prop · H103115 · 2014-03-07 00:00:00 — Kammarkollegiet har haft uppdraget att, inom ramen för e-SENS, ge stöd till piloter för elektroniska inköp i de delar som avser hanteringen från annonsering till tecknande av kontrakt. Konsortiet OnLine (Peppol) bildades i syfte att stimulera den gränsöverskridande handeln och att förenkla upphandlingsprocessen genom elektroniska förfaranden. avslutades och avsikten är att den långsiktiga förvaltningen av Peppol-arbetet ska ske bl.a. inom organisationen samt av ett antal s.k. Peppol-myndigheter. 2013/14:115 har uppdragen att utgöra samt att som medlem delta i organisationen och bidra till organisationens arbete för att säkerställa att de operativa aspekterna av lösningar för elektronisk upphandling och handel fungerar och utvecklas på ett positivt sätt samt att de stöder EU:s och långsiktiga planer på området. 35 Fri rörlighet för tjänster Det finns fortfarande en outnyttjad potential för ökad tillväxt och sysselsättning inom tjänstehandeln. har uppmanat medlemsstaterna att förbättra genomförandet av tjänstedirektivet. Ambitionen är att öppna upp tjänstemarknaderna och undanröja omotiverade eller oproportionerliga hinder för att garantera lika villkor på tjänstemarknaden. Regeringen välkomnar Europeiska rådets slutsatser om att driva på reformarbetet på tjänsteområdet och kommer att fortsätta verka för att undanröja hinder för tjänsteföretagen. EU:s tjänstedirektiv är genomfört i alla medlemsstater. Europeiska rådets tematiska diskussion om bl.a. tjänster presenterade kommissionen en tjänstemannarapport över resultatet av den ömsesidiga granskning som medlemsstaterna tillsammans med kommissionen varit involverade i . review-processen har i princip gått ut på att jämföra nationella krav som ställs på företag som vill tillhandahålla tjänster samt etablera sig i olika länder inom EU. Medlemsstaterna har dessutom fått redogöra för vilka nationella krav och villkor man avser behålla under tjänstedirektivet och hur dessa krav Av rapporten framgår att många medlemsstater fortfarande ställer oproportionerliga krav på att utländska tjänsteföretag t.ex. ska ha en särskild bolagsform eller att aktieägarinnehavet ska se ut på ett visst sätt när utländska företag vill upprätta en filial i landet. När det gäller kvarvarande hinder inom tjänstesektorn ligger problematiken i att direktivet i sig medger ett stort tolkningsutrymme för vilka krav och tillstånd en medlemsstat kan välja att behålla. att få bedriva viss typ av tjänsteverksamhet ska motiveras genom ett tvingande samhällshänsyn, men hur en enskild medlemsstat har definierat detta begrepp skiljer sig åt och det kan konstateras att länderna har olika syn på vad som faktiskt kan anses vara proportionerligt. omnämns endast i rapporten som ett gott exempel, bl.a. när det gäller arkitekter som utgör ett helt oreglerat yrke i landet. Regeringen beklagar att kommissionen inte presenterat några konkreta förslag till åtgärder trots den övertygande sammanställningen och identifieringen av hinder för tjänsteföretag. regeringens mening, mycket värdefullt att Europeiska offensiva slutsatser gav ett starkt budskap om att driva på Skr. 2013/14:115 reformarbetet på tjänsteområdet. De åtgärder som presenterades omfattade bl.a. en uppmaning till kommissionen att presentera en skriftlig vägledning för hur s.k. proportionalitetsbedömningar ska göras och att skapa en årlig uppföljning på stats- och regeringschefsnivå på grundval av rapporter från kommissionen och rådet om hur reformarbetet fortskrider. Sektorn handel och distribution utgör av EU:s samlade BNP och av den totala sysselsättningen inom unionen. Fler än sex miljoner företag, motsvarande av alla företag i , är verksamma inom denna sektor. presenterade kommissionen ett meddelande om en europeisk handlingsplan för detaljhandel. Meddelandet syftar bl.a. till att undanröja hinder för utvecklingen av en inre marknad för detaljhandel genom att ta fram en strategi för att förbättra konkurrenskraften