prop · H103130 · 2014-05-26 00:00:00 — med anledning av ljusare konjunkturutsikter i den amerikanska ekonomin och Federal Reserves beslut att successivt trappa ned stödköpenSkrav.2013/14:130 obligationer. Nivåerna på amerikanska tioåriga statsräntor nästan fördubblades jämfört med nivåerna . tioårsräntor steg i mindre utsträckning. Stigande räntor innebär kursförluster och lägre totalavkastning på obligationsinnehav. blev totalavkastningen mätt i svenska obligationsindex t.o.m. negativ (se tabell 3.1). Figur 3.2 Tioårig obligationsränta i , och 2001– 2014 (procent) Källa: Ecowin. 3.3Avkastningen på aktie- och obligationsmarknaderna 2001–2013 Tabell 3.1 visar totalavkastningen för några av de tillgångsslag som AP- fonderna (exklusive ) placerar i . aktier har för perioden –2013 haft (7,) och reala obligationer (5,0 – aktier har däremot endast (mätt i USD). Eftersom den amerikanska dollarn har försvagats mot den svenska kronan , har dock avkastningen på utländska aktier – mätt i svenska kronor – varit än lägre. Avkastningen på den globala aktiemarknaden kan därmed i ett svenskt och ett historiskt perspektiv karaktäriseras som svag. Till skillnad från detta framstår avkastningen på den svenska obligationsmarknaden i ett längre perspektiv som stark. Tabell 3.1 Totalavkastning i olika tillgångsslag , tioårsperioden –2013 och –2013 (procent ) Svenska aktier (SBX) Utländska aktier (MSCI World i USD) Utländska aktier (MSCI World i SEK) -0,8 Obligationsindex (OMRX) -3,3 Reala obligationer (RXRE) -5,1 Riskfri ränta är ett vägt genomsnitt av statsskuldsväxlar med 3 och 6 månaders löptid. OMRX-index speglar avkastningen på en passiv portfölj av likvida svenska räntepapper. Källa: Bloomberg, Ecowin, . Vid betraktandet av tioårsperioden –2013 förbättras totalavkastningen på aktier markant jämfört med obligationer, vilket främst speglar att den kraftiga börsnedgången 2000–2002 ligger utanför den studerade Avkastningen på utländska aktier noteras i nivå med obligationer – som fortsatt uppvisar en hög avkastning i ett historiskt perspektiv. Den riskfria räntan, i det här fallet beräknat med ett genomsnitt av svenska statsskuldväxlar, avkastar knappt hälften av vad svenska nominella och reala obligationer gör. noterades en totalavkastning på för både svenska och globala aktier, som nominella och reala obligationer uppvisade negativ avkastning på i genomsnitt 3–. Bakom utvecklingen ligger den mycket starka uppgången på aktiemarknaden och det markanta fallet i obligationspriser på räntemarknaden . Riskfria räntan noteras dock under en procentenhet, eftersom har sänkt reporäntan . I detta avsnitt sammanställs AP-fondernas årsredovisningar vad gäller redovisade resultat, avkastning, måluppfyllelse, portföljstruktur och, i förekommande fall, förändringar av fondernas förvaltningsverksamhet. Avsnittet innehåller också en sammanställning av buffertfondernas (Första–Fjärde och Sjätte ) interna och externa kostnader. Buffertfonderna redovisar genomgående starka resultat . Tabell 4.1 sammanställer några nyckeltal för detta. Förvaltat kapital i buffertfonderna uppgick vid utgången av 2013 till – efter utbetalning till inkomstpensionssystemet på (per fond). Buffertfondernas resultat var sammanlagt , det näst bästa resultatet . Sjunde AP-fondens förvaltade kapital uppgick till och avkastningen i statens förvalsalternativ var 2013. Tabell 4.1 AP-fondernas utgående fondkapital och resultat 2013 samt avkastningsmål (efter kostnader, mdkr och procent) Nominell avkastning över rullande tioårsperiod Real avkastning på under minst en tioårsperiod Real långsiktig avkastning på Real avkastning på tio år Nominell avkastning SIX Nordic200 CAP GI+2,5 procentenheter över fem år Förvalsalternativet (Såfa) avkastning minst lika bra som genomsnittet av privata fonder i premiepensionssystemet Not 1: För Första–Fjärde AP-fonderna avses utgående fondkapital per , dvs. efter gjorda transaktioner till inkomstpensionssystemet. Not 2: Första–Fjärdes avkastning över längre löptider redovisas i avsnitt 5.2. Källa: Första–Fjärde, Sjätte och Sjunde AP-fondernas årsredovisning , se bil. 3–8. 