prop · H2031d16 · 2014-10-23 00:00:00 — Svårigheten att anvisa plats för bosättning är betydande, då det inte finns tillräckligt med kommunplatser att anvisa nyanlända invandrare till. Med anledning av den höga inflyttningen till förväntas väntetiden i anläggningsboenden för personer med uppehållstillstånd öka. För en beskrivning av genomförandet av etableringsuppdraget, se utgiftsområde 13 avsnitt 3.4.3. Instegsjobb ska underlätta för nyanlända invandrare att komma in på den svenska arbetsmarknaden. En förutsättning för att få instegsjobb är att deltagaren deltar i utbildning i svenska för invandrare som personen arbetar. utgick stödet till i genomsnitt 2 700 personer vilket är en ökning med 500 personer jämfört med . Det totala antalet unika individer som haft ett instegsjobb uppgick till drygt 7 100 personer, en ökning med drygt 600 personer jämfört med . Skillnaden mellan män och kvinnor är stor, männen utgjorde vilket motsvarar en ökning på jämfört med . var andelen i arbete efter avslutat instegsjobb , en kraftig minskning jämfört med föregående år. Regelförändringen om ökade möjligheter till att ha instegsjobb på heltid som infördes tycks ha bidragit till fler anställningar med instegsjobb. (RiR 2013:17) konstaterar i sin granskning att såväl instegsjobb som nystartsjobb förbättrar nyanländas arbetsmarknadsstatus, men att nystartsjobb i viss utsträckning tränger undan instegsjobb. En insatskedja bestående av ett instegsjobb följt av ett nystartsjobb leder enligt dock till att nyanlända närmar sig den ordinarie arbetsmarknaden. Det finns också möjlighet för denna grupp att få nystartsjobb enligt en särskild grund. För nyanlända som vid årets ingång fyllt lämnas stöd i form av nystartsjobb efter det att uppehållstillstånd har beviljats, dock längst året ut det år då han eller hon fyller . var ca 8 300 nyanlända anställda med nystartsjobb, vilket är en ökning med ca 770 personer jämfört med . konstaterar att de nyanlända som haft ett nystartsjobb hade ca 7 procentenheters högre sannolikhet att få ett arbete. För programperioden –2013 har tilldelats medel från EU:s två strukturfonder; Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden (se utgiftsområde 19 Regional tillväxt). Medlen från Europeiska socialfonden för det nationella strukturfondsprogrammet för regional konkurrenskraft och sysselsättning 2007–2013 uppgår till totalt ca . Nationell medfinansiering med motsvarande belopp tillkommer. Det nationella strukturfondsprogrammet har varit indelat i områdena Kompetensförsörjning och Ökat arbetskraftsutbud, av programmedlen. Insatserna inom programmet har varit avsedda att bidra till kompetensutveckling som underlättar för sysselsatta att utvecklas i takt med arbetslivets krav samt till att personer som står långt från arbetsmarknaden utvecklas och får arbete. Vidare skulle insatserna bidra till likabehandling i arbetslivet och underlätta för unga och utrikes födda att etablera sig på arbetsmarknaden. Insatserna har även varit avsedda att bidra till en återgång i arbetslivet för personer som är eller har varit långtidssjukskrivna. Från programstarten har Svenska beviljat medel till 650 genomförandeprojekt som avser kompetensutveckling för sysselsatta. Totalt 317 000 personer, varav kvinnor och män, har påbörjat deltagande i projekten. Könsfördelningen har sin bakgrund i projekten inom offentlig sektor som har en hög andel sysselsatta kvinnor. kompetensutveckling av sysselsatta omfattar totalt 70 000 arbetsställen. Vidare har 524 genomförandeprojekt som i första hand riktar sig till personer som står långt från arbetsmarknaden beviljats medel. Antalet personer som påbörjat deltagande i dessa projekt uppgår till totalt 129 000, varav kvinnor och män. Motsvarande antal personer i åldern 16–uppgår till 57 000, varav män och kvinnor. En förklaring till den ojämna könsfördelningen kan vara att väsentligt fler unga män än unga kvinnor är inskrivna vid Arbetsförmedlingen. De kvantifierade målen för programmet har uppnåtts, med