och stärka sektorns ekonomiska, sociala och miljömässiga resultat. Kommissionen har identifierat fem särskilt prioriterade områden som viktiga drivkrafter för en mer konkurrenskraftig och hållbar detaljhandel: i)ökat inflytande för konsumenter, ii)tillgång till mer konkurrenskraftiga detaljhandelstjänster, iii)rättvisare affärsförbindelser i alla led i detaljhandelskedjan som också bör göras mer miljömässigt hållbar, iv)främja innovativa lösningar, och v)skapa mer gynnsamma arbetsvillkor. Inom ramen för dessa områden har kommissionen tagit fram 11 konkreta åtgärder. Dessa åtgärder ska bl.a. underlätta nyetablering av försäljningsställen, få medlemsstaterna att uppfylla sina otvetydiga skyldigheter enligt tjänstedirektivet däribland förbudet mot s.k. ekonomiska behovsprövningar och stärka möjligheterna för gränsöverskridande e-handel. Ekonomisk behovsprövning innebär att myndigheter gör en bedömning av om marknaden är mättad och om så anses fallet får tjänsteföretaget inte tillstånd att etablera sig med hänvisning till att det skulle påverka den befintliga konkurrensen (se faktapromemoria 2012/13:FPM69). Detaljhandelns ekonomiska betydelse och tillväxtpotential har även belysts i resolution av om den inre marknaden för tjänster: lägesrapport och kommande steg (2012/2144()). Regeringen har välkomnat kommissionens initiativ till att utveckla den inre marknaden för detaljhandel och anser att samtliga områden som lyfts upp i meddelandet är relevanta och av betydelse för utvecklingen av handel och distribution inom EU. Regeringen har särskilt välkomnat kommissionens avisering om nolltolerans för åsidosättande av skyldigheter enligt tjänstedirektivet. 2013/14:115 36 Immateriella rättigheter – bl.a. upphovsrätt, patent, varumärken och mönster – representerar betydande värden och har en nyckelfunktion i den globala ekonomin. Utvecklingen och förbättringen av systemen genom förhandlingar inom EU – men även globalt – är av centralt intresse för en kunskapsintensiv ekonomi som den svenska. Arbetet på immaterialrättsområdet syftar till främjandet av innovation och skapande och därmed till målet att främja tillväxt och sysselsättning. Sedan förordningarna om det enhetliga patentskyddet antogs och avtalet om den enhetliga patentdomstolen undertecknades har ett intensivt förberedelsearbete påbörjats för att få det enhetliga patentskyddet och den enhetliga patentdomstolen på plats. 36.1Enhetligt patentskydd och enhetlig patentdomstol Det enhetliga patentskyddet och en enhetlig europeisk patentdomstol är av stor betydelse för konkurrenskraft. Det enhetliga patentskyddet kommer att göra det möjligt att genom en ansökan få ett patent som täcker hela EU utom , och . Europeiska patentverket som beviljar europeiska patent enligt den europeiska patentkonventionen kommer att bevilja även det enhetliga patentskyddet. Den enhetliga patentdomstolen kommer att hantera tvister om både det enhetliga patentskyddet och de befintliga europeiska patenten. Domstolen ska ha en första instans bestående av en central avdelning samt lokala och regionala avdelningar. Den centrala avdelningen ska ligga i med underavdelningar i och . Andra instansen ska ha sitt säte i . antog och rådet dels förordning (EU) nr 1257/2012 om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd, dels förordning (EU) nr 1260/2012 om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd när det gäller tillämpliga översättningsarrangemang. Förordningarna antogs inom ramen för ett fördjupat samarbete mellan alla EU:s medlemsstater utom och . undertecknande alla EU:s medlemsstater utom och avtalet om den enhetliga patentdomstolen. Det är oklart om , som blev ny EU medlemsstat , kommer att ansluta sig till det enhetliga patentsystemet . Avtalet kommer att träda i kraft och förordningarna bli tillämpliga när minst tretton avtalsstater, inklusive , och , har ratificerat avtalet. Den nuvarande officiella målsättningen är att det enhetliga patentsystemet ska vara operativt