prop · H2031d4 · 2014-10-23 00:00:00 — Det faktum att SPV lever upp till sina serviceåtaganden och att pensionsinformationen har utvecklats visar på att servicen till de olika målgrupperna har förbättrats. SPV lever upp till avkastningskravet avseende verksamhetsområdet på uppdrag. Målsättningen för verksamhetsområdet statliga pensionsuppdrag är att underlätta myn- digheternas administrativa processer i samband med tjänstepensioneringen. SPV lever upp till detta mål då anslutningsgraden till tjänsten Enklare pensionshantering har ökat. Avseende försäkringsmodellen har SPV levt upp till sitt mål att hålla premierna stabila samt att öka konsolideringsgraden. Regeringen bedömer att SPV tar sitt arbetsgivarpolitiska ansvar. SPV arbetar aktivt med sin strategiska kompetensförsörjning och för att vara en attraktiv arbetsgivare. SPV arbetar vidare systematiskt med sin verksamhetsutveckling på flertalet sätt, vilket leder till effektiviseringar och ökad förvaltnings- nytta. Nämndmyndigheterna inom området fyller viktiga funktioner att upprätthålla allmänhetens förtroende för statlig förvaltning och säkerställa en korrekt handläggning av de enskilda ärendena. Regeringen bedömer att nämnd- myndigheterna fungerar väl och bedriver en effektiv verksamhet. Regeringens mål för staten som arbetsgivare är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. Genom den arbetsgivar- politiska delegeringen har myndigheterna en betydande frihet att själva utforma sin organisation och kompetensförsörjning. De av regeringen angivna delmålen för de statliga arbetsgivarna kvarstår. Uppföljningen av löneskillnaden mellan kvinnor och män kommer att utvecklas. Enskilda myndigheter avses att få i uppdrag att redovisa hur de arbetar med att få fler kvinnor på ledande befattningar. En samlad uppföljning kommer att göras av sammansättningen av respektive myndighets ledningsgrupp. Det är angeläget att de statliga arbetsgivarna arbetar strategiskt med sin kompetensförsörj- ning. De statliga arbetsgivarnas arbete för att fortsätta att utveckla formerna för att marknads- föra staten som en attraktiv arbetsgivare är centralt. En fortsatt utökad samverkan mellan myndigheter bör också kunna främja kompe- tensförsörjningen och vara positiv för både den enskilda myndigheten som för staten totalt. Avtalet som möjliggör att ge universitets- och högskolestuderande arbete i statliga verksam- heter parallellt med studierna kan både ge de studerande en möjlighet att prova på att arbeta i en statlig verksamhet som myndig- heterna tillförs aktuell kompetens. Praktikantprogrammet i statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning är en prioriterad fråga som regeringen fortsatt följer utvecklingen av. Det är härvid av intresse i vilken mån myndigheterna använder möjligheten att tillämpa det särskilda villkorsavtalet (, se avsnitt 5.3.2). Att de statliga arbetsgivarna kan erbjuda attraktiva arbetsplatser omfattar många olika perspektiv. Det kan röra såväl den fysiska arbetsmiljön som delaktighet och möjlighet till utveckling. Det är angeläget att myndigheterna arbetar aktivt med arbetsmiljöfrågor. Sjuk- frånvaron och antalet nybeviljade sjukpensioner har ökat , om än från låga nivåer. Ökningen har skett bland kvinnorna vars sjuk- frånvaro nu är mer än dubbelt så hög som männens. I arbetet med att verka för en god arbetsmiljö är det viktigt att uppmärksamma sjukfrånvaron. En god arbetsmiljö är viktig både för medarbetarnas hälsa och utveckling och för verksamhetens långsiktiga effektivitet. Den publicerade Arbetsmiljörapporten bör härvid kunna vara ett underlag för myndig- heternas arbetsmiljöarbete. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.17 Anslagsutveckling 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statliga arbetsgivarfrågor som utfört åt regeringen eller och som inte ingår i uppgifter som medlemsorganisation samt för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området. Anslaget får även användas för förvaltnings- utgifter avseende , Offentliga sektorns särskilda nämnd och Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd. Tabell 5.18 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 5.5.21:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 5.19 Anslagsutveckling 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statliga tjänstepensionsförmåner, avgångsförmåner, grupplivförmåner och personskadeersättningar samt liknande förmåner som följer av anställ- ningar med statliga villkor. Därtill får anslaget användas för utgifter för räntor avseende sådana förmåner. Vidare får anslaget