något undantag. Projektverksamhet inom det nationella strukturfondsprogrammet kommer att fortgå till mitten av 2015. Svenska beräknar att vid avslutandet av programmet ha nått en utnyttjandegrad av socialfondsmedlen. I det nationella strukturfondsprogrammet har stor vikt lagts vid uppföljning och utvärdering, bl.a. för att främja ett lärande. Den oberoende utvärderingen av det nationella strukturfondsprogrammet inriktades i den första delen av programperioden på genomförandeorganisationen. I ett tidigt skede påpekades bl.a. vissa brister i handläggningen av projektansökningar. Svenska vidtog åtgärder för att rätta till dessa brister. Utvärderaren bedömde därefter att genomförandet fungerade relativt väl och att grundläggande förändringar av de berörda processerna inte bör göras för programperioden. En utvärdering av det nationella strukturfondsprogrammet med avseende på resultat och mervärde av programmet har genomförts i den senare delen av perioden. I en slutlig rapport konstaterar utvärderaren att strukturfondsprogrammet i grunden har implementerats väl. Programmet har nått fler deltagare än planerat, hela den finansiella ramen har kunnat utnyttjas och Svenska får goda omdömen av bl.a. representanter för projekt. Utvärderingen visar på att projekten avseende kompetensutveckling för sysselsatta har bidragit till positiva effekter på individnivå, och att motsvarande effekter av projekt för personer som står långt från arbetsmarknaden är svagt positiva. Effekterna på organisations- och strukturnivå är svagast. En bedömning är att strukturfondsprogrammet i större utsträckning hade kunnat bidra till varaktiga förändringar om fler synergier 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 skapats med övrig politik. Även ägarskapet för programmet på olika nivåer hade kunnat stärkas. Svenska har (dnr A2014/2249/A) i en sammanfattande rapport redovisat erfarenheter och resultat av det nationella strukturfondsprogrammet. Svenska ESF- rådet framhåller som tidigare vad gäller kompetensutveckling för sysselsatta bl.a. betydelsen av att insatserna förankras i hela den berörda organisationen, samt av delaktighet bland personal och fackliga organisationer. Centrala faktorer för ett framgångsrikt genomförande av insatser för dem som står långt från arbetsmarknaden är bl.a. att ha en variation av metoder och individuellt anpassade arbetssätt. En central aspekt för att få ett genomslag i ordinarie verksamhet av socialfondsprojekten är enligt rapporten att skapa en samverkan mellan berörda myndigheter och andra samhällsaktörer. Omfattande förberedelser har vidtagits på EU- nivå och på nationell och regional nivå för programperioden –2020 inom EU:s sammanhållningspolitik, som finansieras via Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. Sammanhållningspolitiken har en strategisk inriktning för att bidra till att uppnå målen i 2020- strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. Ett led i detta är ett gemensamt strategiskt ramverk som även omfattar Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. De nämnda fondernas gemensamma namn är Europeiska struktur- och investeringsfonder, ESI-fonder. har överlämnat ett förslag till en s.k. partnerskapsöverenskommelse för programperioden –2020 till Europeiska kommissionen. Överenskommelsen beskriver övergripande strategi för ESI-fonderna för att uppnå 2020-målen och för att stärka EU:s och konkurrenskraft. Överenskommelsen syftar även till att främja synergier och undvika överlappning mellan fonderna och arbetet med fonderna ska i ökad grad kopplas till andra instrument på EU-nivå och nationell nivå. , Svenska och har på uppdrag av den förra regeringen inlett ett fördjupat samarbete kring fondgemensamma frågor. Ett förslag till ett nationellt program för Europeiska socialfonden inom EU:s mål investe- 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ring för tillväxt och sysselsättning 2014–2020 har utarbetats inom , i en bred dialog med nationella och regionala aktörer, och