genomsnittet för höginkomstländer. Detta gäller både vid anställning och vid uppsägning. Dessutom har en hög genomsnittlig arbetskraftskostnad. Plan- och byggfrågor: konstaterar att det byggs för lite bostäder i , vilket kan vara negativt för tillväxten. Enligt är det framförallt två saker som bidrar till detta; hyresregleringen och administrativa hinder i samband med nybyggnation. Dessutom påtalar att stämpelskatten i är jämförelsevis hög. nämner ett par områden som skulle kunna förbättra. –Att öka samordningen mellan planering på regional och nivå. –Att sträva mot planer för en hel kommun som är fastslagna på förhand, istället för detaljplaner per projekt. –Att effektivisera överprövning av fattade beslut. Kapitalförsörjning: menar att ett effektivt insolvensförfarande främjar ekonomisk verksamhet samt tillgång till kapital, eftersom detta kan möjliggöra att livskraftiga företag kan fortsätta sin verksamhet, trots tillfälliga likviditetsproblem. Det är till fördel både för företagen och för fordringsägarna. påpekar att det svenska insolvensförfarandet tar och kostar mer än i andra höginkomstekonomier. Utländska investeringar: konstaterar att många faktorer gör att är 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ett attraktivt land att investera i. pekar på att är framstående när det gäller skiljeförfarande, men att vissa andra former av tvistelösning (medling och förlikning) är mindre utvecklade. En ökad använding av medling och förlikning skulle minska kostnaderna för både företag och domstolar. Medling och förlikning gör det också möjligt för parterna att påverka utfallet och att bibehålla en god affärmässig relation. påtalar även att det tar för utländsk arbetskraft att få arbetstill- stånd i . Att underlätta möjligheterna att anställa utländska experter ökar förutsättning- arna för att få företag att växa samt har positiva effekter för produktivitetsutveckling, konkur- renskraft och tillväxt. I flera av de områden som nämner som möjliga att förbättra ytterligare pågår det redan ett arbete, t.ex. inom ramen för olika utredningar eller i samband med beredning inom av avlämnade betänkanden. Exempel på sådana utredningar och betänkanden är kommittén för regional planering och bostadsförsörjning (dir. 2013:78), utredningen om ökad för bostadbyggande och ökat utbud av markanvisningar (dir. 2014:29) och utredningen om översyn av lagen om skiljeförfarande (dir. 2014:16) samt betänkandet Effektivitet och rättsäkerhet i PBL-överprövning (SOU 2014:14) från och betänkandet F-skuldsanering – en möjlighet för nystart för seriösa företagare (2014:44) från . Dessutom har bl.a. regleringsbrev ändrats för att tydliggöra målsättningen att nyregistrering av ett aktiebolag ska göras , i det fall ett ärende inte behöver kompletteras. För att bibehålla och utveckla den svenska konkurrenskraften är det viktigt att kontinuerligt förbättra de villkor och förutsättningar under vilka företagen verkar. Det är frågor som bl.a. behandlas i Företagsskatte- kommitténs slutbetänkande Neutral bolagsskatt – för ökad effektitivitet och stabilitet (SOU 2014:40) och betänkande Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag (SOU 2014:68). Vid sidan av utredningarnas arbeten har regeringen ansett att det finns skäl att ytterligare se över möjligheterna till nya reformer för att förbättra näringslivsklimatet och stärka Regeringen lämnar även förslag på åtgärder på skatteområdet, se Förslag till statsbudget , finansplan och skattefrågor, som förbättrar och förenklar villkoren för företagande och investeringar i bl.a. –höjd beloppsgräns för förenklad faktura, samt –förbättringar i fakturamodellen för husavdraget. Regeringen arbetar målmedvetet med att förbättra företagsklimatet i . Därför är det prioriterat att fortsätta arbetet med åtgärder för att utveckla regelverk och system i syfte att förbättra företagens ramvillkor och deras förutsättningar att verka. Regelverk och system bör i mesta möjliga mån utformas för att underlätta att starta, driva och utveckla företag. Genom sådana åtgärder skapas goda förutsättningar för ökad sysselsättning, välfärd och tillväxt i . Målet för konkurrensområdet är att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens som uppnår de näringspolitiska målen om att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020. Ett