tidigt 2015. Det är emellertid uppenbart att detta kommer att försenas. Ett sannolikt ikraftträdande är /2016. Förberedelserna för att få det nya patentsystemet på plats sker i två Skr. 2013/14:115 olika processer – en för att införa det enhetliga patentskyddet och en för att inrätta den enhetliga patentdomstolen. För det enhetliga patentskyddet har ett särskilt utskott (under den Europeiska patentorganisationens, EPO, förvaltningsråd) etablerats där de deltagande medlemsstaterna deltar. Det särskilda utskottet har getts i uppdrag att bl.a. se till att nivån och fördelningen av årsavgifter för de europeiska patenten med enhetlig verkan bestäms efter principer som följer av EU-förordningarna om det enhetliga patentskyddet. För inrättandet av den enhetliga patentdomstolen har en förberedande kommitté etablerats där de deltagande medlemsstaterna deltar. innehar posten som vice ordförande i kommittén. Kommittén ska bl.a. ta fram rättegångsregler, rekrytera domare, bygga upp ett it-system och i övrigt se till att domstolen har de förutsättningar som krävs för att den ska fungera när avtalet träder i kraft. Sedan domstolsavtalet undertecknades , har fört förhandlingar med , , , och om att inrätta en nordisk-baltisk regional avdelning. beslutade att lämna samarbetet och i stället inrätta en lokal finsk avdelning. De kvarvarande medlemsstaterna har dock fortsatt förhandlingarna och kommit överens om ett avtal som bl.a. innebär att avdelningens säte placeras i och att rättegångsspråket vid avdelningen ska vara engelska. Målsättningen är att avtalet om en nordisk-baltisk regional avdelning ska undertecknas . 36.2Översynen av EU:s varumärkessystem presenterade kommissionen förslag till ändringar i den förordning som gör det möjligt att registrera ett varumärke med giltighet i hela EU (gemenskapsvarumärke) och omarbetning av det direktiv som i hög grad harmoniserar den nationella varumärkesrätten inom EU (se faktapromemoria 2012/13:FPM94). Förslagen syftar till att främja innovation och ekonomisk tillväxt genom att göra EU:s varumärkessystem mer tillgängliga och ändamålsenliga. Bland annat ska åtgärderna leda till lägre kostnader, förenklingar, snabbare förfaranden samt ökad förutsebarhet och rättssäkerhet. Samexistensen mellan de nationella varumärkena och gemenskapsvarumärkena ska upprätthållas. Förhandlingar i rådet inleddes och förväntas pågå i vart fall till och med . En lägesrapport från förhandlingarna presenterades på rådsmötet , vilket föregicks av samråd med . 36.3Arbetsgruppen för civilrätt (allmänna frågor) I arbetsgruppen behandlas löpande en rad övergripande frågor om bl.a. förhandlingsmandat för kommissionen om internationella avtal och EU:s har man bl.a. tagit fram gemensamma EU- 2013/14:115 ståndpunkter till förhandlingar inom ramen för och förhandlingsmandat för att ingå parallellavtal med Luganostaterna om delgivning av handlingar och bevisupptagning. Vidare har kommissionens befogenhet att anta vissa rättsakter på civilrättens område (delegerande akter) och strategiska riktlinjer för arbetet på det rättsliga och inrikes området diskuterats. Syftet med EU:s industripolitik är att skapa bästa möjliga förutsättningar för konkurrenskraften och goda ramvillkor för näringslivet. verkar för en branschövergripande och långsiktigt hållbar europeisk näringspolitik. I arbetet driver på för goda ramvillkor för företag där hållbarhet, energi- och resurseffektivitet är viktiga teman, att principerna om smart lagstiftning tillämpas och att arbetet för småföretag stärks. verkar också för frihandel och öppenhet i EU:s internationaliseringsarbete. har rådet diskuterat industripolitik , maj, Vid decembermötet antogs även rådsslutsatser med syfte att förbereda ett inspel till Europeiska rådets diskussion om Vid mötet behandlade rådet kommissionens handlingsplan för entreprenörskap (se faktapromemoria 2012/13:FPM60). välkomnade prioriteringen av arbetet med att stärka företagandet och befogenheter på exempelvis