överlämnats till Europeiska kommissionen för godkännande. Förslaget omfattar även insatserna inom EU:s sysselsättningsinitiativ för unga. Kommissionen förväntas godkänna det slutliga socialfondsprogrammet . Programmet beräknas omfatta totalt ca , varav ca i EU-medel och ca i nationell medfinansiering. En viktig utgångspunkt för det nationella socialfondsprogrammet föreslås vara att det ska förstärka och utveckla den nationella arbetsmarknadspolitiken och bidra till att nå 2020-strategins målsättningar. Insatserna inom socialfondsprogrammet ska syfta till att –stimulera kompetensutveckling som stärker deltagande kvinnors och mäns ställning på arbetsmarknaden, –förstärka kopplingen mellan utbildning och arbetsliv, –öka övergångarna till arbete bland kvinnor och män som står långt från arbetsmarknaden, och –underlätta unga kvinnors och mäns etablering i arbetslivet och deltagande i utbildning. Insatserna kan avse såväl tillämpning av redan utformade metoder och arbetssätt som utveckling av nya metoder. Stort fokus ska sättas på utvärdering av insatsernas effekter, i syfte att bl.a. kunna identifiera framgångsrika metoder som bör genomföras i ordinarie verksamhet. –2020 finns möjlighet till lokala flerfondsstrategier inom ramen för lokalt ledd utveckling med användande av den s.k. leadermetoden. Sådana strategier kommer i att genomföras inom bl.a. ett särskilt program för lokalt ledd utveckling med stöd från Regionalfonden och Socialfonden (se utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel). EU:s sysselsättningsinitiativ för unga EU:s sysselsättningsinitiativ för unga avser åren 2014–2018 och genomförs i som en del av det nationella socialfondsprogrammet. len för initiativet uppgår inom programmets medelsram till totalt , varav ca i EU-medel och ca i nationell medfinansiering. Sysselsättningsinitiativet föreslås inriktas på att komplettera och utöka de befintliga arbetsmarknadspolitiska insatserna för unga i de tre regioner som enligt EU:s kriterier berörs av initiativet, dvs. , och Mellersta . Det kan handla om att förstärka och intensifiera förmedlingsinsatser och ge mer kvalitativa insatser till unga som bedöms riskera att hamna i långtidsarbetslöshet. Utifrån resultatredovisningen i avsnitt 4.2 gör regeringen bedömningen att den arbetsmarknadspolitiska verksamheten inte varit framgångsrik och att den är i stort behov av förnyelse och omprioriteringar för att bidra till målet om en väl fungerande arbetsmarknad Regeringens bedömning är att behovet av att utveckla insatserna för att skapa en väl fungerande arbetsmarknad ökar för att kunna hantera utmaningen att förbättra matchningen som fler arbetssökande har en svag förankring på arbetsmarknaden. Övergången till arbete och utbildning är fortsatt låg. Aktivitetsnivån och andelen som saknar aktivitet i sysselsättningsfasen är oförändrad. Övergången till studier är fortsatt låg vilket är problematiskt eftersom många av deltagarna har en låg utbildningsnivå. har övergången till arbete och utbildning inom jobbgarantin ökat något för ungdomar. Uppföljning och kontroll av arbetssökande är en viktig del i att arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring. I princip ska samma krav på uppföljning och kontroll gälla alla arbetssökande oavsett om de uppbär arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd eller ekonomiskt bistånd. Antalet personer med funktionsnedsättning som fått ett arbete har fortsatt att öka. Satsningarna på lönesubventioner generellt och de riktade insatserna till målgruppen har bidragit till detta. Detta har även gällt den särskilda satsningen på utvecklingsanställningar hos . Könsfördelningen är dock fortsatt ojämn då ungefär sex av tio personer med subventionerade anställningar är män. Subventionerade anställningar har visat sig effektiva som stöd för nyanlända invandrare att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen delar slutsats att en kedja av insatser i form av först instegsjobb och sedan nystartsjobb bidrar till