prop · H2031d26 · 2014-10-23 00:00:00 — Integrationen av de båda organisat- ionerna sker planenligt och parallellt har ökat kostnadseffektiviteten i organisationen vilket skapat utrymme att öka den operativa verksamheten. finansieringsverksamhet visar gott resultat och bedöms bidra till tillväxt i befintliga företag och till att nya företag startas. De statliga kapitalförsörjningsinsatserna kan i viss mån anpassas efter konjunkturförhållanden, branschförhållanden och geografiska förutsätt- ningar. I grunden bygger de statliga finansie- ringsinsatserna dock på att komplettera den privata marknaden. har fokuserat på rele- vanta områden för marknadskompletterande finansiering i norra . Norrlandsfondens ökade utlåning jämfört med föregående år visar att det finns en efterfrågan på lånefinansiering utöver vad bankerna tillhandahåller och att stat- lig lånefinansiering därmed har en viktig roll att fylla. menar i en granskning av statens riskkapitalförsörjning till företag (RiR 2014:1) att dagens system är svåröverskådligt och att det i begränsad utsträckning når företag i tidiga utvecklingsfaser. Vidare menar att stora delar av kapitalet är ”inlåst” genom begränsningar i uppdrag till vissa regioner och branscher. Regeringen delar denna kritik och menar att staten har en viktig roll i att öka utbudet av marknadskompletterande riskkapital i tidiga företagsfaser där privata aktörer inte medverkar i tillräcklig utsträckning. Regeringen har för avsikt att genomföra förändringar i det statliga systemet för kapitalförsörjning för att bättre möta behovet av marknadskompletterande företagsfinansiering ska i ökad utsträckning upphandla externa rådgivare samt vidareutveckla verksamheter där rådgivning sker från företagare till företagare, exempelvis genom mentorskap. Detta i syfte att möjliggöra mer specialiserad och efterfrågestyrd rådgivning till kunder. Vidare ska ha en tydligare global ansats inom alla affärsområden och i ökad utsträckning rikta sin verksamhet till företag med tillväxtpotential, samt fortsatt prioritera kvinnor och personer med utländsk bakgrund i sin verksamhet. utvecklar kontinuerligt verksamheten för att motsvara företagens behov. insatser bedöms bidra till att främja fler och växande företag. informationsinsatser bidrar till att stimulera entreprenörskap och företagsutveckling genom att sprida information både generellt och riktat till vissa målgrupper och branscher. Som framgår under avsnittet Förenkla för företagen så har många nöjda besökare och bedömningen är att berörda myndigheters arbete med att utveckla visar gott resultat och bidrar till att underlätta myndighetskontakterna för blivande och befintliga företagare. Det är positivt att verkar för regional kännedom och förankring genom att arbeta med regionala partnerskap, exempelvis och regionförbund i sitt program för affärsutvecklingscheckar. Vad gäller programmets nya del om förberedelse för internationalisering anses viss överlappning uppstått med export- och investeringsråds (Business ) verksamhet vilket inte är effektivt. Särskilda insatser har riktats mot grupper där det finns stor potential för ökat företagande eller grupper som inte fått del av företagsfrämjande insatser i samma utsträckning som andra. Insatser har riktats till gruppen kvinnor, till unga kvinnor och män och till kvinnor och män med Bedömningen är att de riktade insatserna har bidragit till att stärka förutsättningarna för personer i dessa grupper att driva företag. Satsningen på ambassadörer för kvinnors företagande har synliggjort kvinnor som företagare och skapat förebilder för framför allt unga personer. I arbetet med de riktade insatserna har och haft huvudansvar för genomförandet. Det har skett i samarbete med många olika aktörer som har betydelse för företagare i olika faser. På så sätt har de riktade insatserna bidragit till att kunskaper om gruppernas förutsättningar har spridits samt att den potential som ett ökat företagande i grupperna innebär synliggjorts. Detta har stärkt förutsättningen