prop · H2031d22 · 2014-10-23 00:00:00 — Bemyndigandet föreslås minska med jämfört med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2022. För att ska kunna bidra till teknik- omställning och hållbar utveckling i låg- och medelinkomstländer krävs ytterligare resurser till klimatinvesteringsprogrammet. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2015. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2015–2018. Anslaget har för perioden –2018 beräknats enligt följande: Tabell 3.40 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.41 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar -1 417 812 Erhållet/föreslaget bemyndigande 3.9.14 1:14 Internationellt miljösamarbete Tabell 3.42 Anslagsutveckling 1:14 Internationellt miljösamarbete 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får i huvudsak användas för utgifter för internationellt miljö- och klimatsamarbete, samt för utgifter för kärnsäkerhetssamarbete med . Anslaget får användas för utgifter för långsiktigt samarbete med länder av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimat- samarbetet. Anslaget får användas för utgifter för projekt som stöder Arktiska rådets verksamhet och för projekt som stödjer verksamhet inom Barents Euro-Arktiska Råd, samt inom Östersjö- statermas råd (). Anslaget får användas för utgifter för tillskott till miljöutvecklingsfonden inom Nordiska Miljöfinansieringsbolaget (NEFCO). Anslaget får användas för administration och samordning av miljö- och kärnsäkerhets- samarbetet med . Anslaget byter namn till 1:14 Internationellt miljösamarbete . benämndes anslaget 1:14 Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:14 Internationellt miljösamarbete ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019. Skälen för regeringens förslag: För att avtal om fleråriga projekt ska kunna tecknas inom det område som anslaget omfattar behöver regeringen ett bemyndigande. överförs det bemyndigande som tidigare låg under anslag 1:7 Avgifter till internationella organisationer. Bemyndigandet föreslås öka med jämfört med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:14 Internationellt miljö- samarbete ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019. Tabell 3.43 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:14 Internationellt miljösamarbete Erhållet/föreslaget bemyndigande För att uppnå en större tydlighet och transparens i anslagen som finansierar inter- nationellt miljösamarbete samt betalningar av avgifter till internationella organisationer föreslår regeringen vissa omfördelningar av medel mellan anslagen 1:7 Avgifter till internationella organisationer och 1:14 Internationellt miljö- samarbete. För kostnader i samband med långsiktigt samarbete med länder av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimat- samarbetet föreslås att överförs från anslag 1:7 Avgifter till internationella organisationer. För betalning av avgifter till internationella organisationer överförs till anslag 1:7 Avgifter till internationella organisationer. För att bidra till att finansiera regeringens prioriterade satsningar inom andra områden föreslås att anslaget minskas med Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2015–2018. Anslaget har för perioden –2018 beräknats enligt följande: Tabell 3.44 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:14 Internationellt miljösamarbete Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:14 Internationellt miljö- samarbete . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 3.9.15 1:15 Hållbara städer Tabell 3.45 Anslagsutveckling 1:15 Hållbara städer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får används för utgifter för att stödja utvecklingen av hållbara städer. Stödet avser ny- och ombyggnadsåtgärder inom en särskild stadsdel, ett särskilt bostadsområde eller kvarter som bidrar till integrerade lösningar för hållbar stadsutveckling. Anslaget får användas för utgifter för administration och utvärdering. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2015-2018. Anslaget har för beräknats enligt följande: Tabell 3.46 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:15 Hållbara städer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:15 Hållbara städer . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 3.9.16 1:16 Skydd av värdefull natur Tabell 3.47 Anslagsutveckling 1:16 Skydd av värdefull natur 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv. Anslaget får särskilt användas –för ersättningar enligt 31 kap. ansvarsområde, Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2064. Skälen för regeringens förslag: Regeringen behöver ett bemyndigande för att fleråriga avtal som avser skydd av värdefulla områden – exempelvis naturvårdsavtal – och förhands- besked om statsbidrag till områdesskydd ska kunna tecknas. Bemyndigandet behövs även för att kunna teckna samverkansavtal med statliga myndigheter. Bemyndigandet föreslås öka med jämfört med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2064. –till utgifter för förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla natur- områden, –för utgifter i samband med säkerställande av värdefulla naturområden, –för statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Tabell 3.48 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen anser att omfattande insatser och åtgärder behövs för att skydda värdefulla områden. Regeringen föreslår därför att anslaget ökar med och med . Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2015–2018. Anslaget har för perioden –2018 beräknats enligt följande: Tabell 3.49 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:16 Skydd av värdefull natur Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 3.9.17 1:17 Havs- och vattenmyndigheten Anslaget får användas för Havs- och vatten- myndighetens förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.51 Offentligrättslig verksamhet – Havs- och vattenmyndigheten (som inte får Den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksam- heten där intäkterna inte disponeras av Havs- och vattenmyndigheten rör sanktionsavgifter och övrig offentligrättslig verksamhet. Tabell 3.52 Uppdragsverksamhet – Havs- och vattenmyndigheten (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tabell 3.50 Anslagsutveckling 1:17 Havs- och vattenmyndigheten 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 217 557 tkr prisnivå. 3Motsvarar 217 570 tkr prisnivå. 4Motsvarar 217 587 tkr prisnivå. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 och med för att ge Havs- och vattenmyndigheten förutsättningar att hantera förslagna satsningar inom området havs- och vattenmiljö. Därutöver föreslås anslaget minska med 2015 och beräknas minska med för att bidra till att finansiera prioriterade. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar –2018. Anslaget har för perioden –2018 beräknats enligt följande. Tabell 3.53 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:17 Havs- och vattenmyndigheten Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:17 Havs- och vatten- myndigheten . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 3.9.181:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner Tabell 3.54 Anslagsutveckling 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget är nytt. Anslaget föreslås få användas för klimatinvesteringar i kommuner och regioner. Anslaget får även användas för utgifter för myndigheters arbete för detta ändamål. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018. Skälen för regeringens förslag: Regeringen behöver ett bemyndigande för att kunna beslut om stöd till klimatinvesteringar i kommuner och regioner. Bemyndigandet är nytt. Regeringen bör bemyndigas att för anslaget 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018. Tabell 3.55 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner Erhållet/föreslaget bemyndigande För att minska klimatutsläppen föreslår regeringen att ett stöd för klimatinvesteringar i kommuner och regioner införs (s.k. KLOKT- stöd). Bidraget ska gå till de åtgärder där investerade medel ger störst klimateffekt. För detta ändamål föreslår regeringen att 2015 och tillförs det nya anslaget. Regeringen avser utarbeta en ny förordning för att möjliggöra detta. Statsstöds- prövning ska genomföras. Anslaget har för perioden –2018 beräknats enligt följande: Tabell 3.56 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Området omfattar forskning inom utgifts- område 20, främst forskning om miljö och samhällsbyggande vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) men också forskningsverksamheten vid , (), IVL och (). Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Miljöforskning 2:1 för miljö, areella näringar och 2:2 för miljö, areella näringar och 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. vetenskaplig kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Målet för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 4.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Den samlade forskningspolitiken redogörs för i Utgiftsområde 16 Forskning. Där redovisas de indikatorer som forskningen redovisas emot. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovs- motiverad forskning av högsta vetenskapliga kvalitet och av relevans för rådets ansvars- områden. fördelade forsknings- medlen 2013 på följande sätt: till miljö och natur, till areella näringar, djur och livsmedel, till samhälls- byggande och till övrig forskning. En redovisning av forskning inom samhällsbygg- nadsområdet görs under utgiftsområdet 18 Sam- hällsplanering, bostadsförsörjning och konsu- mentpolitik. Under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel finns en översiktlig beskrivning av forskningen inom dessa områden. Forskningsstöd – öppen utlysning Drygt hälften av Formas forskningsmedel fördelades inom den öppna utlysningen där forskare fritt lämnar in ansökningar inom Formas ansvarsområden. Ansökningarna bereds i åtta tematiska bedömningsgrupper som består av 15–20 både aktiva forskare och användare av forskningsresultaten. Andelen kvinnor i bedöm- ningsgrupperna var och andelen män var . beviljades 121 projekt. Andelen kvinnor som beviljas forskningsstöd har ökat från 2013. Andelen kvinnor som huvudsökanden var . Formas finansierar också stöd till unga forskare, dels genom mobilitetsstöd, dels som forsknings- och utvecklingsprojekt till unga forskningsledare. Forskningsstöd – riktade satsningar Knappt hälften av Formas forskningssatsningar utgörs av riktade satsningar inom särskilt prioriterade områden. Den förra regeringen initierade vissa satsningar, bl.a. kan nämnas forskning om en biobaserad samhällsekonomi och forskning om hållbart samhällsbyggande. Flera riktade forskningssatsningar sker också i samarbete med andra finansiärer och organisationer bl.a. om livsmedel, miljö- toxikologi och djurskydd. Formas har också egeninitierade riktade satsningar på bl.a. diffusa föroreningskällor, föroreningar och säkra livsmedel. På den förra regeringens uppdrag lämnade Formas också stöd till organisationerna Stiftelsen (), (Skogforsk), Stiftelsen forskning(till forskningen vid IVL ), () och () . Formas deltar i ett omfattande internationellt forskningssamarbete. Bl.a. genom ERA-NET som är ett instrument inom EU:s ramprogram för forskning som syftar till ökad samverkan mellan forskningsfinansiärer i alla EU-länder. Inom EU deltar Formas i ett flertal samarbeten inom ERA-NET om bl.a. klimat, biodiversitet, ekoinnovation, samhällsbyggande och mark- förorening. EU:s nya ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, beslutades och sträcker sig över 2014–2020. Formas har en viktig roll som expertmyndighet för två program inom Horisont 2020. Även utanför har Formas ett stort samarbete, bl.a. i och . Innovationspartnerskapet för råvaror inrättades av kommissionen . En strategisk plan för genomförandet fastställdes . Deltagarna som representerar alla delar av samhället bjöds därefter in för att presentera sina åtaganden i relation till planen. Cirka 80 åtaganden godkändes . Strategi, utvärdering och analys För att kunna identifiera och prioritera nya angelägna forskningsområden bjöd Formas in forskare och intressenter att presentera förslag till nya riktade satsningar. Förslagen har resulterat i tre nya satsningar om sanering av förorenade områden, om humanistisk miljö- forskning och hållbara produktionssystem för vatten-, jord- och trädgårdsbruk. har en utvärdering gjorts av den tidigare initierade satsningen på starka forskningsmiljöer för att stärka och styra upp verksamheten. Formas har också tillsammans med utarbetat en strategi för att redovisa klimatforskningen som en följd av (RiR 2012:2). Formas webbplats är en allt viktigare inform- ationskanal med ca 20 000 besökare . Webbplatsen har utvecklats och förnyats. lanserades Formas nya webbtidning som ersätter den tidigare papperstidningen. Extrakt har publi- cerat 110 artiklar om bl.a. klimat, förorenade markområden, grön stadsplanering och hållbar konsumtion. Formas har också bidragit till populärvetenskapliga filmer som visats på TV och som också är tillgängliga via Youtube. Formas har också arrangerat ett antal konferenser och seminarier och lämnat projektstöd för informationsinsatser. På regeringens uppdrag finansierar Naturvårds- verket främst forskning till stöd för att nå de nationella miljökvalitetsmålen och stöd till verkets egen verksamhet. Huvuddelen av forskningsstödet sker i programform. (Mistra) är en viktig finansiär av åtgärdsinriktad forskning. Forskningsstödet uppgår till ca . Utförare av forskning inom utgiftsområdet är () som främst bedriver internationell policyinriktad forskning och IVL som främst bedriver samfinansierad forskning med näringslivet. Dessutom utför meteorologiska- och hydrologiska institut () tillämpad forskning med inriktning på meteorologi, hydrologi, oceanografi och klimat. ska vara en ledande forskningsnation. Inom utgiftsområdet finns tre forsknings- finansiärer – Formas som stödjer den mer 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 långsiktiga miljöforskningen, som stödjer forskning i huvudsak till stöd för miljökvalitetsmålen och Mistra som stödjer den mer åtgärdsinriktad miljöforskning. Regeringen bedömer att dessa olika finansieringsformer är viktiga för att täcka behovet av underlag inom hela miljöområdet. Formas huvudsakliga stödformer, den öppna utlysningen och de riktade programmen, är viktiga för den långsiktiga kunskapsförsörjningen och för att söka lösningar på aktuella miljöproblem. Regeringen anser att den