tydligt sysselsättningsmål ska styra politiken. Antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU . Konkurrensområdets bidrag till de näringspolitiska målen uppnås främst genom att konkurrensfrämjande åtgärder beslutas och genomförs över hela samhällsekonomin samt genom en effektiv konkurrensmyndighet. Effekterna av en konkurrensfrämjande politik kan inte uppskattas enbart genom att studera resultat på kort sikt. Verksamheten inom konkurrensområdet får även resultat på lång sikt inom ekonomin och skapar genom marknadsdynamik en omvandlingseffekt på samhället i stort. Ett konkurrensfrämjande företagsklimat påverkar t.ex. företagens vilja att investera och utveckla nya produkter och tjänster liksom att utmana befintliga företag som mindre effektiva företag får lämna marknaden. Genom en effektiv konkurrens på hemmamarknaden förbättrar och effektiviserar svenska företag sina verksamheter och får därigenom bättre förutsättningar att konkurrera effektivt såväl inom som utanför gränser. har konstaterat att de svenska prisnivåerna är högre än genomsnittet inom och EU. Utvecklingen pekar dock enligt bedömning på att konkurrensen i har blivit bättre och att prisskillnaderna har minskat. En större och mer integrerad inre marknad inom EU och en ökad import från länder utanför EU kan ha bidragit till att den svenska prisnivån pressats nedåt. Ett stort antal reformer har genomförts i och andra länder i under , vilket har inneburit att olika marknader har öppnats för konkurrens. Regler som hindrar företagsetablering eller ger ensamrätt för en aktör att bedriva en viss verksamhet har successivt slopats eller ändrats, vilket har ökat möjligheterna för entreprenörer att etablera sig och bedriva verksamhet. Av den rapport som Tillväxtanalys redovisat framgår att ett flertal faktorer, däribland att marknader har öppnats upp för konkurrens, har bidragit till en högre ekonomisk tillväxt och en stabilare ekonomi jämfört med flertalet OECD- länder, Rapporten över länders regelverk och institutioner – hur internationella jämförelser kan användas och tolkas (2013:07). En målsättning är att konkurrenslagstiftningen vid varje tid ska vara en lagstiftning som är anpassad till förhållandena i omvärlden. Framtagandet av lagförslaget till förbättrad konkurrenstillsyn för och arbetet med att anpassa nya regelverk från EU till nationell rätt har bidragit till denna målsättning. Domstolarna har avgjort flera konkurrens- och upphandlingsmål . I flertalet fall har talan helt eller delvis bifallits. Domarna har även bidragit till att klargöra ett osäkert rättsläge, vilket förbättrar marknadsför- utsättningarna för företagen. Antalet nya dom- stolsärenden ligger på en relativt jämn nivå i förhållande till föregående år. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 noteras att domstolarna nu har avgjort mål där har lämnat in stämningsan- sökningar med stöd av den nya regeln om of- fentlig säljverksamhet. Avgörandena bidrar till att skapa klarhet om hur dessa regler ska tillämpas för de myndigheter som bedriver säljverksamhet, för företag och för tillsynsmyndigheten. Liksom gäller många övriga avgöranden upphandlingsskadeavgift för otillåtna direktupphandlingar. Antalet beslut hos rörande konkurrensbegränsande samarbete, missbruk av dominerande ställning och tillsynsärenden om offentlig upphandling låg vid utgången av 2013 på en lägre nivå än vid utgången av 2012. Beslut om företagskoncentrationer låg däremot på en marginellt högre nivå. Såväl antalet registrerade som beslutade tillsynsärenden inom området för verkets tillsyn enligt lagen om valfrihetssystem ökade något men ligger fortfarande på en låg nivå. Det kan dock noteras att såväl genomsnittligt antal nedlagda arbetstimmar som kostnaden per ärende fortsatte att öka. Antalet tillsynsbeslut rörande konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet fortsatte att minska som den tid och kostnad som lades ned på respektive ärende inom denna kategori i genomsnitt fortsatte att öka. Det kan också konstateras att hanterat ett stort antal klagomål inom detta område. Merparten av dessa har skrivits av, vilket enligt beror på flera faktorer; att förutsättningarna för förbud inte är uppfyllda eller svåra att påvisa eller att den offentliga aktören förklarat att den har haft för avsikt att ändra