prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — Bolagsvinsterna bedöms växa i en snabbare takt än BNP, vilket bidrar till att kvoten avse- ende skatt på kapital ökar 2014–2018. 7.2Inkomster i statens budget I budgetpropositionen tillämpas en periodiserad redovisning av den offentliga sektorns skattein- täkter. Det innebär att skatterna redovisas under det inkomstår då den skattepliktiga händelsen ägde rum. Inkomsterna i statens budget ska enligt bud- getlagen (2011:203) redovisas kassamässigt, dvs. när de faktiska in- och utbetalningarna av skat- terna sker. Av denna anledning tillämpas även kassamässig redovisning av statens skatter. De kassamässiga skatteinkomsterna består av betal- ningar som kan avse skatter för olika inkomstår. Skillnaden mellan skatteintäkter och skatte- inkomster utgörs av periodiseringar. Period- iseringarna består i sin tur av uppbörds- och betalningsförskjutningar samt anstånd. Utfall och prognoser för de inkomster som re- dovisas under posten Övriga inkomster i statens budget framgår av tabell 7.3. beräknas dessa inkomster uppgå till samman- lagt -8,, vilket är lägre än det prognostiserade utfallet . Minskningen beror dels på att inkoms- terna av försåld egendom 2014 beräknas till , jämfört med ett utfall på 2013, dels på att inkomster från utdelningar på statens aktieinnehav beräk- nas minska med ca jämfört med . Prognosen för övriga inkomster –2018 uppgår till mellan -22 och -. I tabell 7.10 redo- görs för effekten på övriga inkomster av de före- slagna och aviserade reformerna i budgetpropo- sitionen. Tabell 7.10 föreslagna och aviserade förändringar av övriga inkomster Höjda dags- och ordningsböter Tak för bidragskostnad i Nystartsjobb till följd av Tidigareläggning av medel för Tidigareläggning av medel för Likvidering av räntekonto under Ersättning för höga sjuklönekostnader (se Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4) Tak för bidragskostnad i nystartsjobb (se utg.omr. 14 avsnitt 4.5), Tidigareläggning av medel för (se utg.omr. 14 avsnitt 4.5), Tidigareläggning av medel för (se utg.omr. 19 avsnitt 2.7.4), Likvidering av räntekonto under (se utg.omr. 17 avsnitt 9.5.1), Avgifter till Kemikalieinspektionen (se utg.omr. 20 avsnitt 3.9.6). Ytterligare en reform, Höjd kontrollavgift i samband med skatteförfaranden, redovisas under Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.46.1. Källa: Egna beräkningar. Inkomster av statens verksamhet Inkomsttypen Inkomster av statens verksamhet består av utdelningar från statens aktieinnehav, affärsverkens och inlevererade överskott, ränteinkomster samt inkomster från offentligrättsliga avgifter. beräknas inkomsterna av detta slag uppgå till (se tabell 7.3) –2018 uppgår inkomster av statens verksamhet till mellan 33,6 och . Den lägre nivån beror dels på att det inlevererade överskottet från mins- kar från 2013 till 2016 och framåt, dels på antaganden om mins- kade utdelningar från de statliga bolagen. För utgår det ovanligt höga justerade resultatet från beräkningsunderlaget framöver, vilket minskar inkomsterna märkbart. Prognosen för inkomsterna från aktieutdel- ningar (exklusive aktieutdelningar från och ) uppgår till 2014. Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Inkomster av försåld egendom redovisas försäljningar av olika slags statlig egendom. Inkomster från försäljningar av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen av dessa inkomster. –2018 antas försäljningsinkomsterna beräkningstekniskt uppgå till 15 miljarder kro- nor . Under inkomsttypen Återbetalning av lån redo- visas bl.a. återbetalning av studiemedel (avser lån upptagna ) och av övriga lån. beräknas inkomsterna under denna inkomsttyp uppgå till , varav återbetal- ningar av studiemedel utgör den största delen. År 2015-2018 beräknas inkomsterna från stu- diemedelsavgifter minska eftersom antalet åter- betalare blir färre. Studiemedelsavgiften är den årliga återbetalningspliktiga delen (amorte- ringen) av studiemedel tagna . Under inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, som utgör mer- parten av inkomsterna. beräknas inkomsterna uppgå till , varav utgörs av inkomster från statliga pensionsavgif- ter. –2018 ökar inkomsterna under inkomsttypen och förväntas 2018 uppgå till . Hela ökningen förklaras i princip av ökade inkomster från statliga pens- ionsavgifter. Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU re- dovisas bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen erhålls från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Euro- peiska socialfonden och Europeiska jordbruks- fonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområde 14 Arbetsmark- nad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 22 Kommunikationer samt utgiftsområde 23 Areella näringar, lands- bygd och livsmedel. Inkomsterna be- räknas sammantaget uppgå till . –2018 beräknas inkomsterna variera mellan 10,3 och . Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomsttypen Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet består av två delar, tillkommande inkomster och avräkningar i anslutning till skat- tesystemet. Tillkommande inkomster består av inkomster som bruttoredovisas i statens budget. Motsva- rande poster avräknas på andra inkomsttitlar eller förekommer med samma belopp på budge- tens utgiftssida. Det gäller t.ex. skatter som till- faller EU, som den mervärdesskattebaserade EU-avgiften och tullmedel. Under tillkom- mande inkomster redovisas också kommunala utjämningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. De tillkommande inkomsterna uppgår till 2014-2018. Den största delen av avräkningarna utgörs av statliga och kommunala myndigheters kompen- sation för betald mervärdesskatt. Som avräk- ningar redovisas dessutom avgiftsintäkter på myndigheters in- och utlåning till Riksgälds- kontoret, t.ex. insättningsgarantin och stabili- tetsavgifter. Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto Under inkomsttypen Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto redovisas stöd som enligt NR är att likställa med utgifter. Redovis- ningen syftar till att öka möjligheter att granska statens budget. I och med det nya regelverket för NR (se fördjupningsrutan ENS 2010 – effekter på de offentliga finanserna) behöver några inkomsttitlar byta nummer och föras över till denna inkomsttyp. 7.2.3Ändrad redovisning av inkomsttitlar I statens budget görs vissa förändringar av inkomsttitelstrukturen, bl.a. till följd av det nya regelverket för NR. Följande inkomsttitlar tillkommer: 8126 Stöd till yrkesintroduktionsanställning 8128 Ersättning för höga sjuklönekostnader Följande inkomsttitlar tas bort: 1286 Stöd till yrkesintroduktionsanställning Tabell 7.11 Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -14,4 -7,6 -14,1 -2,8 -7,5 Sänkt skatt för pensionärer -2,0 Avdragsrätten för privat pensionssparande – sänkt avdrag till 1800kr/år Ändringar av grundavdrag (regionalt, pensionärer) -3,5 -7,5 -1,2 -2,5 Ändrade avdragsregler (lånedatorer, pensionssparande m.m.) -0,4 -0,1 -0,1 -0,3 Uppräkningen av gränsen för statlig inkomstskatt begränsas Avdragsrätten för privat pensionssparande – sänkt avdrag till /år -0,3 -10,0 -0,3 -12,0 -10,0 -12,0 -0,3 -1,6 -0,1 -0,3 -0,1 -1,8 Slopad nedsättning av socialavgifterna för unga i två steg Särskild löneskatt för äldre -1,6 -0,1 -0,3 -0,1 -1,8 -0,1 -13,0 -0,1 -7,2 Sänkt skattesats, begränsning av ränteavdrag -7,2 Andelar i handelsbolag, underskottsföretag -0,1 -0,2 -0,6 Småhus: sänkt skattesats, begränsat markvärde, frysning, avg. -0,2 Hyreshus: sänkt skattesats, frysning, övergång till avg. -0,6 Övriga skatter på kapital -5,3 -0,1 -0,7 -4,8 Ändrade regler för kapitalförsäkringar -0,1 Höjt belopp för uthyrning av privatbostäder -0,1 -0,2 Ändrade 3:12-regler, sänkt expansionsfondsskatt, penninglån -0,2 -0,4 -0,2 -0,2 -0,5 -4,5 -5,4 -0,1 Skatt på energi och miljö -0,1 -0,2 -0,1 Avfallsskatt, naturgrusskatt m.m. -0,4 Skatt på termisk effekt Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -0,1 -1,2 Skatt på vägtrafik, trängselskatt m.m. -0,1 -1,2 Restförda och övriga skatter -0,7 -0,3 -0,1 -13,5 -6,8 -2,9 -9,0 -12,7 Totala skatteintäkter, exkl. utdebitering -14,1 -6,8 -4,0 -11,4 -15,2 Källa: Egna beräkningar. 