skatteområdet och utbildningsområdet ska respekteras samt att förslag på skatteområdet inte bör vara alltför långtgående och detaljerade avseende utformningen av medlemsstaternas Rådet antog vid sitt möte förordningen om europeiska sociala 2011/12:FPM80). Förordningen syftar till att stärka utvecklingen av sociala företag genom att skapa förutsättningar för en mer effektiv kapitalanskaffning för investeringsfonder som verkar med inriktning på dessa företag. Vid rådets möte antogs förordningen med program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) – (se faktapromemoria 2011/12:FPM77), som är ett program inom ramen för nästa långtidsbudget. innehåller förslag för att underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag. Vidare är syftet att främja entreprenörskap och attityder till företagande i EU och att underlätta företags internationalisering. Vid rådsmötet behandlades kommissionens i byggsektorn (se fakta- 2012/13:FPM4) välkomnade åtgärder som främjar Skr. 2013/14:115 hållbar konkurrenskraft i byggsektorn på såväl kort som lång sikt och framhöll att byggsektorn kan i stor utsträckning stärkas och förverkligas inom ramen för EU:s befintliga strategier och instrument. Information till näringsutskottet och samråd med skedde . I slutrapporten från kommissionens högnivågrupp om fordonsindustrin, 21, föreslås ett brett spektrum av åtgärder. kom ett meddelande från kommissionen (KOM(2012) 636) 2020, med en aktionsplan med åtgärder i linje med de som skissats på i 21- rapporten. Som ett led i uppföljningen av 2020-planen har deltagit i ett antal arbetsgruppsmöten och ett högnivåmöte med samma syfte planeras . Kommissionen har med erfarenheterna från bl.a. 21 tagit fram eller aviserat fler sektorsmeddelanden och tillsatt högnivågrupper för bl.a. stålindustrin (se faktapromemoria 2012/13:FPM124), försvarsindustrin (se faktapromemoria 2011/12:FPM179) och kemiindustrin. 37.2Förenkla för företag inom EU/Smart lagstiftning Vid rådets möte antogs rådsslutsatser om smart lagstiftning. Arbetet inom rådet syftar till att stärka och ta ytterligare steg i arbetet med att förenkla för företag på EU-nivå. Det har även i rådsslutsatser från , lyfts fram att regelbördan för framförallt små och medelstora företag bör minska på EU-nivå. Kommissionen har presenterat fyra nya meddelanden som beskriver kommissionens arbete med att förenkla för företag inom Europeiska unionen: -meddelande om smart lagstiftning – tillgodose de små och medelstora företagens behov (se faktapromemoria 2012/13:FPM47), -meddelande om programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet): resultat och nästa steg (se faktapromemoria 2013/14:FPM20), -meddelande om kommissionens uppföljning av topp 10-samrådet med små och medelstora företag om EU-lagstiftningen med hänvisning till KOM(2013) 446, -meddelande om stärkta grunder för smart lagstiftning – utvärdera bättre med hänvisning till KOM(2013) 686. 37.3 Konkurrens och statsstöd presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om skadeståndstalan vid konkurrensöverträdelser (se faktapromemoria 2012/13:FPM125). Förslaget syftar till att säkerställa att den som lidit skada till följd av konkurrensöverträdelser ska kunna utöva sin rätt till full ersättning för skadan. Förslaget syftar även till att optimera samspelet mellan offentlig och privat tillämpning av konkurrensreglerna, 2013/14:115 särskilt med avseende på program för eftergift, och tillämpningen av skadeståndsregler i nationella domstolar. Förslaget är ett led i Lissabonstrategin. ståndpunkt har varit att, med beaktande av svenska nationella processrättsliga principer och domstolars självständighet, ett direktiv kan antas som underlättar för skadelidande att få ersättning för skador orsakade av överträdelser av konkurrensreglerna och som effektiviserar tillämpningen av konkurrensreglerna. har särskilt drivit frågor för att förhindra en inskränkning i den fria bevisföringen. har behandling av förslaget påbörjats i