för att aktörer som på olika sätt har betydelse för företagandet ska fortsätta att bidra till utvecklingen av företagandet i grupperna. och har arbetat med att anpassa sina generella verksamheter så att de bättre når ut till och möter behoven hos gruppen kvinnor, hos unga kvinnor och män och hos kvinnor och män med utländsk bakgrund. De riktade insatserna, i kombination med tydligare rapporteringskrav, har bidragit till att stärka aktörerna i deras arbete med att bättre möta olika gruppers efterfrågan. Till exempel har agerat aktivt för att få in företag som leds av kvinnor i affärsutvecklingsprogrammet. Insatser som syftar till att utveckla besöksnäringen utgör en del av regeringens näringspolitik. För att öka konkurrenskraften i besöksnäringen och få fler besökare behöver fler hållbara produkter och upplevelser, t.ex. inom ekoturism, utvecklas och marknadsföras. Även samarbete behöver utvecklas mellan olika aktörer på olika nivåer i samhället inom t.ex. natur och kulturmiljö, evenemang, kulturella verksamheter, värdskap, fysisk miljö och infrastruktur. Initiativ och insatser som främjar besöksnäringens utveckling återfinns inom flera politikområden bl.a. inom kultur-, miljö- friluftslivs- och landsbygdspolitiken samt den regionala tillväxtpolitiken. På turismområdet ansvarar för inkvarteringsstatistik, kunskapsbildning, strategiskt samverkansarbete, destinationsutveckling och insatser för ökad kvalitet och hållbarhet. marknadsför som turistland utomlands. och VisitSwedens arbete bedöms 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ha bidragit till den positiva utvecklingen av turismen i . Övriga satsningar som gjorts på specifika branscher har inriktats mot branscher där det behövs specifika kunskaper, branscher som är nya eller befinner sig i omvandling eller branscher som är särskilt viktiga för att bidra till hållbar tillväxt, såsom kulturella och kreativa näringar, miljödriven näringslivsutveckling och entreprenörskap inom vård och omsorg. Handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar där varit huvudaktör har bl.a. stärkt samverkan mellan närings- och kulturliv i regioner och utvecklat kunskap om branscherna som är på frammarsch, både inom , EU och globalt. Såväl de kulturella och kreativa sektorerna som deras varor och tjänster har egenskaper som behöver förstås för att underlätta export och internationalisering. Även kunskap om immateriella rättigheter har betydelse. arbete har givit viktiga bidrag till kunskapsutvecklingen på området. och de andra statligt stödda aktörernas insatser inom miljöteknikstrategin bedöms bidra till att öka förutsättningarna för utveckling av varor och tjänster inom miljöteknikområdet samt export av dessa. De insatser som riktat sig mot särskilda branscher har gett kunskap om branscherna som utgör en viktig förutsättning för att statens insatser ska möta framtida utvecklingsbehov. Priserna på många viktiga metaller sjönk , en utveckling som har fortsatt , och bolagen i gruvbranschen hade generellt lägre lönsamhet än . Flera av de etablerade bolagen fortsatte ändå det planerade arbetet med att expandera sina verksamheter , medan de mindre nystartade bolagen redovisade finansiella svårigheter. mineralstrategi bidrar till förbättrad dialog En central del i arbetet med genomförandet av mineralstrategin är att skapa platser för dialog, kunskapsutbyte och möjligheter till samverkan. Flertalet av de i strategin lanserade åtgärderna har dialog och samverkan som gemensam 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Det är dock för tidigt för att kunna redovisa något samlat resultat för de aktiviteter och satsningar som genomförts eller påbörjats inom strategins ram. Geologisk information bidrar till ökad tillväxt i hela landet Kvalitetssäkrad geologisk information är nödvändig för att tillgodose samhällets och näringslivets behov. Beslut som rör samhällsplanering, infrastruktursatsningar, naturresursutvinning, naturvård och arbetet med att nå miljökvalitetsmålen medför ett