en ifrågasatt verksamhet eller ett förfarande (skrivelse 2013- 11-15, dnr 617/2013). Åtgärder som domstolarnas avgjorda mål, beslut och frivilliga åtgärder som vidtagits av företag eller myndigheter är åtgärder som bidrar till att direkt undanröja konkurrenssnedvridande förfaranden och för- bättra konkurrenssituationen på olika mark- nader. Även de informationsinsatser som ge- nomförts bidrar till att förhindra konkurrensproblem. Genom arbetet med gene- rella förbättringsåtgärder bidrar Konkurrensver- ket till bättre konkurrensförhållanden på . Förtroendet för är fortfa- rande stort hos en majoritet av intressenterna 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och har ökat . Även attityderna till ärendehantering är fortsatt mycket positiva i fråga om konkurrenslagstil- lämpningen och på motsvarande nivå som , 27–, i fråga om offent- lig upphandling. I fråga om attityderna till publi- ceringen av prioriteringen av ärendehanteringen har det skett en ökning. Avseende effekter av verksamheten anser en majoritet att aktivt motverkar allvarliga överträdelser av konkurrens- och upphandlingslagstiftningen. Det bedöms att verksamhet har bedrivits på ett sätt som motsvarar uppställda krav. presenterade rapporten i (Rapport 2013:10). Flera av de områden tog upp i rapporten behandlas i utredningar som tillsatts . Problem med plan- och byggområdet samt markanvisning har uppmärksammats i flera sammanhang, såväl nationellt som internationellt. har beslutat om lagförslag för att förbättra konkurrens och transparens. Ett annat område som varit prioriterat är förbättrad konkurrens och ett ökat engagemang hos kunder på elmarknaden. Arbetet har omfattat , ett förslag till nationellt regelverk för fjärrvärme och arbete med ansvarig myndighet på området för att åstadkomma förbättringar. Det har också bedrivits ett arbete med uppföljningar av de reformer som öppnats för konkurrens . Konkurrens är ett viktigt medel för att uppnå målen med reformerna och att följa upp dessa marknader är betydelsefullt. I fråga om apoteksmarknaden har uppföljningar även visat att det skett en ökning av antalet apotek och försäljare av läkemedel samt ökade öppettider. Marknaderna för persontrafik på järnväg och bilbesiktning befinner sig fortfarande i ett upp- byggnadsskede. Det har tillkommit fyra nya järnvägsaktörer vilka bidrar till en stor ökning av antalet järnvägsföretag även om inte utbudet räknat i antal tågkilometer ökat påtag- ligt. Särskilt marknaderna för persontrafik på järnväg och kollektivtrafik har som tidigare kon- staterats sådana karaktäristika att det kan för- väntas att effekterna av marknadsöppnandena kommer att kunna iakttas först än vad som gäller för vissa andra marknader. På marknaden för fordonsbesiktning har såväl konkurrensen som den geografiska tillgänglig- heten i form av antalet besiktningsstationer för lätta fordon ökat medan detsamma inte gäller för den tidsmässiga tillgängligheten i form av öppettider och . Antalet aktörer som erbjuder tjänster inom ramven för valfrihetssystem har ökat sedan re- formernas genomförande. har redovisat analyser och lämnat förslag till förbättringar i fråga om valfrihetssystem inom kommuner och Arbetsförmedlingen. Att konsumenter har en stark ställning på marknaden och förutsättningar att göra välgrun- dade val bidrar till effektiv konkurrens och väl fungerande marknader. Genomförandet av det arbete som inleddes under föregående år med att stärka konsumenternas ställning när de köper varor och tjänster har fortsatt . Regeringen anser att ändamålsenliga stats- stödsregler gynnar det svenska näringslivet. Det är väsentligt att Europeiska kommissionen fortsätter att säkerställa en enhetlig tillämpning av detta regelverk inom hela EU. Utan kommissionens strikta granskning skulle sannolikheten för protektionism och snedvriden konkurrens öka genom en statsstödsspiral där medlemsstaterna för att säkerställa nationell konkurrenskraft stöder ineffektiva företag. En sådan statsstödsspiral skulle skada europeisk konkurrenskraft på lång sikt och på kort sikt vara särskilt skadlig för mindre, exportberoende, medlemsstater som . är det viktigt att medlemsstaternas skattesuveränitet behålls genom att fördragets kompensfördelning respekteras. 