4.1Första–Fjärde AP-fonderna Första–Fjärde AP-fonderna har identiska uppdrag att förvalta diversifierade portföljer bestående av marknadsnoterade aktier och räntebärande instrument som är utgivna för allmän omsättning, på såväl inhemska som utländska marknader. Därtill har AP-fonderna möjligheter att investera (indirekt) i riskkapital och andra onoterade tillgångar via fonder. Första– Fjärde AP-fondernas regleras i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). Enligt placeringsreglerna ska fonderna bl.a. ha minst av fondkapitalet placerati räntebärande instrument, högst placerat i onoterade värdepapper och högst exponerat för valutarisk. Reglerna innehåller också begränsningar för fonderna vad gäller stora exponeringar, röstetal och innehav i svenska aktier (se bilaga 2 om AP-fondernas placeringsregler). Styrelsen för respektive AP-fond ska fastställa tydliga mål och rikt- linjer för verksamheten med utgångspunkt i AP-fondernas övergripande uppdrag att vara till nytta för inkomstpensionssystemet. valt olika tillvägagångssätt att uppnå målet för fondens avkastning (se tabell 4.1 och avsnitten för respektive AP-fond nedan). Regeringen har tidigare betonat betydelsen av att AP-fondernas verk- samhet bedrivs på ett kostnadseffektivt sätt. möjligheterna till effektivitetsvinster genom administrativ samverkan Samarbetet ska dock vara utformat på ett sätt som inte inskränker möjligheten till konkurrens dem emellan. Första–Fjärde AP-fonderna har ettetablerat samarbete inom områden som de anser gynna pensionskapitalets utveckling. verkar fonderna för att minska kostnaderna inom befintliga organisa- Gemensamma arbetsgrupper har inrättats för alla affärsstödjande funktioner, bl.a. it-strategiska frågor, skattefrågor, redovisnings- och värderingsfrågor, systemstöd för onoterade tillgångar, system för doku- menthantering samt portföljsystem. Ett annat exempel på område för samverkan är Första–Fjärde AP-fondernas arbete med etik- och miljö- frågor inom ramen för det gemensamma . visar inga kostnadseffekter av samverkan . Första–Fjärde AP-fonderna har arbetat med att ta fram en- hetliga riskmått för att öka jämförbarheten mellan fonderna. resulterade i att Första–Tredje AP-fonderna 2013 bl.a. redovisar standardavvikelsen (ex-post) respektive sharpekvot för den totala portföljen (noterade och onoterade tillgångar) beräknad på mått beräknat på likvida tillgångar (placeringstillgångar fastigheter, riskkapitalfonder och högavkastande räntebärande). 4.1.1 Första AP-fondens redovisade resultat Resultat, avkastning och måluppfyllelse Första AP-fondens resultat uppgick till 2013. ultatet motsvarar en avkastning på efter kostnader (11,året innan). överfördes till pensionssystemet. Sammantaget ökade fondkapitalet med 18,8 miljarder kronor till (tabell 4.2). Tabell 4.2 Första AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. Första har omformulerat AP-fondens mål till en nominell avkastning om efter kostnader över rullande var målet formulerat . år, vilket överträffar fondens mål för femårsperioden (2009–2013) år (2, närmast föregående femårsperiod). avkastning och risk redovisas utifrån AP-fondens investeringsprocess. Uppföljningsmodellen består av tre beslutsnivåer – strategisk tillgångsallokering, strategisk förvaltning och operativ förvaltning. Strategisk allokering inbegriper beslut om fördelning mellan aktier, räntebärande tillgångar och alternativa tillgångar samt valutaexponering och genomsnittlig räntebindningstid. Strategisk förvaltning avser beslut om för- delning inom tillgångarna, t.ex. aktieinvesteringar på Operativ förvaltning avser den faktiska förvaltningen i förhållande till de valda förvaltningsstrategierna. vid utgången av 2013. I jämförelse med startportföljen är totalavkastningen (före kostnader) på AP-fondens portfölj något lägre, Utvärderingen