behov av kvalificerad geologisk information. Användningen av SGU:s tjänster har ökat kraftigt . Vidare är SGU en viktig remissinstans inom ramen för sitt ansvarsområde. Myndigheten yttrar sig över ett stort antal remisser och denna typ av ärenden ökar kraftigt. Den särskilda satsning som har pågått med att ta fram nya kartprodukter tillsammans med ett förbättrat webbaserat utbud har vidareutvecklats . Arbetet med anpassade digitala produkter bidrar till en förbättrad geologisk information i samhället. Satsningen visar på myndighetens kompetens när det gäller innovation inom området geografiska informationssystem (GIS). Regeringen avser därför att särskilt följa SGU:s arbete med att förbättra tillgängligheten till databaser och webbaserade tjänster. Regeringen gör bedömningen att det kontinuerliga arbetet med kvalitetssäkring av insamlad geologisk information ger goda förutsättningar för ett hållbart och ansvarsfullt nyttjande av naturtillgångar samt för fysisk planering. Den stora efterfrågan på produkter och kunskap från SGU visar att myndighetens verksamhet fyller ett behov. SGU:s fortlöpande kommunikation med myndigheter och verksamhetsutövare kring framtagna vägledningsdokument leder till en bättre förståelse och samsyn kring regelverket. har uppmanat regeringen att inrätta en myndighetsgemensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsförfarande vid företagsstart (rskr. 2009/10:226, bet 2010/11:NU). uppdrog regeringen åt , och att vidareutveckla den myndighetsgemensamma företagarportalen i linje med tillkännagivandet. Flera delrapporter har lämnats. Uppdraget ska slutredovisas . För att främja innovation och förnyelse ge- nomförs ett flertal åtgärder. Under utgiftsom- råde 24 Näringsliv innefattar detta till exempel insatser för att stärka näringslivets innovations- förmåga genom att stimulera behovsmotiverad forskning och ökad innovationsförmåga samt marknadskompletterande stöd till kommersiali- sering i nya eller växande kunskapsbaserade företag där den privata marknaden verkar i be- gränsad omfattning. Vidare är statens roll att tillhandahålla ett väl fungerande system för hantering av immateriella tillgångar av avgörande betydelse för svensk innovationskraft. Innovat- ionsfrämjande insatser genomförs även inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken, se utgiftsområde 19 Regional tillväxt avsnitt 2.5. Arbetet under utgiftsområde 24 Näringsliv sker dels genom riktade insatser dels genom myndigheter och bolag såsom Verket för inno- vationssystem (), geologiska undersökning (SGU), Patent- och registrerings- verket (PRV), Patentbesvärsrätten (PBR), och () samt (). Resultat av arbetet med att stärka innovationskraften via insatser under utgiftsområde 24 Näringsliv redovisas i form av centrala prestationer av myndigheter och andra aktörer. Särskild resultatinformation, t.ex. genom utvärderingar, redovisas då sådan finns tillgänglig. Behovsmotiverad forskning och ökad innovationsförmåga Stöd till forskning och innovation för stärkt konkurrenskraft har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forsk- ning och utveckling av effektiva innovationssy- stem. Myndigheten ska verka för nyttiggörande av forskning för att uppnå hållbar tillväxt och stärka konkurrenskraft. För detta ge- nomför olika insatser för att stimulera samverkan mellan näringsliv, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentlig verksamhet. Diagram 3.1 Fördelning av beviljade medel från Verket för innovationssystem 2013 Källa: , Årsredovisning 2013. beviljade 2 412 forsknings- och innovationsprojekt bidrag med totalt . Det är en ökning med jämfört med föregående år. Kravet på medfinansiering innebär att beviljade medel generellt växlas upp till mer än det dubbla. Jämfört med föregående år har den andel som beviljats privata företag, universitet och högskolor samt forskningsinstitut ökat. Antalet utlysningar om projektfinansiering från har ökat , vilket också återspeglas i antalet mottagna ansökningar. Skillnaden beror främst på