7.3Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition och uppföljning av statens budget I detta avsnitt jämförs prognosen för skattein- täkterna i denna proposition med prognosen ekonomiska vårproposition. Vidare görs en uppföljning av inkomsterna i statens budget . Prognosskillnaderna finns redovisade i tabell 7.13, 7.14 och 7.15. I tabell 7.12 finns de viktigaste ekonomiska antagandena för skatteprognoserna och en jämförelse med prognosen i vårpropositionen. 7.3.1Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition har intäkterna från skatt på arbete revi- derats upp med ca jämfört med prognosen i vårpropositionen. är prognosen uppreviderad med . Upprevideringarna förklaras av det nya regelver- ket för NR (se vidare fördjupningsrutan ENS 2010 – effekter på de offentliga finanserna). Om man bortser från effekterna av det nya regelver- ket för NR har prognosen för skatt på arbete i stället reviderats ned jämfört med prognosen i vårpropositionen. kan nedrevideringen till stor del förklaras av att den sammanlagda skattereduktionen för ROT- och RUT-tjänster har reviderats upp av det preliminära taxerings- utfallet . beror nedrevide- ringen på en lägre lönesummetillväxt än vad som antogs i vårpropositionen. Den sammanlagda skattereduktionen för ROT- och RUT-tjänster har också reviderats upp och sänker intäkterna från skatt på arbete. –2018 har prognosen för intäkterna från skatt på arbete reviderats upp med 23– . Om man bortser från det nya regelverket för NR beror revideringen på ett flertal förslag och aviseringar som regeringen lämnar i denna proposition, däribland slopad nedsättning av socialavgifterna för unga och avtrappat jobbskatteavdrag. Skatt på kapital, hushåll Till följd av det preliminära taxeringsutfallet har hushållens taxerade kapitalvinster revi- derats upp jämfört med prognosen i vårpropo- sitionen. har hushållens avdrag för ränteutgifter också reviderats upp, vilket mot- verkar effekten av de uppreviderade kapitalvins- terna. Sammantaget har skatteintäkterna reviderats upp med ca . –2018 är revideringen av intäkterna från skatt på kapital till hushåll relativt begrän- sad. Prognosen för hushållens taxerade kapital- vinster är oförändrad under hela prognospe- rioden. Hushållens ränteutgifter har dock revi- derats ned mer än deras ränteintäkter, vilket innebär något högre intäkter från skatt på kapital 2015–2018. Intäkterna från skatt på företagsvinster har reviderats ned jämfört med prognosen i vårpro- positionen. Nedrevideringen har skett till följd av utfall som blivit tillgängliga sedan vårpropo- sitionen. Även och framåt har intäk- terna från bolagsskatten reviderats ned. Detta beror på en långsammare ekonomisk återhämt- ning och på att företagens resultatutveckling nu förväntas utvecklas mindre gynnsamt än vad som antogs i vårpropositionen. Intäkterna från avkastningsskatten har reviderats ned med betydande belopp 2015 och 2016. Revi- deringen beror på att prognosen för statslåne- räntan, som har en avgörande betydelse för in- täkterna från avkastningsskatten, har reviderats ned jämfört med prognosen i vårpropositionen. Tabell 7.12 Antaganden och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Årlig procentuell förändring om inget annat anges -1,2 -0,6 -0,1 -0,3 -0,5 -0,4 -0,4 -0,1 -1,5 -0,3 -0,4 -0,5 -1,2 -1,0 -0,6 -0,1 -0,1 -0,1 -0,7 -0,4 -0,4 -0,8 -1,0 -0,9 -0,4 -0,5 -0,5 -0,9 -2,3 -2,9 -2,5 -8,8 -12,1 -14,4 -14,6 -0,5 -4,8 -7,5 -7,1 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt NR:s definition. 4Arbetslöshet 15–. 5Procent av arbetskraften. 8Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift är oförändrade 2014. För 2015-2018 har prognosen reviderats ned marginellt, med 0,1–0,, jämfört med prognosen i vårpropositionen. Nedrevideringen beror på att inkomstbas- beloppet har reviderats ned. Detta minskar intäkterna från den kommunala fastighets- avgiften. Skatt på konsumtion och insatsvaror Utfallet för intäkter från mervär- desskatt har blivit lägre än vad som väntades i vårpropositionen. har prognosen reviderats upp med jämfört med bedömningen i vårpropositionen, vilket beror på att hushållens konsumtion väntas öka lite starkare. Prognosen är endast marginellt nedreviderad sedan vårpropositionen. –2018 har prognosen för intäkterna från mervärdesskatten reviderats ned med runt , vilket förklaras av att hushållens konsumtion och fö- retagens investeringar i löpande priser har revi- derats ned. För punktskatteintäkterna har prognosen reviderats ned med nästan 4 miljarder kro- nor jämfört med bedömningen i vårproposit- ionen. Nedrevideringen beror både på att den utdragna återhämtningen av konjunkturläget har lett till en lägre användning av olika energislag inom industrin och transportsektorn samt på att den milda vintern medförde en lägre förbruk- ning av el. Prognosen för punktskatteintäkterna –2018 har sammantaget reviderats upp med , trots att användningen av olika energislag inte väntas öka lika kraftigt. Upprevideringen förklaras i stället av de regeländringar som regeringen före- slår i denna proposition och som sammantaget höjer intäkterna från punktskatter med runt . Tabell 7.13 Aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition samt statens budget Jämförelse med ekonomiska vårproposition -4,4 -5,8 -1,5 -4,5 -0,2 -0,2 -2,4 -0,1 -0,6 -86,2 -0,7 -100,9 -1,7 -0,5 -0,4 -17,8 -1,7 -19,2 -2,4 -1,3 -2,6 -1,8 -2,1 -2,4 -2,7 -3,7 -0,3 -1,7 -1,0 -0,8 -1,3 -1,2 -0,5 -0,6 -0,6 -0,6 -0,7 -0,8 -2,2 -1,1 -0,6 -0,8 -23,0 -25,7 -0,2 -31,0 -32,2 -0,1 -0,1 -12,4 -6,0 -3,0 -6,1 -8,9 -10,2 -8,9 -6,5 Skatt på kapital, hushåll -0,6 -19,2 -9,3 -4,3 -6,2 -7,5 -6,4 -5,8 -5,6 -0,7 -0,2 -3,0 -6,5 -5,5 -2,8 -0,1 -0,2 -0,2 -0,1 -0,2 -0,4 -0,2 -0,1 -0,3 -0,2 -0,2 Skatt på konsumtion och insatsvaror -18,2 -5,5 -3,2 -3,5 -0,4 -0,1 -10,9 -3,2 -0,3 -2,3 -2,5 -1,9 -0,5 -0,6 -0,2 -0,2 Skatt på vin m.m. -0,1 -0,1 -1,2 -2,5 -2,6 -0,4 -0,3 -0,8 -1,0 -2,4 -1,5 -1,7 -0,9 -0,4 -0,8 -0,9 Övriga skatter på energi och miljö -1,7 -0,9 -1,1 -0,2 -0,5 -0,4 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -0,4 Restförda skatter och övriga skatter -0,4 -1,1 -1,2 -1,1 -1,0 -1,0 -1,0 -6,6 -0,3 -6,6 -0,4 -1,1 -1,2 -1,1 -1,0 -1,0 -1,0 -28,6 -5,5 -2,6 -9,8 -5,2 -5,6 -1,7 -2,5 -2,5 -2,5 -2,7 -2,8 -26,5 -3,3 -0,9 -7,3 Avgår, kommunala inkomstskatter -599,9 -621,6 -3,1 -0,2 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -208,0 -0,3 -215,3 -1,5 -26,7 -7,9 -2,5 -7,2 Källor: , och egna beräkningar. Jämfört med bedömningen i vårpropositionen har prognosen för intäkter av övriga inkomster minskat med (se tabell 7.14). –2018 minskar inkomsterna med mellan 9 till . Minsk- ningen förklaras av nedreviderade inkomster av statens verksamhet, en ökad omfattning av av- räkningar m.m. i anslutning till skattesystemet och återintroduceringen av inkomsttypen Utgif- ter som ges som krediteringar på skattekonto som redovisningsgrupp. Denna återintroduce- ring föranleder huvudsakligen en förflyttning av medel från andra inkomsttyper. Tabell 7.14 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition -5,0 -1,6 -0,4 -0,7 -0,7 -0,8 -0,6 -0,1 -0,1 m.m. i anslutning till -5,8 -6,8 -4,6 -5,2 -8,2 -8,4 -9,3 -10,1 -11,3 -12,9 -21,0 -9,3 -15,3 -17,3 Källa: Egna beräkningar. 