av de olika beslutsnivåerna i förhållande till risk visar att den totala risken i portföljen överstigit risken i startport- följen, vilket förklaras av en högre risk i den strategiska allokeringen och i den operativa förvaltningen. Beslutsnivåerna utvärderas i förhållande till Första AP-fondens start- Den strategiska tillgångsallokeringen och respektive , medan strategisk förvaltning bidrog negativt med -2,. Tillgångarnas redovisade avkastning och bidrag till totala avkastningen I tabell 4.3 redovisas Första AP-fondens avkastning (före kostnader) per tillgångskategori och deras respektive bidrag till AP-fondens totala avkastning. Som helhet var avkastningen för noterade aktier positiv och högre i jämförelse med föregående år. Avkastningen för delportföljen aktier utvecklingsländer var dock negativ. Sammantaget bidrog placeringar i aktier till totalavkastningen . Räntebärande tillgångar gav en positiv avkastning 2013 men en lägre avkastning i jämförelse med året innan. Räntebärande tillgångar bidrog till totalavkastningen. Samtliga övriga investeringar gav positiv avkastning 2013, med undan- tag för den s.k. riskparitetsportföljen. Riskparitetsportföljen är en för Första AP-fonden ny tillgång och den förvaltas så att stor- leken på ett antal makroekonomiska risker är i paritet Högst avkastning inom övriga tillgångar uppnådde bidrog till totalavkastningen. 2013/14:130 Tabell 4.3 Första AP-fondens redovisade avkastning (procent respektive procentenheter ) 2013 (procentenheter) -3,3 -0,2 Allokering, kassa, valuta -1,2 -2,7 Total avkastning efter kostnader Avkastning för delportföljer avser avkastning före kostnader, medan total avkastning är beräknad efter kostnader. Utländska aktier och räntebärande tillgångar avser valutasäkrad avkastning. Första AP-fonden har investerat i en för fonden ny delportfölj, riskparitetsportfölj, vilket medför att jämförelser saknas. Vid utgången av 2013 uppmättes sharpekvoten för Första AP-fondens totala portfölj till 2,1 (1,9 året ). Vid utgången av uppgick Första AP-fondens interna förvaltning till , vilket motsvarar av AP-fondens totala kapital (året innan). Andelen externt förvaltade medel minskade således från 2013. Tabell 4.4 Första AP-fondens portfölj (mdkr respektive procent) Riskparitetsportföljen innehåller räntebärande papper, vilket gör att den totala ränteexponeringen uppgår till vid utgången av 2013. Som framgår av tabell 4.4 uppgick andelen aktier i portfölj till av fondkapitalet vid utgången av 2013, vilket är oförändrat i jämförelse med året innan. har dock Skrfärre.2013/14:130 Som nämns ovan har andelen extern förvaltning av aktiv förvaltning i den externa förvaltningen ökat och andelen indexberoende mandat minskat. Andelen räntebärande tillgångar minskade av fondkapitalet (av kapitalet året innan). Exponeringen mot räntebärande värdepapper var dock vid utgången av 2013, eftersom riskparitetsportföljen till utgörs av räntebärande tillgångar. Första AP-fondens investeringar i alternativa tillgångar ökade och uppgick till av AP-fondens kapital (15,året innan). Alternativa tillgångar består till största delen av fastigheter (8,av fondkapitalet). Vid utgången av uppgick marknads- sakronanVa uppgick till 10 miljarder samägs till lika delar av Första–Fjärde AP-fonderna. Vid utgången av uppgick värdet av Första AP-fondens investe- av fondens kapital. gjordes utfästelser om kapital till elva fonder till ett värde av 3,6miljarder kronor. Första AP-fonden har som mål att riskkapitalfonder ska utgöra av AP-fondens i en riskparitetsportfölj, vilket för fonden är en ny tillgång. vid utgången av året , motsvarande av fondens totala tillgångar. I Första AP-fondens tillgångskategori nya investeringar fonden nya typer av investeringar, exempelvis jordbruksfastigheter. Första AP-fondens valutaexponering uppgick till av det totala fondkapitalet och avsåg främst amerikanska dollar, 4.1.2Andra AP-fondens redovisade resultat Resultat, avkastning och måluppfyllelse