prop · H103115 · 2014-03-07 00:00:00 — Situationen i tydliggjorde återigen vikten av ett nära samarbete med transit- och ursprungsländer inom ramen för EU:s globala strategi för migration och rörlighet, liksom vikten av att fler medlemsstater hjälps åt att ge skydd till flyktingar genom vidarebosättningsprogram. 2013/14:115 Den fria rörligheten för EU-medborgare och deras familjemedlemmar kom att ifrågasättas av en grupp medlemsstater som önskade sätta frågan om social turism och missbruk av välfärdstjänster i mottagarländerna på den politiska dagordningen. Frågan aktualiserades bl.a. av att övergångsreglerna för den rumänska och bulgariska arbetskraftens rörlighet löpte ut /14. Kommissionen liksom flera medlemsstater däribland lyfte dock fram den fria rörlighetens positiva inverkan på tillväxten i och på det faktum att EU- migranter utnyttjar välfärdstjänster i liten utsträckning. Den ekonomiska krisen har aktualiserat frågan om demokrati och legitimitet för unionen. En diskussion om behovet av att stärka EU:s legitimitet har förts . Frågorna har fått ytterligare relevans inför förestående val till . Diskussioner har också förts om vikten av att medlemsstaterna tar sitt ansvar för att se till att de grundläggande rättigheterna följs och respekteras, och om hur efterlevnaden av dessa kan stärkas. 1.1Information till samt överläggningar och samråd med Enligt regeringsformen är regeringen skyldig att löpande informera om vad som sker inom ramen för EU-samarbetet. Denna informationsskyldighet regleras närmare i riksdagsordningen. Där anges att regeringen ska redovisa sitt agerande i EU för och lämna denna skrivelse till över verksamheten i EU. Enligt riksdagsordningen ska regeringen också informera om sin syn på de dokument som EU:s institutioner överlämnat till och som regeringen bedömer som betydelsefulla. överlämnades 161 faktapromemorior (152 ) i vilka regeringen har informerat om specifika förslag och regeringens syn på dessa. Om ett utskott begär det, har regeringen vidare en skyldighet att lämna upplysningar och avge yttranden till utskotten om EU-arbetet inom utskottens ämnesområden. Regeringen ska även överlägga med utskotten i de frågor om EU-arbetet som utskotten bestämmer. Överläggningar mellan regeringen och utskotten om EU-frågor har ägt rum . arbete med subsidiaritetskontroll av lagstiftningsakter har formaliserats sedan Lissabonfördraget trädde i kraft . Enligt ska EU på de områden där det råder delad befogenhet vidta åtgärder endast om målet med ett förslag inte kan uppnås av medlemsstaterna själva. Enligt riksdagsordningen ska pröva om ett utkast till en lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. Om det utskott som är ansvarigt för subsidiaritetsprövningen begär det, ska regeringen informera om sin bedömning av subsidiaritetsprincipen i det aktuella lagstiftningsutkastet. Om utskottet bedömer att ett lagstiftningsutkast strider mot subsidiaritetsprincipen lämnar utskottet ett utlåtande till kammaren med förslag att ska anta ett motiverat yttrande till ordförandena i , rådet och kommissionen. 2013/14:115 antagit 10 motiverade yttranden om 14 subsidiaritetsärenden (ett av de motiverade yttrandena avser fem lagstiftningsutkast). Regeringen har tagit del av samtliga motiverade yttranden. För sedan Lissabonfördragets ikraftträdande nådde de nationella parlamenten i EU-länderna tröskeln för att utfärda ett s.k. gult kort till kommissionen om att ett lagförslag strider mot subsidiaritetsprincipen. gällde det kommissionens förslag om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet (första gången gällde det 2012). Kommissionen valde att stå fast vid förslaget. Regeringen har vidare tagit del av de 13 utlåtanden om granskningar av EU-dokument, exempelvis grönböcker och meddelanden, som har behandlat. Enligt regeringsformen ska regeringen löpande samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för EU-samarbetet. Denna samrådsskyldighet fullgörs enligt riksdagsordningen med . ska hållas underrättad av regeringen om frågor som ska beslutas i rådet. Regeringen ska rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Regeringen ska vidare överlägga med i andra frågor om EU-arbetet när nämnden av särskilda skäl kräver en sådan överläggning. Regeringen ska också rådgöra med nämnden inför möten i . ägde samråd rum inför samtliga möten i rådet och i . En samlad redovisning av de fall där röstat nej eller avstått från att rösta i rådet finns i skrivelsens bilaga 3. Vid den 7–nåddes, efter långa förhandlingar, en överenskommelse mellan medlemsstaterna om EU:s fleråriga budgetram för åren 2014–2020. kan betecknas som gynnsam ur svensk synvinkel. innebar en total volym på budgetramen på i åtaganden och utgjorde en avsevärd minskning jämfört med kommissionens Det var första gången