3.5.4.8 Tillsyn och viss förvaltning m.m. Minerallagen, miljökvalitetsmål och miljösäkring Regeringen konstaterar att Bergsstaten bidrar till att säkerställa de grundläggande förutsättning- arna för i första hand näringslivet genom pröv- ningen och tillsynen av verksamheter enligt minerallagen (1991:45). Under en följd av år har intresset för mineralutvinning varit stigande, men har intresset minskat. Exempel- vis är antalet beviljade undersökningstillstånd och antalet platsbesök av prospektörer vid mine- ralinformationskontoret i vikande. Intres- set för prospektering och investeringar i redan pågående gruvverksamhet genererar ett stort informationsbehov hos markägare, en bred allmänhet, företag och offentliga aktörer. Regeringen menar att det är angeläget att fortsatt utveckla verksamheten vid Bergsstaten för att bl.a. kunna möta kommunikations- och informationsbehovet. SGU har samordnat uppföljning, utfört utvärderingar och genomfört en årlig rapportering av vad som följer av myndighetens ansvar för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. I den årliga uppföljningen av miljökvalitetsmålet ”grundvatten av god kvalitet” pekar SGU på en generell brist på kunskap i samhället om grundvattnets funktion som dricksvatten, känslighet för föroreningar m.m. utgör ett hinder för att nå miljökvalitetsmålet, liksom de bindande kraven i EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG). SGU konstaterar vidare att det delmål som var uppsatt om en uttagsmängd på naturgrus om högst har uppnåtts. Regeringen konstaterar i sammanhanget att naturgruset är en ändlig resurs som bör sparas för framtiden och att grustillgångarna kan komma i fråga för framtida vattenuttag. SGU:s ansvar i arbetet med förorenade områ- den har lett till att flera kommuner inkommit med förfrågningar om operativt huvudmanna- skap där det saknas ansvar enligt och där kommunen själv inte har möjlighet att vara huvudman. Regeringen ser sammantaget att SGU:s arbete med efterbehandling, inventering och ansvarsbedömning av förorenade områden, liksom myndighetens möjlighet att påta sig ett huvudmannaskap å en kommuns vägnar, som positivt då detta sker inom ett område där ansvarsfrågorna länge diskuterats. Regeringen konstaterar vidare att verksamheten successivt kommer att fortsätta växa i takt med att genomförandet av åtgärder kommer igång. Regeringens bedömning är att verksamhet på ett bra sätt har 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 bidragit till att uppnå det övergripande målet. Verksamhetsmålen i regleringsbrevet har uppnåtts. 3.6Förvaltningen av företag med statligt ägande överlämnade den förra regeringen skrivelsen redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2013/14:140) till . I det följande redovisas kompletteringar till skrivelsen. 3.6.1Återrapportering av vissa frågor Försäljningen av statens aktieinnehav i bemyndigade regeringen att avyttra statens aktier i (prop. 1991/92:153, bet. 1991/92:NU36, rskr. 1991/92:352). Den förra regeringen beslutade att fram till avyttra statens aktier i . Efter en försäljning av 260 miljoner aktier avyttrade den förra regeringen det återstående innehavet () i om drygt 284 miljoner aktier för per aktie. Försäljningen skedde pro rata av statens direktägda aktier och aktier förvaltade genom stabilitetsfonden. Sammanlagt av de sålda aktierna togs av statens direktägda aktier och ur stabilitetsfondens innehav, vilka förvaltades av . Vid försäljningen bistod som finansiell rådgivare och bistod som juridisk rådgivare. För att genomföra transaktionen anlitades plc, , och som transaktionsbanker. Försäljningsintäkten blev 21 och beloppet, med avdrag för statens kostnad för finansiell strategisk rådgivning, tillfördes statens och stabilitetsfondens konton hos . Kostnaden avseende juridisk rådgivning uppgick till cirka 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och kostnaden avseende finansiell strategisk rådgivning till och belastade anslaget 1:18 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag. Statens totala rådgivningskostnad för försäljningen har uppgått till (0,av transaktionsvärdet), varav direkta transaktionskostnader för finansiell rådgivning inklusive kostnader för resor m.m. om har avräknats mot försäljningsintäkterna. fastställde med anledning av budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, utg.omr. 24, bet. 2013/14:NU1, rskr. 