Andra AP-fondens resultat uppgick till 2013, vilket motsvarar en avkastning på efter kostnader (13,året innan). överfördes till pensionssystemet. Fondkapitalet ökade med till . Tabell 4.5 Andra AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. Andra AP-fondens långsiktiga mål är enreal avkastning på Syftet är att minimera konsekvenserna av den automatiska balans- eringen i pensionssystemet. För den senaste tioårsperioden (2004–2013) , vilket innebär att fonden har uppnått målet för perioden. femårsperioden –2013 har AP-fondens genomsnittliga avkastning uppgått till , vilket innebär att fonden har nått målet Andra AP-fondens strategi för att nå målet består av beslut på tre nivåer; strategisk tillgångsfördelning, val av jämförelseindex och aktiv strategiska portfölj utgörs av den sammansättning av olika kategorier av tillgångar som fonden bedömt ger den bästa långsiktiga tillväxten för framtida pensioner och som beaktar kravet på neutralitet över generationerna. Valet av index ses som en del strategiska aceringsprocessen,pl investeringsurval för den interna och externa förvaltningen. Tillgångarnas redovisade avkastning och bidrag till totala avkastningen I tabell 4.6 redovisas Andra AP-fondens avkastning (före kostnader) per tillgångskategori och deras respektive bidrag till AP-fondens totala avkastning vid utgången av 2013. Som helhet var avkastningen för noterade aktier positiv och högre i jämförelse med året innan. bidrog aktier mest till totalavkastningen, . Räntebärande tillgångar gav en negativ avkastning 2013 och därmed en lägre avkastning i jämförelse med året innan. bidrog med -0,till totalavkastningen. av fondens totala kapitaloch består av fastigheter, inklusive skogs- och jordbruksfastigheter, riskkapitalfonder, alternativa krediter, alternativa riskpremier och kinesiska aktier. Tabell 4.6 Andra AP-fondens redovisade avkastning (procent respektive 2013 (procentenheter) -0,9 -0,3 Viktad avkastning likvid portfölj Aktiv avkastning före kostnader Total avkastning efter kostnader Avkastning för delportföljer avser avkastning före kostnader, medan total avkastning är beräknad efter kostnader. Bidragen till fondens totala avkastning summerar inte, utöver redovisade poster bidrog GTAA , Overlay med -0, och FX Hedge till Andra AP-fondens totala avkastning. Vid utgången av 2013 uppmättes sharpekvoten för Andra AP-fondens totala portfölj till 2,4 (2,0 året innan). Vid utgången av uppgick Andra AP-fondens interna förvaltning till , vilket motsvarade av AP-fondens totala kapital (året innan). minskade således från 2013. Merparten av den externa förvaltningen var aktiv. Tabell 4.7 Andra AP-fondens portfölj (mdkr respektive procent) Avser exponering, dvs. inklusive positioner i derivat. Tabell 4.7 visar exponeringen i Andra AP-fondens portfölj vid utgången Den sammanlagda andelen aktier ökade till under året (49,året innan) medan andelen räntebärande instrument investeringar ökade i jämförelse med året innan till motsvarade vid utgången året av fondens kapital ( året innan). Störst var exponeringen mot amerikanska dollar och euro. Den största andelen av alternativa investeringar utgörs av onoterade fastighetsbolag, inklusive skogs- och jordbruksfastigheter (8,av (4,av (1,6 fondkapitalet), alternativa riskpremier (1,av fondkapitalet) och kinesiska aktier (0,av fondkapitalet). 25 procents ägarandel i (samägs till lika stora andelar med övriga Första–Fjärde AP-fonderna) samt 50 procents ägarandel i NS () och i Cityhold samägs med och Cityhold investerade Andra AP-fonden i Gateway Real Estad som investerar i fastigheter främst i . Andra AP-fondens sammantagna investeringsåtagande inom risk- kapitalfonder uppgick vid slutet av 2013 till . året gjordes sju nyinvesteringarna om sammanlagt . genomförde Andra AP-fonden de första investeringarna i alternativa krediter, vilket innebär att fonden allokerat en del av kapitalet i statsobligationsportföljen till en portfölj med alternativa krediter. myndigheter