någonsin den totala utgiftsvolymen minskade jämfört med föregående period. Överenskommelsen innebar också att budgetstrukturen till viss del moderniserades, något som hade verkat för. neddragningar av den gemensamma jordbrukspolitiken och av sammanhållningspolitiken i jämförelse med 2007– Detta som utgiftstaken/åtagandevolymen för forskning och utveckling och infrastruktur ökade i jämförelse med Medlen för samarbetet på det rättsliga och inrikes området ökade, liksom för samarbetet på det utrikespolitiska området. ökade utgifterna för administrationen. När det gäller återflödet 2013/14:115 från sammanhållningspolitiken får i princip behålla samma nivå som under innevarande period, medan återflödet från jordbrukspolitiken generellt kommer att minska bl.a. till följd av minskningen av de totala utgifterna för jordbrukspolitiken. På inkomstsidan överenskoms att behålla innevarande system i stort sett oförändrat, inklusive rabatt med vissa mindre modifieringar. Överenskommelsen innebar en nyhet i form av ett initiativ för att främja ungdomssysselsättning om till regioner med en ungdomsarbetslöshet på . diskuterade också EU:s handelspolitik. Vikten av en öppen och fri handel betonades liksom att bekämpa protektionism och stärka EU:s plats i globala värdekedjor. Det pågående arbetet med att lägga grunden för ett handelsavtal med välkomnades särskilt. Vidare diskuterades EU:s politik i relation till länderna i södra grannskapet efter det arabiska uppvaknandet. bekräftade sitt stöd till länderna i deras ansträngningar för ett demokratiskt styrelseskick, baserat på en differentierad ansats. uttrycktes oro för den allvarliga situationen i . den 14–var ett sedvanligt vårtoppmöte med diskussion om genomförandet av den europeiska terminen med särskilt fokus på åtgärder för att skapa förutsättningar för sysselsättning och tillväxt. Slutsatserna lade fast de övergripande prioriteringarna för den europeiska terminen 2013 och betonande att dessa skulle återspeglas i medlemsstaternas nationella reform- och konvergensprogram, som i sin tur låg till grund för kommissionens landspecifika rekommendationer . Det påmindes om att budgetsanering måste gå hand i hand med strukturåtgärder som främjar tillväxt, ökar konkurrenskraften och minskar ungdomsarbetslösheten. diskuterade även den höga arbetslösheten, särskilt bland unga, som en social utmaning som måste hanteras. Den inre marknadens betydelse som central drivkraft för tillväxt och sysselsättning framhölls vid mötet, liksom vikten av att minska regelbördorna på både EU-nivå och nationell nivå. På bl.a. svenskt initiativ lyftes också vikten av att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden fram, liksom vikten av satsningar på miljöteknik och förnybar energi. enades om att de efterföljande månaderna genomföra ett antal tematiska diskussioner om tillväxt och konkurrenskraft. Europeiska rådets ordförande redogjorde för det pågående arbetet med fördjupningen av EMU. Någon diskussion om detta fördes dock inte . I anslutning till Europeiska rådets möte hölls ett toppmöte för eurozonen. Arbetsordningen för dessa möten antogs i närvaro av samtliga 27 medlemsstater. Denna innebär att , liksom andra icke euroländer som anslutit sig till , välkomnas att delta i mötena när konkurrenskraft liksom strukturförändringar i eurosamarbetet diskuteras samt åtminstone en gång när Under det efterföljande eurozonstoppmötet redogjorde chefen för för det ekonomiska läget Skr. 2013/14:115 i eurozonen varpå en diskussion om bl.a. skiftande diskuterade också EU:s relation till sina strategiska partner med fokus på . Det fanns samsyn om att EU borde tala med en röst i relation till och verka för att demokratiseras, moderniseras och integreras i internationella ekonomiska och politiska strukturer. Slutligen berördes vapenembargot mot , efter önskemål från vissa medlemsstater. Vid Europeiska rådets möte diskuterades dels energifrågorna, dels skattefrågorna – två områden av stor betydelse för att långsiktigt främja tillväxt och sysselsättning i . lade i slutsatserna fast riktlinjer för att uppnå målsättningen om en fullbordad inre energimarknad till 2014 och för att utveckla sammankopplingen mellan medlemsstaterna för att eliminera energiöar till 2015. Slutsatserna lyfte vidare fram ett antal åtgärder för att underlätta investeringar i energiinfrastruktur där det också slås fast att finansieringen i huvudsak skulle komma från marknaden. Vidare kom man överens om att en översyn av statsstödsreglerna skulle göras. enades också om att återkomma till frågan om ett ramverk för energi- och klimatpolitiken kopplat till COP 21 i . och flera likasinnade länder framhöll att energipolitiken inte kan frikopplas från klimatpolitiken och att ett nytt ramverk behövs för att ge industrin och konsumenter