ökade möjligheter för en nyanländ att få en fast förankring på arbetsmarknaden (RiR 2013:17). Jobbpolitiken i måste ta sin utgångspunkt i människors vilja till arbete och utveckling. Arbete betyder gemenskap och tillhörighet; makt att forma sitt liv och sin framtid. Att fler kvinnor och män finner ett jobb är avgörande för att hålla ihop . Ett land med hög sysselsättningsgrad och låg arbetslöshet blir rikare, tryggare och öppnare. Regeringens övergripande politiska prioritering är därför full sysselsättning. Det är en helt central uppgift att skapa förutsättningar för fler jobb och med kraft bekämpa arbetslösheten. Det är särskilt angeläget att komma till rätta med den höga ungdomsarbetslösheten och den höga långtidsarbetslösheten, liksom att överbrygga matchningsgapet på arbetsmarknaden. Fler utrikes födda kvinnor och män måste ges förutsättningar att snabbt komma i arbete. Ett tydligt sysselsättningsmål ska styra regeringens politik. Antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når lägst arbetslöshet i EU . Regeringen avser i det perspektivet att noga följa utvecklingen. För att nå målet krävs åtgärder inom flera olika politikområden. Det krävs investeringar i välfärden, infrastruktur, bostäder, forskning och klimatsmart teknik. Det krävs en aktiv näringspolitik byggd på samverkan mellan politik, näringsliv, akademi och arbetsmarknadens parter, och ett förbättrat företagsklimat. Det krävs också ett nationellt kunskapslyft. Väl fungerande arbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik har stor betydelse för om sysselsättningen ska kunna öka och arbetslösheten ska kunna tryckas tillbaka. Regeringen avser att göra omfattande satsningar inom skola och utbildning så att människor ges möjlighet att växa och utveckla 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 sin kompetens för att kunna kan ta de jobb som finns och de nya som växer fram (se utgiftsområde 16). Regeringen avser också att lägga om arbetsmarknadspolitiken i en ny offensiv riktning. Människor vill och kan både bidra och göra rätt för sig. Detta måste vara utgångspunkten. Arbetslösa ska inte tvingas delta i meningslös sysselsättning som inte leder vidare. De måste få stöd i omställningsprocessen och de måste erbjudas en ekonomisk trygghet. Utan sådan bryts individens självförtroende, självkänsla och initiativkraft ner. Det är varken värdigt eller samhällsekonomiskt försvarbart. Arbetslöshetsförsäkringen måste fungera som den omställningsförsäkring den är tänkt att vara. Politiken måste ta sin utgångspunkt i behoven av och efterfrågan på arbetskraft och kompetens inom både den privata och den offentliga sektorn. Förändringarna i samhället och på arbetsmarknaden går allt snabbare. Globalisering och teknikutveckling driver på. ska inte, och kan inte, konkurrera med hjälp av låga löner. måste konkurrera med kunskap och kompetens, med ny teknologi och produktutveckling, med innovation och organisationsförnyelse. nyanställs ca 1 400 000 personer. Till detta kommer de som byter jobb hos sin befintliga arbetsgivare. Detta ställer stora krav på förmåga till strukturomvandling och omställning, såväl i näringslivet som i samhället i övrigt och på individnivå. har historiskt lyckats väl med sådan omställning. har det dock funnits tecken på att arbetsmarknadens funktionssätt har försämrats, något som bl.a. har påtalats av och . Med en ny politik som syftar till att vända denna utveckling finns dock goda förutsättningar att få den svenska arbetsmarknaden att fungera väl. Regeringen avser att i sitt arbete sträva efter bredast möjliga samsyn, både politiskt och i relation till arbetsmarknadens parter. Arbetsförmedlingen har en central roll för att kommande utmaningar ska kunna mötas framgångsrikt. står Arbetsförmedlingen inför stora utmaningar och förtroendet för myndigheten är lågt. Arbetsförmedlingens verktyg måste anpassas för att möta de krav som arbetssökande och arbetsgivare ställer. Därför måste myndigheten ges bättre förutsättningar och dess 