att investera motsvarande i kinesiska A-aktier. Tredje AP-fondens redovisade resultat Resultat, avkastning och måluppfyllelse (10,året innan). Tabell 4.8 Tredje AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. Tredje AP-fondens investeringsstrategi bygger på en s.k. dynamisk tillgångsallokering som syftar till att minska utfall och på så sätt modell bestående av följande fyra delkomponenter. mål om 4,0 procents realavkastning i snitt över en tids- statisk modell, extern jämförelsegrupp bestående av internationella pensionsfonder med liknande uppdrag och en själv- utvärdering av allokeringsbeslut. För tioårsperioden –2013 har den genomsnittliga reala avkast- ningen på Tredje AP-fondens kapital uppgått till , vilket uppnått sitt långsiktiga mål . Fonden har även uppnått målet sett (2009–2013) med en real genomsnittlig avkastning på . avkastade Tredje AP-fondens portfölj och är högre än avkastningen för den långsiktiga statiska portföljen, vilken Medianen för den reala avkastningen i den externa jämförelsegruppen uppgick till – var motsvarande avkastning för Tredje AP- fonden lägre och uppgick till 6,8procent. icerar inte självutvärdering externt. Tillgångarnas redovisade avkastning och bidrag till totala avkastningen Tredje AP-fonden delar in fondportföljen i sju riskklasser i stället för kategorier av tillgångar, i syfte att åskådliggöra och förtydliga de risker som fondens portfölj är utsatt för. I tabell 4.9 redovisas avkastning per Högst avkastning genererade riskklass aktier (investeringar i noterade och onoterade aktier) som gav (17,året Riskklass aktier var också den klass som bidrog med mest till en negativ avkastningSkr. 2013, vilket gav ett negativt avkastningsbidrag på -0,. inflation (investeringar i svenska och tyska realränteobligationer samt fastigheter, skog, jordbruk och infrastruktur) ökade till och bidrog positivt till fondens Riskklass valuta har bidragit negativt till fondens totala avkastning med -0,. Vid slutet av uppgick valutaexponeringen till av fondkapitalet. Tabell 4.9 Tredje AP-fondens redovisade avkastning (procent respektive kastning 2013 (p.e.) -0,2 -0,1 -0,9 Total avkastning efter kostnader Avkastning för riskklasser avser avkastning före kostnader, medan total avkastning är beräknad efter kostnader. Avkastning för utländska aktier och räntebärande värdepapper är beräknad inklusive valutasäkring. Vid utgången av 2013 uppmättes sharpekvoten för Tredje AP-fondens totala portfölj till 2,8 (1,8 året innan). Motsvarande mått för enbart den likvida portföljen uppgick till 2,3 (1,6 året innan). Vid utgången av uppgick Tredje AP-fondens interna förvaltning till , vilket motsvarar av AP-fondens totala kapital (året innan). minskade således till 2013. Tabell 4.10 Tredje AP-fondens portfölj (mdkr respektive procent) ökade andelen tillgångar placerade i svenska och utländska aktier till respektive (tabell 4.10). (38,4 som fonden har gjort en viss omfördelning från nominella till reala instrument. Fastigheter är den största posten inom riskklass inflation och ökade till av Tredje AP-fondens kapital (8,året I kronor motsvarade det (19,6 miljarder kronor året innan). Det enskilt största innehavet avser , som Första–Fjärde AP-fonderna äger gemensamt. I riskklass övriga investeringar ingår investeringar i konvertibler och klassen ingår även riskpremiestrategier, volatilitetsstrategier och investeringar i hedgefonder. Andelen tillgångar i riskkapitalfonder i Tredje AP- fondens portfölj minskade till (4,året innan). 