prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — Detta innebär att den upphävda paragrafen är tillämplig då skattskyldighet inträtt före avseende förhållanden som avses i 7 kap. 3 d § tredje stycket samt före avseende övriga bestämmelser. 6.50.11Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift Ändringen i paragrafens första stycke, som föran- leds av förslaget i avsnitt 6.11 om förändrade nivåer för socialavgifter, innebär att den all- männa löneavgiften fr.o.m. uppgår till . Upphävandet av paragrafens andra stycke, som föranleds av förslaget i avsnitt 6.9 om slopad nedsättning av socialavgifterna för unga, innebär att nedsättningen av den allmänna löneavgiften för personer som vid årets ingång inte har fyllt slopas. I första punkten anges att lagen träder i kraft . Bestämmelsen i 3 § i den äldre lydelsen ska fortfarande tillämpas på lön eller annan ersätt- ning enligt 1 § som betalas ut före ikraftträdan- det. Som en övergångslösning ska bestämmelsen i 3 § andra stycket i den äldre lydelsen även tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut . På lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut ska dock vid tillämpningen av bestämmelsen i 3 § andra stycket löneavgiften tas ut med fem åtton- delar i stället för en fjärdedel av procenttalet. Detta framgår av den andra punkten. I tredje punkten anges att bestämmelsen i 3 § i den äldre lydelsen fortfarande ska tillämpas på inkomst enligt 2 § som uppbärs före ikraftträ- dandet. Som en övergångslösning ska bestäm- melsen i 3 § andra stycket i den äldre lydelsen även tillämpas på inkomst enligt 2 § som uppbärs . På inkomst enligt 2 § som uppbärs ska dock vid tillämpningen av be- stämmelsen i 3 § andra stycket löneavgiften tas ut med fem åttondelar i stället för en fjärdedel av procenttalet. I fråga om egenavgifter samman- faller normalt beskattningsåret med kalenderåret men när så inte är fallet behövs en särskild över- gångsregel. Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av 2014 respektive såväl före som efter utgången av 2015 ska därför, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av 2014 respektive tiden efter utgången av 2015 som svarar mot förhål- landet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskatt- ningsåret. 6.50.12Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.24 om skatt på naturgrus. Ändringen innebär att skattesatsen höjs från per ton natur- grus till per ton naturgrus. Ändringarna träder i kraft och tillämpas fr.o.m. detta datum. Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för för- hållanden som hänför sig till tiden före ikraft- trädandet. Detta innebär att äldre bestämmelser är tillämpliga då skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. 6.50.13Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.39 om beskattning av viss privatinförsel av cigaretter. Paragrafen innehåller hänvisningar till lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror. Dessa hänvisningar ersätts med hänvisningar till den föreslagna lagen (2014:000) om beskattning av viss privatinförsel av cigaretter. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.39 om beskattning av viss privatinförsel av cigaretter. Paragrafen innehåller hänvisningar till lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror. Dessa hänvisningar ersätts med hänvisningar till den föreslagna lagen (2014:000) om beskattning av viss privatinförsel av cigaretter. Av den första punkten framgår att ändringarna föreslås träder i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Detta framgår av den andra punkten. 6.50.14Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.5 om skattereduktion för mikroproduktion av för- nybar el. Paragrafen är ny. Enligt första stycket är en el- leverantör som levererar el till en elanvändare som har rätt till skattereduktion för mikro- produktion av förnybar el enligt 67 kap. IL skyldig att ta emot den el som matas in från el- användarens produktionsanläggning. Det gäller antingen den elleverantör som elanvändaren har ingått avtal med om uttag av el eller den el- leverantör som elanvändaren har anvisats. Elanvändaren är fri att ingå avtal om mot- tagande av el med vilken aktör som helst. Första stycket gäller därför inte om elanvändaren har ingått avtal med någon annan om att ta emot elen. Det framgår av andra stycket. 