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 uppdrag måste förändras. Det är ett omfattande arbete som kommer att ta tid. Men siktet på vad som ska åstadkommas måste vara tydligt redan när ett reformarbete nu påbörjas. Arbetsförmedlingen ska förmedla jobb. Det är så förtroende hos både arbetsgivare och arbetssökande skapas. Myndigheten ska vara till för alla arbetssökande – oavsett yrkesbakgrund och utbildningsnivå. Det är de individuella behoven som ska styra. Den individ som söker arbete måste kunna räkna med att få grundläggande råd och vägledning av Arbetsförmedlingen. Matchningen ska stå i centrum. Genom att kunna matcha arbetssökande som befinner sig närmare arbetsmarknaden blir Arbetsförmedlingen en relevant och efterfrågad samarbetspartner till arbetsgivarna. Därmed kan Arbetsförmedlingen bygga relationer med arbetsgivare som gör det möjligt för myndigheten att också hjälpa arbetslösa som står längre ifrån arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen ska som en del i sin verksamhet säkerställa att individen, inom ramen för gällande regelverk, står till arbetsmarknadens förfogande. Styrningen av Arbetsförmedlingens verksamhet har varit för detaljerad. Det gäller bl.a. olika tidsgränser som bestämmer när olika insatser kan ges. Större utrymme måste ges till arbetsförmedlarna att göra professionella bedömningar. Systemet med aktivitetsrapporter ska ses över som ett led i arbetet för att minska administrationen och effektivisera Arbetsförmedlingens verksamhet. Matchningsarbetet ska också anpassas till arbetsgivare och arbetslösa utifrån deras unika behov. De som har störst behov ska få mest hjälp och insatser. Arbetsförmedlingen har också ett ansvar för att samverka väl med andra aktörer vars uppdrag eller verksamhet kompletterar Arbetsförmedlingens. Det gäller t.ex. arbetsmarknadens parter, kommunerna, aktörer med regionalt tillväxtansvar, trygghetsorganisationerna, marknadens många aktörer och det civila samhällets organisationer. Dialogen med näringslivet behöver intensifieras. Den lokala samverkan, inte minst med kommunerna, måste öka. Privata aktörer kan erbjuda specialiserade tjänster – och därmed just komplettera Arbetsförmedlingens verksamhet. Regeringen inleder nu ett reformarbete för att modernisera och utveckla Arbetsförmedlingen och därigenom i förlängningen stärka arbets- Arbetsförmedlingen tillförs resurser för att dels genomföra regeringens prioriterade reformer, dels påbörja ett förändringsarbete med målet att bli en professionell matchningsspecialist. Myndigheten tillförs också resurser för att särskilt upprätthålla kvaliteten i arbetet med etableringsuppdraget. Regeringen vill avskaffa systemet med etableringslotsar. Regeringen avser därför att göra en översyn av rätten till etableringslots. Arbetet med nyanländas etablering utvecklas och myndighetsorganisationen vid mottagande av nyanlända ses över (se vidare utgiftsområde 13). Ungdomsarbetslösheten är en av regeringens högst prioriterade arbetsmarknadspolitiska utmaningar. Det är av central betydelse för ett samhälle att unga kan etablera sig på arbetsmarknaden och därmed kan bidra och växa till självständiga individer och samhällsmedborgare. Regeringen är övertygad om att framgång i kampen mot ungdomsarbetslösheten förutsätter bred mobilisering och samverkan mellan bl.a. arbetsmarknadens parter, kommuner och landsting, det privata näringslivet och det civila samhällets organisationer. Regeringen påbörjar nu genomförandet av ett ambitiöst reformprogram som syftar till att bekämpa ungdomsarbetslösheten. För arbetslösa ungdomar införs stegvis, , en 90- dagarsgaranti. Regeringen vill sätta en bortre gräns för hur länge en ung person ska kunna vara arbetslös, innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till jobb eller en utbildning. Denna bortre gräns ska successivt kortas . Garantin ska omfatta alla arbetslösa ungdomar, även dem som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att förbereda införandet av garantin. Som