4.1.4Fjärde AP-fondens redovisade resultat Resultat, avkastning och måluppfyllelse Fjärde AP-fondens resultat uppgick till 2013, vilket motsvarar en avkastning på efter kostnader (11,året innan). överfördes till pensionssystemet. Fondkapitalet ökade med till . Tabell 4.11 Fjärde AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. Den nya förvaltningsstruktur som införde genomfördes fullt ut . Förvaltningsstrukturen innebär att fonden arbetar med tre delportföljer med olika tidshorisonter; den långsiktiga normalportföljen (), den strategiska förvaltningen på medellång sikt (3–) och den taktiska förvaltningen (0–). Fjärde AP-fondens referensportfölj och består av index som visar vilken kombination av aktier och statsobligationer, duration och valuta- exponering som bedöms ge bäst totalavkastning på lång sikt. strategiska förvaltningen görs aktiva investeringar. ningen består av både aktiva och passiva investeringar. Fjärde AP-fondens långsiktiga mål är att den reala avkastningen i normalportföljen ska uppgå till i genomsnitt, under en Enligt fondens bedömning utgör målet det som krävs för och skulder ska balansera på lång sikt Fjärde AP-fondens reala vkastning – uppgick i genomsnitt till (närmast föregående tio- Skr. 2013/14:130 årsperiod var den ). Fonden uppnådde därmed målet. procentenheter utöver normalportföljen under en rullande uppgick avkastningen (före (-0,4 Ännu finns inte historik för en femårsperiod. Målet för den taktiska förvaltningen är att generera normalportföljen (1,året innan). 2011–2013 uppnådde fonden målet genom ett resultat på i genomsnitt Tillgångarnas redovisade avkastning och bidrag till totala avkastningen Fjärde AP-fondens utvärdering visar att delportföljernas tre horisonter bidrog positivt till den totala avkastningen på (före kostnader). Normalportföljen bidrog till avkastningen (10,året innan), och den strategiska förvaltningen med 1,2 procentheter (-0,året innan). Den taktiska förvaltningen bidrog (0, året innan). Tabell 4.12 Fjärde AP-fondens redovisade avkastning (procent respektive procentenheter ) Bidrag till totalavkastning 2013 -0,2 -0,1 -0,1 Summa taktiskt förvaltade tillgångar Små och medelstora företag Implementering av strategisk portfölj -1,0 -1,3 -1,0 Total avkastning efter kostnader Not 1: Avkastning för delportföljer avser avkastning före kostnader, medan total avkastning är beräknad efter kostnader. Not 2: Portföljavkastning med summa placeringstillgångar som bas. Fjärde AP-fondens svenska och globala aktieportfölj genererade en avkastning på och bidrog med 14,2 procent- enheter till den totala avkastningen (tabell 4.12). instrument bidrog negativt till totalavkastningen -0,2 Bland fondens övriga investeringar genererade delportföljen hållbarhet 2013/14:130 hänsyn till miljö, etik och ägarstyrning. Delportföljen fastigheter bidrog mest till totalavkastningen . Vid utgången av 2013 uppmättes sharpekvoten för Fjärde AP-fondens likvida portfölj till 2,5 (1,7 året innan). Den likvida portföljen består av fondens placeringstillgångar exklusive fastigheter, riskkapitalfonder och högavkastande räntebärande. Vid utgången av uppgick Fjärde AP-fondens interna förvaltning till , vilket motsvarar av AP-fondens totala kapital (året innan). Andelen externt förvaltade medel ökade således från 2013. Tabell 4.13 Fjärde AP-fondens portfölj (mdkr respektive procent) Summa taktiskt förvaltade aktier Implementering av strategisk portfölj Beloppen avser innehav medan procentuell fördelning avser exponering, inklusive införde 2013 nya definitioner (benämningar och innehåll) av För närmare information se Fjärde AP-fondens årsredovisning 2013. minskade andelen räntebärande tillgångar i portföljen till av fondkapitalet (se tabell 4.13). andelen fastigheter och övriga strategiska tillgångar ökat från samman- taget av fondkapitalet. aktier ökade till när ett nytt strategiskt mandat bestående av svenska företag sammanfördes med det tidigare mandatet små och Sammantaget har andelen aktier i av AP-fondens totala tillgångar. expanderat inom tillgångskategorin fastigheter. äger fastighetsbolaget tillsammans med Första–Tredje AP- Därutöver samäger med AMF fastighets- bolaget till lika stora delar och av fastighetsbolaget Posten övriga strategiska positioner utgjorde av Fjärde AP- (3,året absolutavkastande, riskkapitalfonder, högavkastande räntebärande ochSkr. 2013/14:130 tillväxtmarknad. Tillgångarna i riskkapitalfonder utgjorde av