användas för utgifter för löneskatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster respektive enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader samt för premieskatt enligt lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring m.m. Anslaget får även an- vändas för löneavgifter enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980). Anslaget får dessutom användas för förvalt- ningsutgifter vid för biträde vid handläggningen av pensionsärenden avseende lärare m.fl. som överförts från statligt reglerade anställningar genom beslut om kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. Följande förordningar reglerar utbetalningar från anslaget: –förordningen (1991:704) om fastställande av särskild löneskatt på statens pensions- kostnader, –förordningen (2002:869) om utbetalning av statliga tjänstepensions- och gruppliv- förmåner och –förordningen (SAVFS 1990:3 A 1) om ut- betalning av personskadeersättning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) som de s.k. självförsäkrarna, dvs. de myndigheter m.fl. som skuldför sina pensionsåtaganden i respektive balansräkning, ska betala till SPV. uppgick dessa till . Tabell 5.21 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget belastas med utbetalningar av statliga tjänstepensionsförmåner, premiebefrielseförmå- ner, grupplivförmåner, personskadeersättningar samt räntor och skatter på dessa förmåner. Basen utgörs till stor del av utbetalningar hänförliga till redan beviljade förmåner. I posten Övriga makroekonomiska förutsätt- ningar ingår bl.a. effekten av att vissa förmåner som belastar anslaget indexeras med prisbasbeloppets förändring. I posten Volymer avspeglas antalet förmåner som nybeviljas och storleken på dessa förmåner. I posten Övrigt ingår en teknisk justering till följd av att anslaget tillfördes medel för en ofinansierad ränte- utgift som uppstod . ingår en kompensation för en ofinansierad utgift avseende kostnadsbidrag för kommunaliserad verksamhet som belastar anslaget . Regeringen föreslår att 12 anvisas under anslaget 1:5 Statliga tjänste- pensioner m.m. . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till 12 299 000 000 kro- nor, 12 respektive 13 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i Riksgälds- kontoret som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen. Skälen för regeringens förslag: SPV får bedriva uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen där mycket stora penningflöden hanteras. SPV hanterar även flödet för Individuell ålderspension (IÅP) och Kåpan. Enbart det senare flödet omsätter och faktureras med väldigt för betalning. Skulle t.ex. betalningen för de två största fakturorna utebli en månad motsvarar det ett belopp och en räntekontobelastning på . Regeringen anser att ett rörelsekapital i form av en övrig kredit i bör finnas även 2015. För att minimera risken för övertrassering av likvida medel föreslås att krediten avseende förmedling av avgiftsbestämda pensioner (IÅP 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och Kåpan) även 2015 uppgår till , dvs. samma nivå som . Krediten för att tillgodose likviditetsbehov i samband med pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning föreslås fortsatt uppgå till , vilket motsvarar nivå. utnyttjades av krediten som uppgick till och som är avsedd för avgiftsbestämda pensioner, medan krediten som uppgick till och som är avsedd för pensionsutbetalningar utnyttjades marginellt, se vidare tabell 5.22. Tabell 5.22 Beviljad respektive utnyttjad övrig kredit av SPV 2011–2013 1 SPV utnyttjade en krona av krediten. Regeringen bör bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose SPV:s behov av likviditet i samband med pensions- hanteringen, dvs. avseende pensionsutbetal- ningar för uppdragsgivares räkning samt för IÅP och Kåpan. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området offentlig upphandling omfattar följande lagar: –lagen (2007:1091) om offentlig upphandling (), –lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (LUF), –lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (LUFS), –lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV), –lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, –lagen (2010:536) om valfrihet hos Arbetsförmedlingen, samt –lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering. Området omfattar vidare ett statligt upphandlingsstöd, elektronisk upphandling, tillsyn, rättsmedel m.m. () är tillsynsmyndighet för frågor om offentlig upphandling och frågor som omfattas av LOV samt övriga valfrihetslagar. Myndigheten ansvarar för ett metod- och kompetensstöd för innovationsupphandling. KKV tillhanda- håller ett nationellt upphandlingsstöd och ansvarar för att utveckla den elektroniska upphandlingen. ansvarar KKV för att utveckla och förvalta systemet för en hållbar offentlig upphandling, vilket huvudsakligen innefattar upphandlingskriterier för att beakta miljöhänsyn och uppgifter relaterade till dessa, t.ex. ansvaret för . KKV ansvarar för en nationell databas för annonsering () inom områden där LOV, lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och lagen om valfrihetsystem hos Arbetsförmedlingen är tillämpliga. kan upphandlande myndigheter uppdra åt att administrera valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering och signering. Nämnden har upprättat en nationell webbplats för annonsering av valfrihetssystem. Se vidare utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 4. är s.k. Peppol- myndighet och ansvarig myndighet i för arbetet inom (Open Peppol). Se vidare under rubriken nedan Den offentliga upphandlingen ska vara effektiv, rättssäker och ta tillvara konkurrensen på marknaden som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas. På så sätt bidrar den offentliga upphandlingen till en väl fungerande samhällsservice till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling som skattemedlen används på bästa sätt. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En mängd olika faktorer påverkar utvecklingen inom offentlig upphandling. Effekterna av lagstiftning och andra åtgärder inom offentlig upphandling är svåra att mäta och avgränsa från effekterna av andra offentliga insatser. Vidare är statistiken om offentlig upphandling bristfällig. Att följa upp utvecklingen inom området med hjälp av indikatorer är därför inte möjligt. har i betänkandet Goda affärer – en strategi för hållbar offentlig upphandling (SOU 2013:12) lämnat förslag som syftar till att förbättra den nationella upphandlingsstatistiken, inklusive statistikinsamlingen. Utredningens förslag bereds i och utgör ett första steg i arbetet med att utveckla indikatorer för den offentliga upphandlingen. Upphandlingsstödet vid Kammarkollegiet hade fram till i uppgift att bl.a. utveckla och förvalta ett upphandlingsstöd samt bidra till att hela inköpsprocessen kan genomföras elektroniskt. Kammarkollegiet skulle även bidra till att stärka upphandlingens strategiska betydelse för den offentliga verksamheten, förebygga korruption och jäv, uppnå målen för långsiktigt hållbar utveckling samt uppmuntra innovationsupphandling. startade Kammarkollegiet projektet som syftade till att öka medvetenheten hos strategiska beslutsfattare och verksamhetsföreträdare om de vinster som kan göras genom en mer ändamålsenlig organisation och en mer målorienterad upphandlingsprocess. Projektet inleddes med en enkät till målgruppen och avslutades med ett seminarium som vände sig till beslutsfattare inom stat, kommun och landsting. Myndigheten har därutöver arrangerat ytterligare två konferenser och medverkat vid ett dussintal konferenser om upphandlings- relaterade ämnen. Kammarkollegiet har även haft fyra specifika uppdrag för vilka myndigheten fått särskilda medel. Uppdragen har avsett att framställa vägledningar för och genomföra utbildningar om upphandling inom vård och omsorg om äldre samt utveckla och driva den nationella databasen för annonsering av valfrihetssystem (). Därtill har myndigheten haft i uppdrag att översätta och utveckla information om den svenska upphandlings- marknaden på olika språk i syfte att främja tillväxt och underlätta för fler små och medelstora företag som drivs av utrikes födda att delta i offentlig upphandling. Kammarkollegiet har även på eget initiativ tagit fram en vägledning som beskriver när köp mellan exempelvis upphandlande myndigheter och deras företag kan anses undantagna från upphandlings- lagstiftningen. Kammarkollegiet har i samarbete med Företagarna och genomfört leverantörsträffar riktade särskilt mot mindre företag. Den upphandlingsstödjande verksamheten har varit föremål för översyn i syfte att minska splittringen av stödet. Upphandlingsstöds- utredningen (SOU 2012:32) föreslog att en ny myndighet skulle bildas för att tillgodose behovet av ett bra stöd till aktörerna på upp- handlingsområdet. underströk i slutbetänkandet vikten av en minskad splittring och att stöd och vägledning om upphandlingsprocessens samtliga delar borde koncentreras och förbättras (SOU 2013:12). Båda utredningarnas betänkanden har remissbehandlats. Den förra regeringen gjorde mot denna bakgrund i