en viktig del av garantin avser regeringen att införa utbildningskontrakt för unga arbetslösa som inte har fullföljt sin gymnasieutbildning. Studier bör kunna bedrivas vid vuxenutbildning och folkhögskola och en viktig målsättning bör vara att studierna, om behov finns, ska kunna kombineras med praktik eller jobb på deltid. Som ett led i införandet av utbildningskontrakt bör de möjligheter som finns för arbetslösa ungdomar att under vissa förutsättningar få den högre bidragsnivån inom studiemedlen, finnas kvar och fram- över anpassas till hur garantin utformas. Regeringen avser också att förlänga möjligheten till studiemotiverande kurs på folkhögskola. Stöd för traineejobb för arbetslösa ungdomar som har behov av det, är en annan viktig del i garantin för ungdomar och införs inom vissa delar av välfärdssektorn. Traineejobben ska vara fullt subventionerade anställningar och ska bestå av både arbete och utbildning. Utgångspunkten är att traineejobben ska bestå av arbete och utbildning och baseras på yrkesintroduktionsavtal. Subventionen ska kunna ges under maximalt . Regeringen föreslår ett kunskapslyft vilket innebär att det bl.a. avsätts medel för fler utbildningsplatser inom vuxenutbildningen (se utgiftsområde 16). Detta bör möjliggöra att ungdomar som erbjuds traineejobb kan kombinera arbete med relevant yrkesutbildning. Behov av samverkan med kommunerna Kommunernas kunskap, engagemang och bidrag är en förutsättning för framgång i det reformarbete som påbörjas. Detta gäller allmänt, men särskilt i fråga om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten. Flera förslag tar sikte på att skapa ytterligare sysselsättningsmöjligheter på nivå, i välfärdssektorn. Kommunerna har här en dubbel roll. De är betydande arbetsgivare som de ansvarar politiskt och administrativt för verksamheter av stor betydelse för många arbetssökande, bl.a. den grundläggande utbildningen och vuxenutbildningen. Kommunerna står inför en omfattande generationsväxling. Många äldre kompetenta medarbetare går i pension. Luckorna måste fyllas. Det är angeläget att staten bidrar i denna process, så att generationsväxlingen kan ske på ett sätt så att kunskap och kompetens kan hållas kvar och kvaliteten kan värnas i verksamheterna. Regeringen avser mot denna bakgrund att inleda samtal med kommuner för att ta ett gemensamt grepp mot ungdomsarbetslösheten. Samtal kommer också att inledas med berörda parter på arbetsmarknaden samt med andra betydelsefulla aktörer såsom organisationer och relevanta myndigheter. Samtalen kan bl.a. avse hur vissa av de reformer regeringen nu föreslår närmare kan utformas och genomföras. Kommunerna ska erbjudas att tillsammans med Arbetsförmedlingen ta aktiv del i genomförandet av 90-dagarsgarantin. Samtalen kan också avse hur olika arbetsmarknadspolitiska insatser 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ska kunna fungera på ett bättre sätt tillsammans med kommunala insatser. Regeringen föreslår att resurser avsätts för att stödja de konkreta samverkansinitiativ som förväntas bli följden av samtalen. Möjligheterna till sociala och miljömässiga upphandlingar ska förbättras i hela den offentliga sektorn. Detta är en del i bakgrunden till att regeringen i budgetpropositionen föreslår en ny organisation för upphandlingsstöd och aviserar en nationell strategi för den offentliga upphandlingen (jfr. utgiftsområde 2). Det är viktigt att beakta det pågående arbetet såväl i den fortsatta utvecklingen av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten som på den kommunala nivån. Den höga långtidsarbetslösheten är ytterligare en stor utmaning för regeringen. Antalet långtidsarbetslösa personer ökade från 76 000 personer (34 000 kvinnor och 42 000 män) till 138 000 personer (60 000 kvinnor och 78 000 män) . Långtidsarbetslösheten har därefter bitit sig fast på en nivå kring 120 000 personer. Den som står längst från arbetsmarknaden och har svårast att få jobb ska ges reella möjligheter att komma tillbaka till arbetslivet.