7.3.2Uppföljning av statens budget Intäkterna från skatt på arbete bedöms uppgå till 2013, vilket är lägre än beräkningen i budgeten . Intäkterna har reviderats ned till följd av att den makroekonomiska utvecklingen bedöms bli svagare jämfört med de beräkningar som låg till grund för budgeten. Lönesumman ökade , i stället för som antogs i de beräkningar som låg till grund för budgetpro- positionen . ionerna högre än i statens budget , vilket till stor del beror på en högre sammanlagd skat- tereduktion för ROT- och RUT-tjänster. Det nya regelverket för NR motverkar effekten av nedrevideringen. bedöms intäkterna från skatt på ar- bete uppgå till , vilket är högre än enligt budgeten . Upprevideringen förklaras av det nya re- gelverket för NR. Om man bortser från det nya regelverket har intäkterna från skatt på arbete i stället reviderats ned jämfört med budgeten . Detta förklaras huvudsakligen av att den sammanlagda skattereduktionen för främst ROT-tjänster har reviderats upp med jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Skatt på kapital, hushåll beräknas intäkterna från skatt på hus- hållens kapitalinkomster uppgå till . Det är högre än i statens budget . Ökningen förklaras av att hushållens kapitalvinster och ränteintäkter bedöms bli högre än vad som beräknades i sta- tens budget . Intäkterna från hushållens skatt på kapitalin- komster 2014 bedöms bli högre än enligt budgeten . Det beror huvudsakligen på att hushållens räntein- täkter bedöms bli högre än vad som beräknades i statens budget . bedöms intäkterna från skatt på före- tagsvinster uppgå till , vilket är lägre än vad som beräkna- des i statens budget . Den stora avvikel- sen förklaras dels av att den ekonomiska åter- hämtningen har varit långsammare än vad som förväntades i budgeten . Detta har medfört en lägre produktionstillväxt, och ett lägre resursutnyttjande, än vad som beräknades i budgetpropositionen . Dessutom visade det definitiva taxeringsutfallet på ett sämre utfall för intäkter från skatt på företags- vinster mot vad som beräknades i samma propo- sition. Detta har föranlett en omvärdering av de framtida skatteintäkterna. Även 2014 förväntas intäkterna från skatt på företagsvinster bli lägre, än vad som beräknades i budgeten, på grund av lägre ekonomisk tillväxt och svagare taxeringsutfall. Intäkterna från skatt på företagsvinster förväntas nu uppgå till , vilket är drygt 9 miljarder lägre än vad som beräknades i budgeten . Intäkterna från avkastningsskatten 2013 bedöms uppgå till , vilket är lägre än beräkningen i sta- tens budget . bedöms intäkterna från avkastnings- skatten uppgå till , vilket är en marginell upprevidering mot bedömningen som gjordes i budgeten . Intäkterna från stämpelskatten 2013 blev högre än vad som bedöm- des i statens budget till följd av att fas- tighetspriserna ökade mer än förväntat. Av samma anledning har också intäkterna från stämpelskatt 2014 reviderats upp med 0,7 miljar- der i förhållande till budgeten . Skatt på konsumtion och insatsvaror blev intäkterna från mervärdesskatten lägre än vad som beräkna- des i statens budget . Det beror på att hushållens konsumtion inte ökade i den omfatt- ning som förväntades. bedöms intäk- terna från mervärdesskatten ligga väl i linje med vad som beräknades i budgeten . uppgick intäkterna från punktskatter till , vilket är ca lägre än vad som beräknades i budgeten . Avvikelsen beror på att konjunktur- läget återhämtade sig långsammare än väntat, vilket medförde en lägre användning av olika energislag. Även förklaras avvikelsen, som uppgår till ca , av att konjunkturläget blev svagare än väntat samt att industrin och transportsektorn använde mindre energi än väntat. Utfallet för övriga inkomster blev lägre 2013 än vad som beräknades i sta- tens budget . Det lägre utfallet beror främst på att avräkningarna blev knappt 4 miljarder högre än prognostiserat, och att rege- ringen dessutom har återinfört inkomsttypen Utgifter som ges som krediteringar på skatte- konto, vilket minskar övriga inkomster med knappt 8 miljarder. Detta vägs till viss del upp av att inkomsterna från försäljningar av egendom blev ca högre än det beräk- ningstekniska antagandet om 15 miljar- der kronor. Prognosen för inkomsterna har minskat med ca jämfört med be- dömningen i budgeten . Minskningen förklaras framför