6.50.15Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter Ändringen föranleds av förslagen i avsnitt 6.37ï6.38 om höjd skatt på tobak respektive höjd skatt på alkohol. Ändringen i paragrafen innebär att skatten på cigaretter, cigariller och cigarrer och röktobak höjs. Ändringen innebär även att skatten på starkvin, vin, starköl och spritdryck höjs. Av den första punkten framgår att ändringarna träder i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för för- hållanden som hänför sig till tiden före ikraft- Detta framgår av den andra punkten. Detta innebär att om allmän förvaltnings- domstol prövar ett beslut om skatt enligt lagen om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter som avser förhållanden före , ska äldre bestämmelser avseende skattesatsens storlek tillämpas. 6.50.16Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:673) om skatt på avfall Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.25 om skatt på avfall. Ändringen innebär att skattesatsen höjs från per ton avfall till per ton avfall. I paragrafen görs också språkliga ändringar. Ändringarna träder i kraft och tillämpas fr.o.m. detta datum. Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för för- hållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Detta innebär att äldre bestämmelser är tillämpliga då skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. 6.50.17Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.5 om skattereduktion för mikroproduktion av för- nybar el. Ändringen i tredje stycket är en följd av att nya bestämmelser om skattereduktion för mikro- produktion av förnybar el införs i 67 kap. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.12 om slopad avdragsrätt för förvaltningsutgifter och innebär att förvaltningsutgifter inte får dras av i inkomstslaget kapital. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.4 om begränsning av avdragsrätten för privat pensionssparande. Ändringen i paragrafens första stycke innebär att det fasta avdragsbeloppet för betalning av för pensionsförsäkringar och inbetal- ningar på pensionssparkonton begränsas till högst . Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.4 om begränsning av avdragsrätten för privat pensionssparande. Ändringen i paragrafen är en konsekvens av den nya lydelsen i 5 § första stycket. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.2 om sänkt skatt för pensionärer. Paragrafen innehåller bestämmelser om beräkningen av grundavdraget för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt . Regleringen innebär att grundavdraget för fysiska personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt uppgår till beloppet enligt 3 § med tillägg av ett särskilt belopp som anges för vissa inkomstintervall. Ändringen innebär att det särskilda beloppet höjs så att pensionärer inte beskattas högre än löntagare för inkomster upp till ca . Ändringen innebär också att det särskilda beloppet höjs för personer som har fyllt med inkomster upp till ca . Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.3 om skiktgränserna för statlig inkomstskatt. Ändringarna i paragrafens andra stycke inne- bär att uppräkningen av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattnings- bara förvärvsinkomster begränsas genom att den nedre skiktgränsen fastställs till för . Utan begränsningen skulle den nedre skiktgränsen uppgå till för . Vidare innebär ändringarna att den övre skiktgränsen fastställs, efter uppräkning med konsumentprisindex plus , till för . Denna bestämning görs för att få samma basår, dvs. , vid efterföljande uppräkningar av skiktgränserna. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.5 om skattereduktion för mikroproduktion av för- nybar el. Ändringen i första stycket är en följd av att nya bestämmelser om skattereduktion för mikro- produktion av förnybar el införs i kapitlet. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.5 om skattereduktion för mikroproduktion av för- nybar el. Ändringen i första stycket, som är en följd av att nya bestämmelser om skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el införs i kapitlet, innebär att skattereduktionen för mikroproduk- tion av förnybar el görs sist. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.1 om avtrappat jobbskatteavdrag. Av paragrafen framgår skattereduktionens storlek i förhållande till arbetsinkomstens storlek för dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt . Ändringen i paragrafens första stycke innebär att skattereduktionen trappas av för dem som har arbetsinkomster som överstiger 13,48 pris- basbelopp . För dem som har arbets- inkomster som överstiger 13,48 prisbasbelopp trappas skattereduktionen av av den delen av arbetsinkomsterna som överstiger 13,48 prisbasbelopp. Ett nytt andra stycke införs i paragrafen. I andra stycket anges att om beräkningen enligt första stycket medför att skattereduktionen blir negativ, anses skattereduktionen vara noll. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.1 om avtrappat jobbskatteavdrag. Av paragrafen framgår skattereduktionens storlek i förhållande till arbetsinkomstens storlek för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt . Ändringen i paragrafens första stycke innebär att skattereduktionen trappas av för dem som har arbetsinkomster som överstiger För dem som har arbets- inkomster som överstiger trappas skattereduktionen av av den delen av arbetsinkomsten som överstiger . Ett nytt andra stycke införs i paragrafen. I andra stycket anges att om beräkningen enligt första stycket medför att skattereduktionen blir negativ, anses skattereduktionen vara noll. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.6 om RUT-avdraget. Ändringen i sjätte punkten och upphävandet av åttonde punkten innebär att skattereduktion inte längre ges för renodlad hjälp med läxor och annat skolarbete. För rätt till skattereduktion för barnpassning krävs vidare att barnpassningen inte mer än i ringa omfattning innefattar hjälp med läxor och annat skolarbete. Med ”ringa” avses enligt inkomstskattelagens terminologi ca 5–(se prop. 1999/2000:2, del 1, s. 504). Med ”läxor och annat skolarbete” avses sådant skolarbete som hänför sig till läroplaner, kursplaner och ämnesplaner. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.5 om skattereduktion för mikroproduktion av för- nybar el. Paragrafen är ny. Av första stycket framgår att en fysisk eller en juridisk person har rätt till skattereduktion. Det gäller den som framställer förnybar el (första punkten), i en och samma an- slutningspunkt matar in förnybar el och tar ut el (andra punkten), har en säkring om högst i anslutningspunkten (tredje punkt- en) och har anmält till nätkoncessionshavaren att förnybar el framställs och matas in i anslutnings- punkten (fjärde punkten). Med ”kalenderåret” avses det år som underlaget för skattereduk- tionen avser (30 §). Vad som avses med ”förny- bar el”, ”nätkoncessionshavare” och ”anslut- ningspunkt” framgår av 29 §. Med ”säkring” av- ses säkringens faktiska amperetal, inte säkring- ens amperetal enligt elabonnemanget. Det är den, eller de, som innehar elabonnemanget som kan göra anmälan till nätkoncessionshavaren. Om flera personer delar anslutningspunkt, har den rätt till skattereduktionen som anmält till nätkoncessionshavaren att förnybar el framställs och matas in i anslutningspunkten. Hur under- laget för skattereduktionen ska fördelas om flera personer har anmält till nätkoncessionshavaren att de framställer och matar in förnybar el i en och samma anslutningspunkt framgår av 30 § andra stycket. Första stycket gäller även dödsbon och svenska handelsbolag. Det framgår av andra stycket. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.5 om skattereduktion för mikroproduktion av för- nybar el. Av paragrafen, som är ny, framgår hur en be- gäran om skattereduktion ska göras. Den ska göras i inkomstdeklarationen som ska lämnas efter utgången av det kalenderår som underlaget för skattereduktionen avser (30 §). När in- komstdeklaration ska lämnas framgår av 32 kap. 1 och 2 §§ skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL. Bestämmelser om anstånd med att lämna inkomstdeklaration finns i 36 kap. 1– 4 §§ SFL. Beskattningsår i SFL har, såvitt nu är av intresse, samma innebörd som i IL (3 kap. 4 § första stycket 1 SFL; för svenska handelsbolag avses med beskattningsåret räkenskapsåret). Om en juridisk persons beskattningsår har en annan slutdag än , , eller är beskattningsåret i stället den av följande perioder som går ut närmast efter det egentliga beskattningsåret: –, –, – eller –. Det gäller bl.a. vid tillämpning av 32 kap. 2 § SFL (3 kap. 5 § SFL). Med juridisk person i SFL avses också dödsbon, svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer (3 kap. 11 § SFL). Fysiska personer och dödsbon ska lämna inkomstdeklaration året efter utgången av beskattningsåret (32 kap. 1 § SFL). Andra juridiska personer än dödsbon med beskattningsår som går ut ska lämna inkomstdeklaration (32 kap. 2 § första stycket SFL). För juridiska personer med brutet räkenskapsår ska inkomst- deklaration lämnas (om beskattningsåret går ut ), den 15 dec- ember (om beskattningsåret går ut ) eller (om beskattningsåret går ut ). Det innebär att en begäran om skattereduktion som huvudregel ska göras i in- komstdeklarationen som ska lämnas året efter utgången av det kalenderår som underlaget avser. I vissa fall ska emellertid en begäran om skatte- reduktion göras i en inkomstdeklaration som ska lämnas . Anta t.ex. att ett aktiebolag har s.k. brutet räkenskapsår som går ut år 5. Aktiebolaget lägger om sitt räkenskapsår så att det omfattar och går ut år 6. Begäran om skatte- reduktion ska göras i inkomstdeklarationen som ska lämnas efter utgången av kalenderåret. Enligt 3 kap. 5 § SFL anses aktiebolaget, i stället för det egentliga beskattningsåret (år år 6), ha beskattningsåret – år 6. Det innebär att en begäran om skattereduktion för såväl kalenderår 5 som 6 ska göras i inkomstdeklarationen som ska lämnas år 7. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.5 om skattereduktion för mikroproduktion av för- nybar el. Paragrafen är ny. Med ”förnybar el” avses enligt första stycket elektrisk kraft som framställs från sol, vind, vågor, tidvatten eller jordvärme, från vattenbaserad energi som är alstrad i vatten- kraftverk, från biomassa eller produkter som framställs från biomassa eller från bränsleceller. Begreppet ”biomassa” har samma innebörd som i 1 kap. 9 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Med ”nätkoncessionshavare” avses andra stycket den som innehar nätkoncession enligt 2 kap. ellagen (1997:857). Med ”anslutningspunkt” av- ses enligt tredje stycket en och samma inmat- nings- och uttagspunkt på elnätet där förnybar el matas in och el tas ut. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.5 om skattereduktion för mikroproduktion av för- nybar el. Av paragrafen, som är ny, framgår underlaget för skattereduktionen. Det består enligt första stycket av de kilowattimmar förnybar el som har matats in i anslutningspunkten under kalender- året, dock högst så många kilowattimmar el som tagits ut i anslutningspunkten under . Det innebär att underlaget är den mängd förny- bar el som matats in i anslutningspunkten under kalenderåret, i den mån motsvarande uttag av el gjorts under . Anta att en produktions- anläggning framställer för- nybar el under kalenderåret, varav 2 000 kilo- wattimmar förbrukas och matas in i anslutningspunkten. el ut i anslutningspunkten. Om el tas ut i anslutnings- punkten , är underlaget 2 500 kilo- wattimmar. Om flera personer har anmält till nätkonces- sionshavaren att de framställer och matar in el i en och samma anslutningspunkt, ska underlaget fördelas lika. Det framgår av andra stycket. Anta att A och B delar anslutningspunkt och har var- sin produktionsanläggning. Produktionsanlägg- ningarna framställer för- nybar el , varav förbrukas och matas in i anslutningspunkten. tas 7 000 kilo- wattimmar el ut i anslutningspunkten. Om A och B har anmält till nätkoncessionshavaren att de framställer och matar in förnybar el i an- slutningspunkten, har A och B rätt till skatte- reduktionen. Underlaget är vardera. Om endast A har anmält till nätkonces- sionshavaren att han eller hon framställer förny- bar el i anslutningspunkten, har A rätt till skatte- reduktionen. Underlaget är 6 000 kilowattim- mar. Detsamma gäller om A och B delar anslut- ningspunkt och har en gemensam produktions- anläggning. Underlaget får inte överstiga 30 000 kilowat- timmar, vare sig per person eller per anslut- ningspunkt. Det framgår av tredje stycket. Det innebär att underlaget för skattereduktionen inte får överstiga per person, om en person har flera anslutningspunkter, eller överstiga per anslutnings- punkt, om flera personer har anmält att de framställer och matar in el i en och samma an- slutningspunkt och underlaget för anslutnings- punkten ska fördelas lika. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.5 om skattereduktion för mikroproduktion av för- nybar el. Av paragrafen, som är ny, framgår skatte- reduktionens storlek. Den uppgår till underlaget enligt 30 § multiplicerat med . Anta att underlaget för skattereduktionen är 3 000 kilo- wattimmar. Det innebär att skattereduktionens storlek är (3 000 x =) . Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.5 om skattereduktion för mikroproduktion av för- nybar el. Paragrafen, som är ny, är en följd av att skatte- reduktionen lämnas som ett stöd av mindre betydelse. Kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse behandlas närmare i avsnitt 6.5.7.1 och 6.5.7.2. Av första stycket framgår att skattereduktionen lämnas som ett stöd av mindre betydelse. Det innebär att den som begär skattereduktion och som är ett företag får göra skattereduktion bara om villkoren i kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse är uppfyllda. Det gäller i första hand villkoret att skattereduktionen ska rymmas inom ramen för det individuella taket som är tillämpligt. Av andra stycket framgår att begreppet företag har samma innebörd som vid tillämpningen av kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse. Det omfattar således varje enhet som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett enhet- ens rättsliga form och oavsett hur den finansi- eras. Ekonomisk verksamhet utgörs i sin tur av all verksamhet som består i att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad. Det gäller oavsett om verksamheten bedrivs med vinstsyfte eller inte. Inom begreppet företag ryms alla de företag som ingår i en och samma