2013/14:103) ett ändrat uppdrag för enligt följande: "ska äga, utveckla och förvalta fastigheter för universitet och högskolor med huvudfokus på utbildnings- och forskningsverksamhet samt bedriva därmed förenlig verksamhet. Verksamheten ska bedrivas på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning genom en hyressättning som beaktar verksamhetens risk. ska verka för en långsiktigt hållbar utveckling av universitets- och högskoleområden”. Denna uppdragsformulering är styrande för bolagets verksamhet. Bolaget har vid årsstämman 2014 beslutat om ändring av bolagsordningens verksamhetsparagraf med angivande av det nya uppdraget. Vad gäller studentbostäder möjliggör uppdraget för att äga, utveckla och förvalta studentbostäder. Bolaget ska följa upp och redovisa vilka åtgärder som vidtagits för fler studentbostäder. har tillkännagivit för regeringen att se över uppdraget för hur uppdraget för kan tydliggöras så att samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter med använda- ren i centrum kan tillgodoses i högre utsträck- ning (bet. 2013/14:TU19, rskr. 2013/14:373). har ett uppdrag att vara ett ledande företag i utvecklingen av den svenska transportsektorn med anknytning till järnväg i syfte att främja och stödja kollektivt resande och godstransporter på järnväg. Regeringen anser att det finns anledning att förtydliga uppdraget för att understryka det viktiga ansvaret har som förvaltare av bl.a. stationer och depåer. Ärendet bereds inom . har anfört att regeringen bör se över hur uppdraget för kan tydliggöras för att tillgodose samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter (bet. 2013/14: TU19, rskr. 2013/14:373). erbjuder konkurrenskraftiga godstransporter på järnvägen och arbetar tillsammans med för att utöka den s.k. kombitrafiken. I betänkandet framhålls att ska fortsätta med detta och i högre utsträckning tillgodose samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter. Regeringen avser, för det fall detta mål inte uppnås, att återkomma till . har anfört att regeringen bör se över hur uppdraget för kan tydliggöras för att tillgodose samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter och verka för ett ökat tågresande med hög punktlighet och kvalitet för resor mellan alla delar av och till huvudorterna i våra grannländer (bet. 2013/14: TU19, rskr. 2013/14:373). Regeringen avser att återkomma till med anledning av betänkandet. Regeringens förslag: Uppdraget för ska, med ändring av vad som har beslutats, vara att, där det finns brist på privat kapital, direkt eller indirekt investera i små till medelstora företag i tidiga skeden som bedriver verksamhet inom miljötek- nik som bidrar till att möta utmaningar kopplat till klimatfrågan och i små till medelstora företag i tidiga skeden som bedriver verksamhet inom livsvetenskap (life science). Skälen till regeringens förslag: bemyndigade 2008 regeringen dels att i aktiebolagsform bedriva forsknings- och utvecklingsverksamhet och annan verksamhet inom fordonsklustret samt vidta de åtgärder som är nödvändiga för att bilda aktiebolag, dels att ge bolagen kapitaltillskott med högst (prop. 2008/09:95, bet. 2008/09:FiU19, rskr. 2008/09:144). I en skrivelse till 2009 (skr. 2008/09:221) redogjorde regeringen för att det statligt ägda aktiebolaget (Fouriertransform) hade bildats. Den förra regeringen aviserade i budgetpro- positionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 24) en reform av det statliga riskkapitalsystemet. Utredningar hade pekat på att befintliga aktörers uppdrag och verksamhet överlappar varandra med geografiska och branschmässiga inlåsningar samt bristande kostnadseffektivitet och styrning. Den förra regeringen återkom i frågan i budget- propositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 24) och aviserade en vidgning av inve- steringsmandatet för Fouriertransform. I vårändringsbudgeten föreslog rege- ringen att investeringsmandatet för Fourier- transform skulle utvidgas till att utöver fordonsindustrin även omfatta andra delar av tillverkningsindustrin och närliggande tjänste- näringar. godkände regeringens förslag (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287). Regeringen bedömer att Fouriertransform ska ges ett nytt uppdrag som är tydligare inriktat mot sektorer där det råder brist på privat kapital.