ändrade rutiner som innebär att antalet ansökningsomgångar har ökat. Andelen beviljade ansökningar varierar över åren 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 beroende på typ av program, målgrupp och omfattning. Den stigande nivån på anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling bidrar vidare till den ökade hanteringen kopplat till myndighetens program och utlysningar. minskade antalet program och utlysningar jämfört med föregående år, fortsatte hanteringen av ansökningar, bas-, läges- och slutrapporter och utbetalningar att öka (se tabell 3.12). Inom ramen för arbete med strategi och analys har myndigheten tagit fram 50 rapporter och andra publikationer . Dessa används som underlag för satsningar på forskning, utveckling och innovation via men även för , regioner och andra aktörer inom forsknings- och innovationssystemet. Vidare låter kontinuerligt externa utvärderare följa upp de program som myndigheten hanterar. Utöver detta genomför effektanalyser för att löpande utveckla verksamheten. Två effektanalyser har enligt uppdrag redovisats till . Den ena avser program Innovationer för framtidens hälsa och den andra avser myndighetens insatser för att uppnå innovationsdriven tillväxt i små och medelstora företag. Programmet Innovationer för framtidens hälsa har som främsta syfte att stärka behovs- och innovationsfokus inom den nyfikenhetsdrivna forskningen, skapa framgångsrika exportföretag inom hälsosektorn i samt att leda till ökad livskvalitet och hälsa i befolkningen. I effektanalysen gör bedömningen att flertalet projekt inom ramen för programmet har utvecklats positivt utifrån ett innovationsperspektiv och två projekt har visat på hälsoekonomiska effekter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.12 Insatser kopplat till forskning och innovation 2009–2013 Bas-, läges- och slutrapporter insatser för innovationsdriven tillväxt i små och medelstora företag har genomförts inom ramen för programmen Forska och Väx, VinnNu och Eureka, numera samlat inom programmet Innovativa SMF. effektanalys visar att det har skett en betydande tillväxt i de finansierade företagen och att insatser kan ha bidragit till en del av denna tillväxt. konstaterar vidare att det finns betydande utmaningar i att isolera effekterna av myndighetens insatser, men att fortsatt systematisk uppföljning och utvärdering kan bidra till att minska osäkerheter i analysen. Tillväxtanalys har utvärderat programmen Forska och Väx samt VinnNu för perioden –2010. Båda programmen riktar sig till små och medelstora företag. Inom ramen för Forska och Väx kan företag som bedöms kunna skapa tillväxt och samhällsnytta baserat på innovation söka medel till förstudier och utvecklingsprojekt. VinnNu riktar sig till unga företag med en nyutvecklad vara eller tjänst och målet är att förbereda företagen för kommersialisering och bli mer investeringsfärdiga. Jämfört med den undersökta kontrollgruppen i utvärderingen kan Tillväxtanalys inte se några signifikanta skillnader för antal anställda eller arbetskraftsproduktivitet i företag som har fått stöd. När det gäller omsättning noterades en positiv effekt för företag med upp till 20 anställda. Utvärderingen hittar inte några positiva effekter för efterfrågan på arbetskraft med postgymnasial utbildning eller andelen arbetstagare med forskartjänster. För att underlätta framtida effektutvärderingar lyfter Tillväxtanalys fram vikten av tydliga mål för stöden. Forskare på i har också genomfört en uppföljning av programmet VinnNu. Enligt denna uppföljning har de företag som beviljats medel attraherat mer kapital, ökat sin omsättning och antalet anställda mer än en kontrollgrupp . En förklaring till dessa resultat som förs fram i uppföljningen är att finansieringen från kan ge företagen en kvalitetsstämpel och signalvärde som gör det lättare för dem att attrahera kunder, kapital och kompetens. har fungerat som expertstöd i arbete med EU- förhandlingarna av ramprogrammet för forskning och innovation, Horisont 2020, som