fördelning som Formas har mellan dessa stödformer är rimlig. Formas har också en jämn könsfördelning i råd- ets bedömningsgrupper och bland dem som får forskningsstöd från rådet. Regeringens bedöm- ning är att forskningsverksamheten vid Formas har hög kvalitet och att forskningen har stor betydelse för miljöarbetet nationellt och internationellt. Regeringen anser att den forskning som finansieras av bidrar med vetenskapligt underlag för att nå de nationella miljökvalitetsmålen. Den forskning som utförs vid () och vid IVL bidrar med underlag till den nationella och internationella miljöpolitiken samt med viktigt underlag till miljöarbetet. Forskningen vid är av stor betydelse för att utveckla väderprognoser och varningar för olika väderhändelser samt för klimatarbetet, t.ex. som inspel i FN:s klimat- panels (IPCC) arbete. Innovationspartnerskapet för råvaror har varit lyckosamt med svenskt deltagande i ett stort antal konsortier som godkänts. På återvinn- ingssidan bör dock fler insatser identifieras. Kontakterna mellan politiken och vetenskaps- samhället har stärkts vilket är positivt för att uppnå en snabbare omsättning av resultaten från forskningen i det praktiska politiska arbetet, t.ex. genom Miljöforsknings- beredningen. Det internationella forskningsprojektet , där medverkade aktivt, är ett annat exempel på hur dessa kontakter förtätats. Projektets slutrapport kommer bl.a. att diskuteras inom ramen för förhandlingar under om klimatförändringar (UNFCCC) inför det kommande högnivåmötet i , . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Miljöforskningen har en avgörande betydelse för miljöarbetet och miljöpolitiken såväl nationellt som internationellt. Forskning är en verksamhet med flerårigt perspektiv, som behöver tydliga och långsiktiga spelregler. Regeringen anser att insatser på miljöområdet ska vila på en solid vetenskaplig grund. En stark miljöforskning är avgörande för att nå de nationella miljökvalitetsmålen och för att ge verktyg för att hantera de globala miljö- utmaningarna. Prognoser för och utvärdering av den samlade effekten av styrmedel och deras konsekvenser behöver utvecklas ytterligare. Miljöforskningen kan bidra till ökad sysselsättning genom utveckling av grön teknik och innovationer som skapar nya arbetstillfällen. Forskningen har även betydelse för en lång- siktigt hållbar stadsutveckling och förbättrad folkhälsa genom innovativt byggande, grön stadsplanering och teknologiutveckling. Miljöforskningen och gröna innovationer har också en roll i att bidra till en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar renovering av miljonprogrammets bostäder. FN:s etablerade panel för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) utgör tillsammans med FN:s klimatpanel (IPCC) exempel där forskare från hela världen samman- ställer resultat från forskningen till grund för internationella förhandlingar. Svenska forskare har varit mycket aktiva i dessa forsknings- samarbeten. Regeringen avser arbeta för att fördjupade internationella forskningssamarbeten ska kunna komma till stånd, bl.a. inom EU:s ramprogram för forskning Horisont 2020, så att svenska forskare ska kunna bidra inom fler områden som grund för åtgärder mot gräns- överskridande miljöproblem. Svensk marin forskning och miljöövervakning är i stort behov av ett nytt oceangående undersöknings- och forskningsfartyg. Regeringen kommer att låta projektera och bygga ett sådant fartyg. I samband med om hållbar utveckling i (Rio+20) lanserades en internationell vetenskaplig kraftsamling för att bättre förstå de globala miljöriskerna och ta fram lösningar för världens stora miljöutmaningar projektet ”Future Earth”. Regeringen följer utvecklingen av projektet. 4.6.12:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Tabell 4.2 Anslagsutveckling 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 55 380 tkr prisnivå. 3Motsvarar 55 384 tkr prisnivå. 4Motsvarar 55 388 tkr prisnivå. Anslaget får användas för för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes (Formas) förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget ökar med för att ge Formas bättre förutsättningar att utföra sitt uppdrag. Anslaget föreslås minska med 2015 och beräknas minska med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2015–2018. Anslaget har för perioden –2018 beräknats enligt följande: Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 4.6.22:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Tabell 4.4 Anslagsutveckling 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 687 798 tkr prisnivå. 3Motsvarar 687 841 tkr prisnivå. 4Motsvarar 678 271 tkr prisnivå. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. Anslaget får också användas till projektrelaterade kostnader (utvärderingar, beredningsarbetet, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser).