prop · H103191 · 2014-03-14 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:191 Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ett nytt mål för alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan : Alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över Målet ska ersätta de nuvarande målen för Ungdomspolitiken föreslås vara sektorsövergripande. De fem huvudområdena för analys, samordning och redovisning av politiken som finns ska inte längre gälla. regeringen också sin bedömning att alla insatser som berör ungdomar bör ha ett ungdomsperspektiv. Genomförandet, samordningen och upp- följningen av ungdomspolitiken bör utvecklas. Dessutom presenteras ett ungdomspolitiskt handlingsprogram för perioden –2017 med insatser inom tre prioriterade områden – ungdomars inflytande, egen försörjning och psykiska hälsa. Slutligen föreslås ändringar i skollagen. Det så kallade informa- tionsansvaret för icke skolpliktiga ungdomar förtydligas och benämns istället aktivitetsansvar för ungdomar. Ansvaret innebär att kommunerna har i uppgift att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga individuella Åtgärderna ska i första hand motivera till utbildning. Kommunerna får i uppgift att föra ett register över de ungdomar som omfattas av ansvaret och att dokumentera sina insatser på lämpligt sätt. Huvudmän för gymnasieskolor och gymnasiesärskolor ska meddela hemkommunen om en elev utan giltigt skäl är frånvarande i Ändringarna föreslås träda i kraft . 2013/14:191 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. 3 Ärendet ............................................................och dess beredning 4 Det behövs ...................................................en ny ungdomspolitik Vilka är ungdomar? Behovet av nytt mål och tydligare metoder 5 Nytt mål .............för alla statliga beslut och insatser för ungdomar Alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över Statliga beslut och insatser bör ha ett 6 Ungdomspolitikens ........................omfattning och genomförande En sektorsövergripande politik för att främja goda levnadsvillkor, makt och inflytande Insatser inom ungdomspolitiken riktade specifikt Förbättrad samordning av ungdomspolitiken Ansvar och uppdrag för Myndigheten för ungdoms - Myndigheten för ungdoms- och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors ansvar för vissa Uppföljning och analys av ungdomars levnadsvillkor, attityder och värderingar Samarbete med kommuner och landsting Det civila samhällets organisationer bör Ungdomspolitiskt ...........................handlingsprogram –2017 Pågående insatser för att främja ungdomars Nya insatser för att främja ungdomars inflytande Stärka kunskapen om barn- och ungdomsperspektiv och dialog med barn En mer strategisk roll för 7.3.4Stödmaterial för lärare om politisk information i skolan........................................ 7.3.5Projektstöd för att öka valdeltagandet i de nationella valen och i valet till 7.3.6Utredning om demokratisk delaktighet och inflytande med fokus på bland annat Stöd till kommuner och landsting som arbetar på innovativa sätt för att stärka ungas inflytande i den lokala demokratin ....... Stöd till unga politiker .................................... Medborgarförslag från unga ........................... 7.3.10Informationsmaterial till huvudmän och skolor om förutsättningarna för att öppna skolans lokaler för föreningar ......................... Stärka ungas demokratiska värderingar .......... 7.3.12Stöd till organisationer inom det civila samhället för verksamhet som stärker ungas demokratiska värderingar ..................... 7.3.13Förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper och stöd 7.3.14Främja ungas deltagande i internationellt En utvecklad strukturerad dialog med unga i EU........................................................ Ungdomars egen försörjning ........................................... Pågående insatser för ungdomars egen försörjning ......... Nya insatser för ungdomars egen försörjning.................. Vidare utveckling av insatser för unga som varken arbetar eller studerar.................... Uppföljning av etableringsprocessen för ungdomar som inte har påbörjat eller har avbrutit en gymnasieutbildning ...................... Ungdomar inkluderas i målgruppen för Ungdomar som deltar i EU:s utbildning och arbete inom ramen för EU- Ungdomars psykiska hälsa .............................................. Pågående insatser för ungas psykiska hälsa................... Nya insatser för ungas psykiska hälsa ........................... Kartläggning av ungdomars upplevda 7.9.2Jämställdhetssatsning med fokus på unga kvinnors och unga mäns psykiska hälsa Förlängning av uppdraget för och barnäktenskap liksom mot hedersrelaterat våld och förtryck ................... Förstärkt information för unga som riskerar att utstättas för tvångsäktenskap Dialog med trossamfunden om hur tvångsäktenskap och barnäktenskap ska Insatser för att förebygga sexuell exploatering av barn och ungdomar .............. En strategisk myndighet för unga hbt- Insatser för en öppen och inkluderande skola för unga hbt-personer ........................... Stöd för användning av den nya vägledningen för elevhälsans arbete.............. Insatser för att stärka den psykiska hälsan bland ungdomar som varken arbetar eller Övriga insatser för att genomföra ungdomspolitiken ..... Databas för uppföljning av ungdomars uppföljningen av ungdomspolitiken .............. Operationalisering av Myndigheten för Strategi för ett ungdomsperspektiv i relevanta myndigheters verksamhet .............. Strategi för att stödja utvecklingen av Plan för Myndigheten för ungdoms- och Forskningsresultat ska spridas och användas som underlag för insatser ............... Tematisk analys av ungas fritid och Lansering av den nya ungdomspolitiken ....... Ungdomar utanför gymnasieskolan .............................................. Det kommunala informationsansvaret .......................................... En skyldighet – historik................................ 9.3Hur fungerar det kommunala informationsansvaret i Ett förtydligat ansvar för kommunerna .......................... 9.5Förande av register och dokumentation av Information till hemkommunen om omfattande otillåten Gällande bestämmelser om information till hemkommunen om otillåten frånvaro Ett bättre verktyg för kommunerna Åtgärder ..................................................inom ramen för skolan 11.1Studier inom introduktionsprogram och stödåtgärder Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ................................ 13.1Konsekvenser av förslagen gällande ungdomspolitiken och det ungdomspolitiska handlingsprogrammet (avsnitt 4–7)............................... 13.2Konsekvenser av förslagen gällande informationsansvaret och rapportering av otillåten frånvaro (avsnitt 2 samt 8–12)....................................... Konsekvenser för barn och ungdomar .......... Konsekvenser för det kommunala Konsekvenser för huvudmän för Konsekvenser för jämställdheten och för möjligheten att nå de integrationspolitiska Konsekvenser för den personliga Ekonomiska konsekvenser för stat och Bilaga 1 Sammanfattning av remisspromemorian En ny Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna ................................... Bilaga 3 Sammanfattning av betänkandet Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun (SOU 2013:13).................................................... Bilaga 5 Förteckning över remissinstanserna ................................... 2013/14:191 Bilaga 7 Lagrådets yttrande............................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen 2010:800, dels godkänner 2.vad regeringen föreslår om att de nuvarande målen för den nationella ungdomspolitiken inte längre ska gälla och om ett nytt mål för alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar (avsnitt 5.1), 3.vad regeringen föreslår om att ungdomspolitiken ska vara sektorsövergripande och behandla frågor om ungdomars villkor inom områden som utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid (avsnitt 6.1), 4.att de fem huvudområdena för analys, samordning och redovisning som finns inom ungdomspolitiken inte längre ska gälla (avsnitt 6.5). När en elev börjar eller slutar vid en gymnasieskola med en annan huvudman än hemkommunen, ska huvudmannen meddela detta till hemkommunen.Detsamma gäller om en elev som inte fyllt utan giltigt skäl är frånvarande i betydande utsträckning. Denna skyldighet påverkar inte huvudmannens ansvar för att ge stöd eller särskilt stöd till elever. Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att 15 kap. 15 §, 18 kap. 15 § och 29 kap. 1 och 9 §§ samt rubriken närmast före 29 kap. 9 § skollagen (2010:800) ska ha följande lydelse. 15 § När en elev börjar eller slutar vid en gymnasieskola med annan huvudman än hemkommunen, ska huvudmannen meddela detta till hemkommunen. När en elev börjar eller slutar vid en gymnasiesärskola med en annan huvudman än hemkommunen, ska huvudmannen meddela detta till hemkommunen. Detsamma gäller om en elev som inte fyllt utan giltigt skäl är frånvarande i betydande utsträckning. Denna skyldighet påverkar inte huvudmannens ansvar för att ge stöd eller särskilt stöd till elever. 1 Senaste lydelse 2012:109. I detta kapitel finns bestämmelser om –bosättning (2–5 §§), –hemkommun och hemlandsting (6 §), –utlandssvenska elever (7 §), –personer med begåvningsmässig funktionsnedsättning (8 §), –information om icke skolpliktiga ungdomar (9 §), –handläggning (10 och 11 §§), –talerätt (12 §), –samverkan och anmälan till socialnämnden (13 §), –tystnadsplikt (14 §), –riksinternatskolor (15 och 16 –International Baccalaureate (17 §), –överlämnande av betygshandlingar (18 §), –informationsskyldighet (19 §), –övriga bemyndiganden (20–29 I detta kapitel finns bestämmelser om –bosättning (2–5 §§), –hemkommun och hemlandsting (6 §), –utlandssvenska elever (7 §), –personer med begåvningsmässig funktionsnedsättning (8 §), –kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar (9 §), –handläggning (10 och 11 §§), –talerätt (12 §), –samverkan och anmälan till socialnämnden (13 §), –tystnadsplikt (14 §), –riksinternatskolor (15 och 16 –International Baccalaureate (17 §), –överlämnande av betygshandlingar (18 §), –informationsskyldighet (19 §), –övriga bemyndiganden (20–29 Information om icke skolpliktiga En hemkommun ska löpande hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder. Kommunens skyldighet enligt första stycket omfattar inte de ungdomar som genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola, nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning. En hemkommun ska löpande hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen är sysselsatta som har fullgjort sin skolplikt men inte har fyllt och inte genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning (aktivitetsansvar). Hemkommunen har inom ramen för ansvaret uppgiften att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga individuella åtgärder. Åtgärderna ska i första hand syfta till att motivera den enskilde att påbörja eller återuppta en utbildning. Kommunen ska dokumentera sina insatser på lämpligt sätt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att kommunen ska kunna genomföra sin skyldighet enligt första stycket. Kommunen ska föra ett register över de ungdomar som omfattas av ansvaret enligt första stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den dokumentation och den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt andra och tredje styckena. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Kommunernas ansvar enligt 29 kap. 9 § gäller inte ungdomar som genomför eller har fullföljt utbildning på ett specialutformat program i gymnasiesärskola, som har påbörjats före . 3 Ärendet och dess beredning Den nuvarande ungdomspolitiken lades fast genom propositionen Makt att bestämma – rätt till välfärd (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU2, rskr. 2004/05:94), med vissa förtydliganden i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:KrU1, rskr. 2007/08:58) och i regeringens strategi för ungdomspolitiken (skr. 2009/10:53). I budgetpropositionen angav regeringen att en ny ungdomspolitisk proposition skulle presenteras under inledningen av 2014 och medel avsattes också för att möjliggöra insatser i ett ungdomspolitiskt handlingsprogram och för insatser kopplade till ett förtydligande av det kommunala informationsansvaret. har antagit propositionen (prop. 2013/14:1 utgiftsområdena 16, 17 och 25, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104, bet. 2013/14:KrU1, rskr. 2013/14:114 och bet. 2013/14:FiU3, rskr. 2013/14:69). Till grund för denna proposition ligger ett stort antal rapporter om ungas levnadsvillkor från bl.a. , exempelvis den årliga sammanställningen av ett åttiotal indikatorer för att följa ungas levnadsvillkor (de s.k. Ung idag-rapporterna) och de årliga tematiska analyserna av ett prioriterat område (de s.k. Fokusrapporterna) samt utvärderingar och uppföljningar av ungdomspolitiken. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att genomföra en myndighetsanalys av . genom rapporten av (2010:10). Statskontoret fick av regeringen även i uppdrag att utvärdera uppföljningssystemet för den nationella ungdomspolitiken. Uppdraget redovisades genom rapporten effektivare uppföljnings- system för den nationella ungdomspolitiken (2010:25). gav regeringen i uppdrag att särskilt analysera hur uppföljningssystemet för ungdomspolitiken kan Uppdraget redovisades genom rapporten av ungas levnadsvillkor – Förslag till utveckling (2012). bjöd , inför arbetet med denna proposition, in ett antal aktörer att identifiera utmaningar för ungdomar De resulterade i rapporterna Utvecklingen av ungas levnadsvillkor och framtida utmaningar för ungdomspolitiken (, 2012), Makt, välfärd och självständighet (för Ungdomsorganisationer, 2012) och Ungdoms- politiska utmaningar och roll (Kommuner och Landsting, 2013). arrangerade också en dialogturné med möten i fem kommuner (, , , och ) för att tillsammans med ungdomar diskutera och identifiera Minnesanteckningar från mötena finns tillgängliga i (U2012/2417/UC). ministern har också i diskuterat mål, inriktning och prioriterade utmaningar för ungdomspolitiken. Promemorian En ny ungdomspolitik (U2013/4442/UC) – motsvarande avsnitt 4–6 i denna proposition – som innehåller förslag till inriktningen 2013/14:191 för ungdomspolitiken utarbetades inom . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig hos (U2013/4442/UC). gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur arbetet med unga i åldern 16–som varken arbetar eller studerar kan utvecklas (dir. 2012:70 och 2013:44). Utredningen lämnade delbetänkandet Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun (SOU 2013:13). Även detta delbetänkande utgör underlag för denna proposition. En sammanfattning av betänkandets förslag finns i bilaga 3. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 4. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig hos (U2013/1189/UC). byter namn till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. I denna proposition förekommer båda namnen. Det nya namnet används i avsnitt som rör framtiden, medan det gamla namnet används när texten refererar bakåt i tiden. Där så bedöms underlätta för läsaren lämnas också en särskild upplysning om namnbytet. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. I syfte att samordna förslagen till ändring i 15 kap. 15 § och 18 kap. 15 § skollagen med lagförslagen i propositionen Tid för undervisning – lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram (prop. 2013/14:160) har ett förtydligande gjorts i dessa paragrafer i förhållande till lagförslaget i lagrådsremissen. Utöver de lagförslag som lämnades i lagrådsremissen föreslås vidare en ändring i 29 kap. 1 § skollagen som en följd av att 29 kap. 9 § skollagen och rubriken närmast före den bestämmelsen föreslås ändras. I förhållande till lagförslaget i lagrådsremissen har dessutom några redaktionella ändringar gjorts i 29 kap. 9 § skollagen. Det behövs en ny ungdomspolitik Vilka är ungdomar? Målgruppen för ungdomspolitiken är ungdomar mellan . förekommer många olika indelningar av gruppen unga personer och många olika begrepp. Barnrättspolitiken tar sin utgångspunkt i konventionen om barnets rättigheter () och målgruppen är därför barn och ungdomar upp till . statistikbyrå) definieras ungdomar som personer . Inom ungdomsdelen av EU-programmet är det möjligt för används begrepp relaterade till skolform och inte till ålder. För elever i Prop. 2013/14:191 de obligatoriska skolformerna (grundskola, sameskola, specialskola, grundsärskola) används begreppen flickor och pojkar. För elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, liksom elever i vuxenutbildning (Komvux) och i utbildning i svenska för invandrare (SFI), används begreppen kvinnor och män. Denna användning av begreppen överensstämmer bl.a. med den officiella statistiken, där ungdomar räknas till den vuxna befolkningen. I praktiken går det ingen skarp gräns i övergången från ungdom till vuxen varför den övre åldersgränsen för ungdomspolitiken vid inte utesluter att vissa insatser kan ha bredare målgrupper och att även personer som har uppnått ibland kan ta del av insatser som främst riktar sig till ungdomar. I denna proposition kommer i huvudsak följande begrepp att användas. För hela målgruppen personer används begreppet ungdomar eller unga. När könsuppdelad statistik presenteras eller diskuteras kommer ungdomar att benämnas flickor/pojkar och ungdomar att benämnas unga kvinnor/unga män. Unga kvinnor och unga män kommer också att användas för att benämna hela gruppen . Drygt 1,55 miljoner personer, av befolkning, är ungdomar mellan . Gruppen består av något fler unga män än unga kvinnor (, 2012). Ungdomar utgör således en stor del av befolkningen. Ungdomar är inte en grupp som är skild från den övriga befolkningen och ungdomsgruppen är heller inte generellt mer problemtyngd än andra åldersgrupper. De utmaningar och möjligheter en individ möter kan dock se olika ut under olika perioder i livet. Det finns vissa sociala och kulturella villkor som gruppen ungdomar trots sin heterogenitet i mångt och mycket delar. Ungdomar är generellt mer beroende av vuxna och offentlig verksamhet än äldre. I princip alla ungdomar i genomgår exempelvis och gymnasieskolan och för de allra flesta ungdomar är hemma- och boendesituationen starkt beroende av föräldrarnas situation. Gruppen ungdomar som är i arbetsför ålder är också mer känslig för ekonomiska svängningar än andra åldersgrupper, vilket generellt sett hänger samman med att ungdomar både har kortare arbetslivserfarenhet och är nya på arbetsmarknaden. Gemensamt för de allra flesta ungdomar är också att de går igenom en successiv frigörelse- och etableringsprocess där många lägger grunden för sin framtid. Ungdomar frigör sig steg för steg från beroendet av exempelvis sina föräldrar och etablerar sig som vuxna. Ungdomstiden kan för många beskrivas som den fas i livet då man befinner sig i en övergång från barndom till vuxenliv. I studie Unga med attityd (, 2007) om ungdomars attityder och värderingar framkommer att ungdomar själva anser att faktorerna fast 2013/14:191 anställning, familjebildning och eget boende är viktiga för att en person ska uppfatta sig som vuxen. Ungdomstiden formar människor och utgör en betydande fas i livet. Det är därför viktigt att se ungdomstiden som en period med stor betydelse och ett värde i sig. 4.3Behovet av nytt mål och tydligare metoder Under har ungdomspolitiken haft ett i huvudsak oförändrat system för styrning och uppföljning. Det består i korthet av två övergripande mål för ungdomspolitiken som är tänkta att beaktas i alla berörda verksamhetsområden – alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande – fem huvudområden för analys, samordning och redovisning av ungdomspolitiken och fyra perspektiv som bör prägla offentlig verksamhet för ungdomar. Därutöver har en årlig prioritering gjorts av en eller flera frågor som kräver särskild uppmärksamhet. Ungdomspolitiken är sektorsövergripande och tanken är att dess mål bör genomsyra samtliga berörda verksamhetsområden. Uppföljning har skett genom årliga sammanställningar av ett åttiotal indikatorer som mäter ungas levnadsvillkor, en årlig tematisk analys på något prioriterat område och regelbundna attityd- och värderingsstudier bland ungdomar. ungdomspolitiska proposition angav regeringen att sambandet mellan mål, insatser och utfall bör utvärderas regelbundet och redovisas till . bedömdes vara ett lämpligt intervall för detta. Den strategi för ungdomspolitiken som presenterades 2009 var en del i uppföljningen av propositionen. Det har gått dess. Dessutom finns ett antal rapporter och resultat som pekar på att delar av den nuvarande politiken bör utvecklas och förbättras. Det nuvarande systemet för styrning och uppföljning av ungdomspolitiken har i många avseenden fungerat väl. kan det konstateras att inriktningen på ungdomspolitiken och styrningen av densamma ibland har uppfattats som otydlig. Kritik har bl.a. riktats mot att det nuvarande uppföljningssystemet inte tillför tillräckligt med relevant ny kunskap och analys (Statskontoret, 2010). Det finns även kritik mot att ungdomspolitiken inte når ut till kommuner och landsting i tillräcklig utsträckning. Sådan kritik har bl.a. framförts i skriftliga inspel inför arbettet med denna proposition från Kommuner och Landsting (U2013/579/UC) och för ungdomsorganisationer (U2012/5795/UC). Ungdomar i har i många avseenden goda levnadsvillkor. Rapporter från bl.a. och visar att ungas hälsa och sociala förhållanden generellt är goda, också jämfört med andra länder, även om det finns vissa skillnader mellan olika grupper. En klar majoritet av ungdomarna arbetar eller studerar. Valdeltagandet bland förstagångsväljare har ökat de två senaste valen. Tre av fyra unga ser positivt på sin framtid enligt attityd- och värderingsstudie bland ungdomar 2013 (Unga med attityd, 2013:3). Uppföljningar av ungdomars levnadsvillkor, bland annat rapporten 2013 (), visar dock att levnadsvillkoren i många avseenden är fortsatt problematiska och i vissa fall har försämrats sedan den förra propositionen lades fram . Till exempel har andelen ungdomar med psykiska och psykosomatiska symptom varit relativt och sådana symptom är dubbelt så vanliga hos unga kvinnor som hos unga män. Resultaten i skolan visar också på fortsatt stora utmaningar. Svenska elevers kunskaper har sjunkit enligt många undersökningar och alltför många unga lämnar skolan utan fullständiga betyg. Regeringen har gjort omfattande satsningar på utbildningsområdet och för att få ungdomar i arbete.