avslutades . Se mer om Horisont 2020 under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 8.3. har dessutom arbetat med att förbereda svenska aktörer för deltagande i det nya ramprogrammet. besökte mer än 4 000 personer de 84 informations- och rådgivningsevenemang om Horisont 2020 som genomförde. har arbetet inletts med att etablera EU- samordningsfunktionen som samlar , för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Rymdstyrelsen, och för bl.a. samordning av svenskt deltagande i europeiska partnerskapsprogram. har också till uppgift att stimulera internationellt samarbete som stärker svensk forskning och innovation samt bidrar till nytta för . Den stora satsningen på strategiska innovationsområden syftar bl.a. till att skapa internationellt konkurrenskraftiga forsknings- och innovationsmiljöer som ska trygga långsiktig internationell konkurrenskraft. Utöver detta bedrivs även bilaterala samarbeten. har skapat kontakter och möjliggjort samarbetsprojekt mellan forskare och företag i och t.ex. , , och . har bland annat en utlysning genomförts inom ramen för programmet Internationell samverkan för miljöinnovationer tillsammans med och kinesiska och en gemensam utlysning med och i . Den nationella innovationsstrategin beslutades . att implementera strategin var 2013. Innovationsstrategin handlar om att på bredden utveckla förutsättningarna för innovation och inbegriper därför insatser inom ett flertal politikområden. En åtgärd har varit att förbereda uppföljningen av strategin, som baseras på två rapporter från respektive Tillväxtanalys. Den rapport som sammanställt beskriver policyutvecklingen inom innovationsstrategins sex delområden, och konstaterar att det hos de närmast involverade myndigheterna finns aktiviteter till stöd för en fortsatt utveckling av innovationskraften. Tillväxtanalys rapport väljer ut ett antal indikatorer för att möjliggöra en jämförelse av det svenska innovationsklimatets utveckling med utvecklingen internationellt. Då det tar tid att uppdatera statistiken som indikatorerna bygger på beskriver den här rapporten inte direkta resultat av innovationsstrategin, men den ger en möjlighet att följa utvecklingen. Bland områden med utvecklingspotential nämns exempelvis fallande studieresultat, svag handelsutveckling och att de offentliga e-tjänsterna inte alltid motsvarar medborgarnas krav. Bland svenska styrkeområden nämns innovationshöjden i nya varor och tjänster, hög digitalisering av offentlig sektor och att vi har ett diversifierat näringsliv med nära samarbete mellan tjänsteföretag och tillverkningsindustri. Strategiska kompetensmedel vid forskningsinstituten Industriforskningsinstituten under ska vara internationellt konkurrenskraftiga och verka för hållbar tillväxt i genom att stärka näringslivets konkurrenskraft och förnyelse. uppgick de direkta intäkterna från näringslivsuppdrag till nästan . Utöver dessa direkta intäkter uppskattas näringslivet bidra med en lika stor summa ”in kind”. I praktiken är uppväxlingen betydligt större om man ser till de nya produkter, 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 processer, tjänster, affärsmodeller och industriell nytta som är ett resultat av verksamheten. Instituten har använt av den statliga finansieringen för särskilda satsningar till stöd för små och medelstora företag. deltog t.ex. tillsammans med små och medelstora företag i 25 projekt inom ramen för program Forska och Väx och i 47 EU-projekt. Sammantaget stod små och medelstora företag för av institutens näringslivsintäkter. Instituten fortsätter att växa och uppgick det totala antalet anställda till 2 321 personer, varav 801 kvinnor och 1 520 män. Staten finansierade med totalt i strategiska kompetensmedel 2013 (anslag 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel m.m.). Av dessa medel öronmärktes för etablering av ett nytt processutveckling och katalys i , SP Process Development (SPPD). SPPD utvecklas positivt och verksamheten hade 39 anställda . SPPD deltar i ett flertal