budgetpropositionen bedömningen att stöd, information och vägledning om offentlig upphandling, inklusive innovationsupphandling, miljöhänsyn och sociala hänsyn, behövde koncentreras, förbättras och förstärkas. Därför aviserade regeringen att i KKV samla den statliga stöd- och informationsverksamheten om offentlig upphandling, inklusive innovationsupphandling samt miljökrav och sociala krav. Regeringen ansåg att KKV var den bäst lämpade myndigheten att få detta ansvar. Skälen som anfördes var att KKV som ansvarig för tillsynen av offentlig upphandling har en väl fungerande verksamhet, en bred kompetens om upphandlingsregelverket och rättspraxis. Den förra regeringen ansåg att koncentrationen av resurser till KKV skulle inriktas på kompetenshöjande insatser inom främst följande tre områden. Regelverk och rättspraxis; hur en effektiv upphandling bör genomföras, i synnerhet vikten av kontinuerlig uppföljning; och hur man bäst utvärderar leverantörens prestation inför nästa upphandling. har stöd- och informations- verksamheten om offentlig upphandling samlats i KKV. överfördes uppgift och anslag för att tillhandahålla metod- och kompetensstöd för innovationsupphandling till KKV. Kammarkollegiets uppgift att utveckla och förvalta ett upphandlingsstöd samt bidra till att hela inköpsprocessen kan genomföras elektroniskt och att delta i standardiseringen av processen, liksom uppgiften att utveckla och sprida hjälpmedel, inordnades i KKV. inordnades i KKV de uppgifter som Aktiebolaget () hade rörande förvaltning och utveckling av system för en hållbar offentlig och i övrigt professionell upphandling, vilket huvudsakligen innefattade upphandlingskriterier och uppgifter relaterat till dessa. har likviderats efter ett beslut vid bolagets stämma . Statskontoret har på regeringens uppdrag (dnr S2013/6820/RU) genomfört en förstudie om förutsättningarna för ett fördjupat eller breddat samarbete mellan de nordiska länderna inom miljömässigt och socialt ansvarsfull offentlig upphandling. Statskontoret har identifierat följande samarbetsområden: utveckling av metoder och vägledning för beräkning av livscykelkostnader, utveckling av sociala kriterier samt metoder för uppföljning av miljökrav och sociala krav. Statskontoret föreslår att de nordiska länderna skapar en nordisk workshop för att utveckla upphandlingsstödet inom socialt och miljömässigt ansvarstagande i offentlig upphandling. De nordiska länderna föreslås prioritera arbetet med att utveckla en gemensam nordisk uppföljningsportal som baseras på det webbaserade verktyget . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Effektivare upphandling i statlig regi uppmärksammar i sitt slutbetänkande (SOU 2013:12) den offentliga upphandlingens effektiviseringspotential. Ett exempel är att det förekommer att upphandlande myndigheter sköter sin upphandling utan någon egentlig strategi vilket regelmässigt leder till dyrare inköp och lägre kvalitet. Vidare påtalas att inköpssamverkan inte alltid är lämplig, men att professionell och genomtänkt inköpssamverkan i regel leder till bättre inköpsvillkor, minskade transaktionskostnader och stärkt upphandlings- kompetens. Vidare framhålls värdet av en genomtänkt uppföljning och utvärdering av upphandlingskontrakten. För att påbörja arbetet med en effektivare statlig inköpsverksamhet genomfördes på regeringens uppdrag en studie av länsstyrelsernas inköp, vilka omfattar . Studien (dnr S2013/7949/RU) visar att en bättre samordning och tydligare styrning av inköpsverksamheten skulle kunna medföra en effektivisering av länsstyrelsernas inköp och upphandling. Tillsynen över den offentliga upphandlingen () har fokuserat på otillåtna direktupphandlingar och lagt särskild vikt vid talan om upphandlings- skadeavgift. lämnade KKV totalt 23 ansökningar om upphandlingsskadeavgift till förvaltningsrätt, varav 19 fakultativa (dvs. mål där KKV får ansöka om att avgift ska betalas) och fyra obligatoriska ansökningar. Med obligatoriska avses ansökningar som följer att en förvaltningsdomstol fastställt att ett avtal ska bestå trots att det slutits i strid med bestämmelserna om avtalsspärr alternativt att avtalet ska bestå av tvingande hänsyn till ett allmänintresse. Av de 23 ansökningarna avsåg tio statliga myndigheter eller företag och 13 ansökningar avsåg kommuner, landsting eller kommunala företag. Åtta av ansökningarna hann prövas av förvaltningsdomstol och i samtliga fall bifölls KKV:s talan. Därtill avgjordes ytterligare nio mål beträffande ansökningar som lämnats in . Av dessa nio avgjordes två med bifall till KKV:s talan