allt av att inkomsterna av sta- tens verksamhet har reviderats ned med . Avräkningarna har ökat i omfattning med ca . Som nämndes har regeringen även återinfört inkomsttypen Utgifter som ges som kredite- ringar på skattekonto, vilket även 2014 minskar övriga inkomster med jämfört med bedömningen i statens budget . Tabell 7.15 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med statens budget Prognos SB 2013 Aktuell prognos 2014 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -78,7 -75,0 -81,3 -75,4 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -7,6 -8,2 -8,1 Källor: och egna beräkningar. 7.4Lagstiftning som ligger till grund för beräkningen av statens övriga inkomster – Ersättning för höga sjuklönekostnader I avsnitt 6 lämnar regeringen förslag till den skattelagstiftning som påverkar beräkningen av statens inkomster. I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till annan lagstiftning som påverkar samma beräkning. 7.4.1Ärendet och dess beredning Den förra regeringen meddelade i budgetpropositionen , utgiftsområde 10, att den avsåg att se över konstruktionen av högkostnadsskyddet mot sjuklönekostnader i syfte att förbättra småföretagens situation. I översynen ingick frågan att pröva möjligheten att differentiera högkostnadsskyddet utifrån företagsstorlek. En arbetsgrupp med tjänstemän från , och har genomfört en översyn av förmånen vilken har resulterat i Ds 2014:15 Ersättning för höga sjuklönekostnader. Arbetsgruppens författningsförslag finns i bilaga 13. Arbetsgruppens promemoria har remiss- behandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 13. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Social- departementet (dnr S2014/3552/SF). I denna proposition behandlas arbetsgruppens lagförslag. Arbetsgruppens övriga förslag bereds i . Som framgår av ekonomiska vårproposition (prop. 2013/14:100) är avsikten att förslagen ska träda i kraft . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 13. Lagrådets yttrande finns i bilaga 13. Regeringen har följt Lagrådets yttrande. Dessutom har det gjorts några redaktionella ändringar. utges vid korta sjukfall sjuklön till de flesta arbetstagare enligt lagen (1991:1047) om sjuklön (SjlL). Från och med den andra t.o.m. den fjortonde dagen av varje sjukperiod (sjuk- löneperioden) får arbetstagaren behålla av den lön och andra anställ- ningsförmåner som skulle ha utbetalats om han eller hon fullgjort sina arbetsuppgifter. För i sjukperioden (karensdagen) betalas ingen ersättning. Arbetstagarens rätt till sjuklön gäller fr.o.m. av anställningstiden. Den som är anställd än en månad har dock bara rätt till sjuklön om vissa kvalifikationsvillkor är uppfyllda. Uppdragstagare och egenföretagare omfattas inte av sjuklönesystemet. De omfattas i stället av reglerna i socialförsäkringsbalken fr.o.m. den första sjukdagen. Lagen om sjuklön är tvingande till arbets- tagarens förmån. Från vissa av lagens regler får dock avvikelser göras genom kollektivavtal som på arbetstagarsidan slutits eller godkänts av en sådan central arbetstagarorganisation som avses i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Bland annat får den närmare beräkningen av lön och andra anställningsformer göras utifrån bransch- och arbetsanpassade Någon principiell avvikelse från lagens sjuklönenivåer är dock inte avsedd. Syftet med arbetsgivarnas sjuklöneansvar är att arbetsgivarna ska bära ett ansvar för de anställdas arbetsmiljö och hälsa. De flesta arbetstagare som blir sjuka tillfrisknar inom . Av sjuklöneperiodens är det därför den som är den mest kostsamma för arbetsgivarna. Drygt tre fjärdedelar av arbetsgivarnas kostnad beräknas kunna hänföras till den . Arbetsgivarnas sjuklönekostnader uppgick till ca vilket motsvarar av företagens årliga löne- kostnader. Högkostnadsskyddets syfte och utformning Det befintliga högkostnadsskyddet mot sjuklönekostnader trädde i kraft . I propositionen Trygghetssystem för företagare (prop.