forsknings- och innovationsansökningar (nationellt och inom EU) och har fått anslag godkända från Formas och . SPPD har totalt godkända ansökningar på vilka fördelas över de kommande fyra åren. har SPPD säkrat i näringslivsintäkter. ökade institutens totala omsättning , motsvarande , till totalt . Ökningen sker inom samtliga intäktsslag. utgörs av internationella intäkter. Intäkterna från offentliga forskningsfinansiärer ökade . En anledning till detta är bland annat att instituten varit mycket framgångsrika i ansökningsomgångarna till det nya programmet för strategiska innovationsområden som tillsammans med Formas startat . Av de i den första omgången beviljade fem projekten koordinerar institut i Rise-gruppen två och deltar aktivt i övriga tre. Instituten har även varit framgångsrika i satsning på utmaningsdriven innovation. har instituten beviljats initieringsstöd för 18 initiativ av de 57 projekt som beviljades. De medel avsätts på statsbudgeten för bidrag i form av strategiska 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kompetensmedel uppgick till av totala omsättning. Totalt omsatte EU-projekt hos , vilket är av omsättningen. Dessa medel är fördelade på 190 projekt varav 22 koordineras av institut i kompetensmedlen för att medfinansiera EU- projekt. Utöver projekt i sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och innovation (CIP), varav 17 koordineras av . publicerat cirka 650 granskade artiklar i tekniska och vetenskapliga tidskrifter samt vid konferenser. () förvärvade . Sammanslagningen innebär att har fått ett tydligare och mer omfattande uppdrag att stödja företag i tidiga skeden med hög tillväxtpotential. har bidragit till att 717 (621) innovativa idéer har kommersialiserats, en ökning jämfört med . ökade antalet kunder som tog del av innovationsrådgivning och uppgick till 5 800, vilket motsvarar drygt en fjärdedel av all rådgivning som erbjöds av . finansiering till innovationsprojekt uppgick till fördelade på till s.k. innovationslån och i förstudiemedel, t.ex. för utvärdering av en idés kommersialiseringspotential. Inom ramen för de särskilda insatserna för kvinnors företagande har innovationsfinansiering, på motsvarande sätt , förstärkts med . Andelen kvinnor som har fått del av innovationsfinansiering uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . har även fungerat som distributionskanal för andra aktörer som främjar innovation, exempelvis förmedlar innovationscheckar och immaterialcheckar från respektive PRV. har ansvarat för det statliga inkubatorprogrammet. ingick 42 inkubatorer i programmet. Dessa utvärderade cirka 4 000 företag och idéer för att slutligen anta 291. /14 fanns 452 företag och 94 projekt i inkubatorerna. Antalet anställda i företag som sitter i eller har suttit i inkubatorer 5 200 personer. Inom ramen för programmet lämnar resultatbaserad driftsfinansiering. uppgick denna till fördelat på 25 inkubatorer. Resultat från såddkapitalverksamhet redovisas under rubriken , avsnitt 3.5.2. PRV är en avgiftsfinansierad myndighet vars ekonomiska mål för verksamheten är full kostnadstäckning. Antalet nationella patentansökningar ökade medan antalet inkomna nationella varumärkesansökningar minskade . Antalet nationella ansökningar inom områdena uppgick till 2 495 (patent) respektive 8 780 (varumärken). Tillsammans med fortsatte PRV att genomföra insatser som stärker små och medelstora företags förmåga till Kompetensutvecklingen har skett dels genom seminarier runt om landet, men också genom en skräddarsydd utbildning för innovationsrådgivare. är en avgiftsfinansierad myndighet vars ekonomiska mål för verksamheten är full kostnadstäckning. auktoriserades elva ombud av nämnden och i två fall har beslutat om att upphäva auktorisation. Vidare auktoriserades ett ombud av Kammarrätten efter överklagande av beslut om nekande av auktorisation av . Vid bildandet av patentombudsregistret 2010 uppskattades att registret skulle omfatta cirka 500 ombud och vid utgången av 2012 var 397 patentombud