i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 förvaltningsrätten, ytterligare två avskrevs i kammarrätt efter att KKV återkallat ansökan och fyra avslogs av kammarrätt. KKV ansökte om prövningstillstånd i Högsta förvaltnings- domstolen rörande samtliga avslagsbeslut men fick inte prövningstillstånd i tre och i det fjärde avslog verkets ansökan. KKV har i en skrivelse till regeringen betonat att erfarenheterna av reglerna kring upphandlingsskadeavgift överlag är positiva (dnr S2012/4772/RU). KKV framhåller framförallt att reglerna har medfört en ökad respekt för regelverket hos personer som har möjlighet att göra inköp för myndigheternas räkning. Skrivelsen innehåller också ett antal förslag på åtgärder som syftar till en enklare och mer effektiv tillämpning av bestämmelserna om upphandlingsskadeavgift. Förslagen bereds inom . KKV behandlade och avslutade ett drygt åttiotal övriga tillsynsärenden. En rapport, Rapport 2013:5 Överprövningar av offentliga upphandlingar, presenterades som behandlar överprövningar av offentliga upphandlingar som dels innehåller statistik om överprövningar rörande 2012, dels förslag som verket menar kan minska negativa effekter som överprövningar kan leda till. Enligt rapporten blev av alla annonserade upphandlingar föremål för överprövning . I en tredjedel av målen fick leverantörerna helt eller delvis bifall till sin talan. Handläggningstiderna varierar enligt rapporten stort mellan olika domstolar. Kännedom om att det är KKV som utövar tillsyn över upphandlingslagstiftningen är fortfarande relativt låg. Lägst kännedom finns hos mindre företag. Förtroendet för verket har dock totalt sett ökat och mer än hälften av respondenterna gav ett positivt helhetsomdöme om hur deras ärende hanterats. KKV ansvarar även för tillsynen över valfrihetslagstiftningen. har verket avslutat tre tillsynsärenden. KKV har också presenterat resultatet av regeringsuppdraget om uppföljning av vårdvalssystem i primärvården och den specialiserade öppenvården. Kommunernas valfrihetssystem rörande hemtjänst har också utvärderats och presenterades i en särskild rapport, Rapport 2013:1. Regeringen beslutade om en översyn av rättsmedlen i upphandlings- lagstiftningen (dir. 2013:105 och 2014:63), se vidare nedan. KKV presenterade en rapport om osund konkurrens i offentlig upphandling (Rapport 2013:6). I rapporten redovisar verket sin undersökning av de tillämpningssvårigheter som upphandlande myndigheter ställs inför när leverantörer använder olika former av lagöverträdelser som konkurrensmedel. De lagöverträdelser som KKV belyser är framförallt svart arbetskraft, korruption och anbudskarteller. gavs en särskild utredare i upp- drag att undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet, (dir. 2014:40). Utredaren ska brett undersöka möjligheterna att underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sina verksamheter och bl.a. lämna förslag om hur organisationernas möjligheter att delta i offentlig upphandling kan förbättras. har ett forskningsprojekt inom offentlig upphandling beviljats medel som rör en studie med fokus på upphandling, marknad och markexploatering. Den publicerade rapporten av IT – inlåsningseffekter och möjligheter belyser problem vid upphandling av IT-system. Kammarkollegiets arbete med elektronisk upphandling har Kammarkollegiet fortsatt att fokusera på standarder. Kammarkollegiet har aktivt medverkat i standardiseringsarbetet, på europeisk nivå genom arbetsgruppen BII inom , European Committe for Standardisation, och på nationell nivå genom standardiserings- grupperingen , . Arbetet har framförallt handlat om att ta fram standarder för elektroniska kataloger, dvs. pris- och produktlistor som ska användas både under upphandlingsprocessen och under beställnings- processen. I det europeiska standardiseringsarbetet deltar myndigheten vidare i arbetsgruppen för eTendering som omfattar standarder främst för förfrågningsunderlag och anbud, samt i viss mån arbetsgruppen för eCatalogues där e-katalogerna för upphandlingsprocessen behandlas. För att driva på arbetet med e-kataloger bedrev SFTI parallellt ett nationellt arbete med projektledare från Kammarkollegiet. Därutöver har Kammarkollegiet tillsammans med () deltagit i ett EU-projekt inom (e- ) främst med fokus på e-kataloger under e- upphandlingsprocessen. har Kammarkollegiet tagit fram en vägledning om it-säkerhet i system för elektronisk upphandling med syfte att förklara de komplexa frågeställningarna kring säkerhetsfunktionerna även för en målgrupp med begränsade förkunskaper i frågor om it- säkerhet.