rådet. Beslut om allmän inriktning togs vid konkurrenskraftsrådet . Samråd med näringsutskottet och skedde . Kommissionens arbete med moderniseringen av statsstödsregelverket har fortgått . Kommissionens övergripande ambition med reformen är att stimulera till bärkraftig tillväxt på en konkurrenskraftig inre marknad. Detta för att stötta målsättningarna i 2020-strategin och bidra till att främja innovationer, tillväxt och sysselsättning. har kommissionens förslag på komplettering av procedurförordningen och bemyndigandeförordningen (se faktapromemoria 2012/13:FPM43) förhandlats med medlemsstaterna och slutligen antagits av rådet . Frågan behandlades av och . Som en följd av beslutet i rådet har kommissionen därefter öppnat översynen av sin egen förordning om stöd av försumbar betydelse (de minimis) och den allmänna gruppundantagsförordningen. Förslagen beräknas kunna antas av kommissionen . Arbetet med översynen av enskilda riktlinjer inom moderniseringsarbetet har också fortgått. Beslut om riktlinjerna för regionalstöd samt statligt stöd till bredband och film antogs av kommissionen . Riktlinjer för stöd till banker i kris antogs . Därutöver pågår översynen av en mängd centrala riktlinjer, såsom stöd till flyg- och flygplatser, forskning, utveckling och innovationer, miljö- och energi, riskkapital samt riktlinjer för hur dessa stödordningar ska utvärderas. Arbetet kommer att fortgå . EU-samarbetet på konsumentområdet syftar till att stärka konsumentens ställning på den inre marknaden. En prioritering har varit förhandlingarna om ett förslag till förordning om konsumentprodukters säkerhet. antogs direktivet om alternativ tvistlösning och en förordning om tvistlösning på internet, vilka syftar till att öka konsumenters förtroende för gränsöverskridande handel genom att säkerställa att de har tillgång till tvistlösning utanför domstol inom hela EU. Kommissionen presenterade ett förslag till ett produktsäkerhetspaket med två förordningar om konsumentprodukters säkerhet (se faktapromemoria 2012/13:FPM77) respektive marknadskontroll av produkter (se avsnitt 33.1). Förslagen syftar till mer säkra konsumentvaror på den inre marknaden genom ett mer enhetligt och tydligt regelverk och ett förbättrat system för marknadskontroll av produkter. Produktsäkerhetspaketet är en av nyckelåtgärderna i den andra inremarknadsakten och ett intensivt förhandlingsarbete har pågått . Målsättningen är att produktsäkerhetspaketet ska antas och att de nya rättsakterna ska träda i kraft . Regeringen ställer sig positiv till att regelverket för produktsäkerhet och marknadskontroll förbättras men motsätter sig den föreslagna bestämmelsen om obligatorisk ursprungsmärkning. informerades och överläggning hölls . 38.2Paketresor och liknande arrangemang Kommissionen presenterade ett direktivförslag med reviderade regler om paketresor (se faktapromemoria 2012/13:FPM149). Förslaget syftar till enhetliga konsumentregler inom EU för paketresor och s.k. assisterade researrangemang och till att förtydliga vilka kombinationer av resetjänster som omfattas av . Resemarknaden har genomgått omfattande förändringar sedan det nu gällande paketresedirektivet antogs. Resetjänster säljs numera ofta via internet genom att kunden själv kombinerar sin resa. Vissa reseprodukter har därmed hamnat i en rättslig gråzon. Förslaget syftar till att utvidga direktivets tillämpningsområde. Bestämmelserna handlar framför allt om vilken information konsumenter ska få, liksom vilket stöd och vilken ersättning de har rätt till när deras rättigheter inte har blivit tillgodosedda. Regeringen ställer sig i huvudsak positiv till förslaget och avser att arbeta för enhetliga regler på en hög konsumentskyddsnivå. Ett förslag till förordning om ett nytt konsumentprogram –2020 presenterades (se faktapromemoria 2011/12:FPM67). Konsumentprogrammet utgör grunden för hur EU-budgeten får användas på konsumentområdet och innebär i huvudsak en fortsättning på nuvarande program. Programmet avser bl.a. att finansiera ett brett kunskapsunderlag, stöd till samarbete mellan tillsynsmyndigheter, stöd till konsumenter vid gränsöverskridande handel samt stöd till konsumentorganisationer på EU-nivå. Regeringen anser att de åtgärder som tas upp i konsumentprogrammet i princip är ändamålsenliga. Förhandlingar med inleddes . 2013/14:115 år kom parterna överens om en kompromisstext. Överenskommelsen väntas antas . 39 Forskning och innovation EU och medlemsstaterna har delad kompetens inom forskning och innovation. Syftet med politiken är att stärka unionens vetenskapliga och tekniska grund genom att åstadkomma ett europeiskt forskningsområde med fri förlighet för forskare, vetenskapliga rön och teknik samt att främja utvecklingen av unionens konkurrensförmåga. EU:s finansiella insatser inom området kanaliseras via ett särskilt ramprogram. Ett nytt ramprogram, Horisont 2020, slutförhandlades och kommer att löpa –2020. För att på ett övergripande sätt kunna följa utvecklingen inom innovation har en ny innovationsindikator föreslagits. I syfte att skapa en inre marknad för kunskap, forskning och innovation, påbörjades arbetet med Europeiska forskningsområdet (ERA). Olika typer av insatser har genomförts på såväl EU-nivå som på nationell nivå. beslutade att ERA ska vara förverkligat 2014. Som svar på beslutet presenterade kommissionen ett meddelande om ERA . Med utgångspunkt i meddelandet om ERA antog konkurrenskraftsrådet rådsslutsatser om ERA. presenterade kommissionen en första lägesrapport om utvecklingen mot ERA. I rapporten framhålls att reformer och deras rapportering måste vara en del av den Europeiska terminen så att den nationella forskningspolitiken placeras i sin ekonomiska kontext. Kommissionen framhåller också vikten av att det system som används för att följa utvecklingen måste ge tillförlitlig information och att man därför arbetar för att förbättra systemet ytterligare. I rapporten ges rekommendationer inom de prioriterade insatsområdena, dvs. effektivare nationella forskningssystem, optimalt transnationellt samarbete, forskningens infrastruktur, öppen arbetsmarknad för forskare, jämställdhet, optimal spridning och överföring av vetenskaplig kunskap samt internationellt samarbete. kommer kommissionen att presentera en fullständig rapport med en bedömning av om ERA har förverkligats i enlighet med Europeiska rådets beslut . Mot bakgrund av kommissionens lägesrapport diskuterade forskningsministrarna vid mötet i konkurrenskraftsrådet . Inför detta möte hölls överläggning med utbildningsutskottet och samråd med . publicerade kommissionen sitt förslag till ramprogram för forskning och innovation för perioden –2020, Horisont 2020 (se faktapromemoria 2011/12:FPM69). Lagstiftningspaketet för Horisont 2020 rymmer sex olika förslag: 3.kärnforskningsprogram (Euratom), 5.förordning för för innovation och teknik (EIT), och 6.strategisk innovationsagenda för EIT. Det ordinarie beslutsförfarandet gäller för det övergripande ramprogrammet, deltagarreglerna samt för EIT:s förordning och strategiska innovationsagenda. Rådet tog ställning till dessa förslag vid konkurrenskraftsrådets möten , . Det ansvariga utskottet i tog ställning till förslagen . Förhandlingar mellan rådet och inleddes . Totalt hölls nio trepartssamtal . En kompromisslösning kunde godkännas i Coreper . har under förhandlingen bl.a. drivit frågan om förenkling på ett framgångsrikt sätt. Ett slutgiltigt beslut om Horisont 2020 kunde sedan fattas vid konkurrenskraftsrådets möte . informerades om utfallet av förhandlingen . Förhandlingen i rådet om förslaget till kärnforskningsprogram (Euratom) fortsatte och ett beslut kunde fattas i rådet . Samråd med skedde . presenterades kommissionens meddelande om partnerskapsprogram inom forskning och innovation (se faktapromemoria 2012/13:FPM153). I samband med detta lades ett antal specifika förslag till program inom olika forsknings- och innovationsområden under artikel 185 och artikel 187 i EUF-fördraget.