intressegemenskap på ett sådant sätt att de bör ses som en enhet (”ett enda företag”). Anta att en mikroproducent, t.ex. en enskild näringsidkare, bedriver verksamhet inom såväl jordbruks- som skogssektorn. Det innebär att det individuella taket för jordbrukssektorn är tillämpligt på mikroproducenten (se 33 §). Vid prövningen av om skattereduktionen ryms inom ramen för det individuella taket (för jordbruks- sektorn) ska beaktas stöd av mindre betydelse som har beviljats mikroproducenten och, i före- kommande fall, andra företag som ingår i en och samma intressegemenskap på ett sådant sätt att de bör ses som en enhet. Andra stycket har utformats i enlighet med Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.5 om skattereduktion för mikroproduktion av för- nybar el. Av paragrafen, som är ny, framgår vilka villkor i kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse som ska tillämpas om den som begär skattereduktion bedriver verksamhet inom jord- brukssektorn eller inom fiskeri- och vatten- brukssektorn eller inom båda dessa sektorer och bedriver verksamhet inom någon annan sektor. Det gäller i första hand villkoren att skattereduktionen ska rymmas inom det individuella taket som är tillämpligt. Kommis- sionens regelverk för stöd av mindre betydelse behandlas närmare i avsnitt 6.5.7.1 och 6.5.7.2. Av första punkten framgår att de villkor som gäller för jordbrukssektorn ska tillämpas om den som begär skattereduktion bedriver verksamhet inom denna sektor och inom någon annan sektor. Det innebär att skattereduktionen ska rymmas inom ramen för de individuella och nationella taken för jordbrukssektorn. Om den som begär skattereduktion bedriver verksamhet inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och inom någon annan sektor än jordbrukssektorn, gäller enligt andra punkten att de villkor som gäller för fiskeri- och vattenbrukssektorn ska tillämpas i stället. Det innebär att skattereduktionen ska rymmas inom ramen för de individuella och nationella taken för fiskeri- och vattenbruks- sektorn. Anta att en mikroproducent, t.ex. en enskild näringsidkare, bedriver verksamhet inom såväl jordbruks- som skogssektorn. Det innebär att det individuella taket för jordbrukssektorn är tillämpligt på mikroproducenten. Av 32 § följer att vid prövningen av om skattereduktionen ryms inom ramen för det individuella taket (för jordbrukssektorn) ska beaktas stöd av mindre betydelse som har beviljats mikroproducenten och, i förekommande fall, andra företag som ingår i en och samma intressegemenskap på ett sådant sätt att de bör ses som en enhet. I första punkten anges att lagen träder i kraft . Av andra punkten framgår att bestämmelserna i 42 kap. 6 §, 63 kap. 3 a §, 65 kap. 5 § och 67 kap. 7, 8 och 13 §§ i den nya lydelsen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Av tredje punkten framgår att bestämmelserna i 59 kap. 5 och 14 §§ i den nya lydelsen tillämpas första gången för försäkringspremier som betalas och inbetalningar på pensionssparkonton som görs efter . Av fjärde punkten framgår att äldre bestämmelser gäller för försäkringspremier som betalats respektive inbetalningar på pensions- sparkonton som gjorts före . Det innebär att de nya bestämmelserna i 59 kap. 5 och 14 §§ tillämpas första gången för be- skattningsår som börjar efter med följande undantag. Skattskyldiga som redovisar inkomst av aktiv näringsverksamhet kan ha andra beskattningsår än kalenderår. Av femte punkten framgår att i sådana fall ska det fasta avdragsbeloppet beräk- nas enligt äldre bestämmelser när det gäller premiebetalningar och inbetalningar som görs under beskattningsåret men före . För premiebetalningar och inbetalningar som görs under beskattningsåret men efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna gäller det nya lägre avdragsutrymmet. Om premie- betalningar eller inbetalningar görs såväl som kan premiebetalningarna eller inbetalningarna som görs så- ledes beaktas bara till den del de tillsammans med premiebetalningar eller inbetalningar ryms inom avdragsutrymmet beräknat enligt 5 § i sin nya lydelse. Övergångsregeln kan illustreras med följande exempel. Det fasta avdragsbeloppet enligt de regler som gällde före uppgår till . En skattskyldig har påbörjat en enskild näringsverksamhet och får därför ett första förlängt räkenskapsår som slutar . Vid beskattningen 2015 yrkar den skattskyldige avdrag för medges med enligt det årets regler. När det gäller premien som betalats ska avdragsrätten prövas enligt de nya bestämmelserna. Övergångsbestämmelsen inne- bär att avdrag premie () kan medges bara till den del det nya avdragsutrymmet om med tillägg av inkomsten av närings- verksamheten, dock högst tio prisbasbelopp, överstiger den premie som betalats .