stabila och långsiktiga förutsättningar. Detta är viktigt inte minst för investeringsklimatet och främjade därmed tillväxt och konkurrenskraft i . Slutsatserna berörde också diversifiering av energikällor samt vikten av att inhemska energikällor utvinns på ett säkert och hållbart sätt. Vidare berördes energieffektivitet och effekten av höga energipriser. I diskussionen om skattefrågor betonades bl.a. vikten av att återföra de stora belopp som berövas statskassorna genom skatteflykt och skattebedrägerier. Slutsatserna framhöll bl.a. vikten av att utöka det automatiska informationsutbytet om inkomster av kapital mellan länder, både inom EU och internationellt. Vidare underströks att EU skulle inleda förhandlingar med ett antal tredjeländer på grundval av förslaget till sparandedirektiv, vilket bedömdes vara en förutsättning för att sparandedirektivet slutgiltigt skulle accepteras av samtliga medlemsstater. Arbetet med att motverka aggressiv skatteplanering och vinstöverföringar skulle fortsätta och ytterligare åtgärder mot penningtvätt vidtas. Som uppföljning till Europeiska rådets överenskommelser 2008 och 2009 beslutade vidare att antalet kommissionärer även fortsättningsvis skulle omfatta en medborgare från varje medlemsstat. De tidigare överenskommelserna var ett resultat av den irländska folkomröstningen om Lissabonfördraget. Slutligen berördes vapenembargot mot , efter önskemål från vissa medlemsstater. fokuserade framför allt på åtgärder mot ungdomsarbetslöshet och på uppföljning av tillväxtpakten som antagits . Inledningsvis kom dock mycket av uppmärksamheten kring mötet att kretsa kring den överenskommelse om EU:s fleråriga budgetram som nåddes tidigare mellan det irländska EU- ordförandeskapet, och kommissionen. välkomnade och ställde sig bakom uppgörelsen som låg i linje med slutsatserna . Efter en presentation av arbetsmarknadens parter, som inbjudits till mötet om sitt initiativ om en handlingsplan för sysselsättning för unga, diskuterade stats- och regeringscheferna åtgärder mot ungdomsarbetslöshet. I slutsatserna bekräftades att ungdomsarbetslöshetsinitiativet på skulle tidigareläggas. Slutsatserna betonade också vikten av att fokusera på ungdomsarbetslösheten i användning av strukturfonderna liksom Europeiska investeringsbankens (EIB) initiativ på området. konstaterade att medlemsstaterna gjort mycket för att förbättra ungas situation bl.a. genom att stärka länken mellan utbildning och arbetsliv, modernisera utbildningssystemen och främja entreprenörskap men ansåg att mer behövdes göras för att stödja sysselsättningen bland unga. följde även upp genomförandet av tillväxtpakten, främst finansieringsdelen och EIB:s möjligheter att öka kreditgivningen till små och medelstora företag. I diskussionen deltog EIB:s respektive Europeiska ordförande. enades om en investeringsplan som bl.a. innehåller snabbt genomförande av EU:s fleråriga budgetram, särskilt i de delar som gäller forskning, innovation och konkurrenskraft. Kommissionen gavs också i uppdrag att särskilt rapportera om hur tjänstehandeln fungerar inför Europeiska rådets diskussion om den europeiska tjänstemarknaden . Stats- och regeringscheferna ställde sig bakom de landspecifika rekommendationerna varmed den europeiska terminen avslutades. gjorde även en avstämning om läget när det gäller den fortsatta EMU-fördjupningen och upprättandet av bankunionen. Kommissionen aviserade i sammanhanget kommande meddelanden innehållande bl.a. förslag om så kallad ex ante-samordning av större ekonomiska reformer liksom om den sociala dimensionen av EMU. I samband med EMU-diskussionen välkomnades också kommissionens förslag om inträde i eurosamarbetet . beslutade att medlemskapsförhandlingar med ska öppnas och att det första förhandlingstillfället ska äga rum senast . ska ett förhandlingsramverk ha antagits av rådet och bekräftas av . med detta beslut godkändes det att förhandlingarna med Kosovo inleds om ett stabiliserings- och associeringsavtal. Avslutningsvis bekräftade att man avser att återkomma till en mer strategisk diskussion om rättsliga och inrikes frågor som en uppföljning till Stockholmsprogrammet. Slutligen välkomnades som EU:s 28:e medlemsland. I enlighet med slutsatserna utgjorde den digitala ekonomin, tjänster och innovation ett tema för Europeiska rådets oktobermöte. Europeiska rådets möte inleddes med att kommissionens ordförande gjorde en presentation som belyste många av de utmaningar som står inför gällande den digitala ekonomin. Slutsatser antogs som bekräftade att den digitala inre marknaden ska fullbordas 2015 och lyfte fram initiativ som e-identifiering, e-fakturering och e-upphandling liksom ramverket för dataskydd. välkomnade presentationen av kommissionens telekompaket men underströk att förslagen måste behandlas grundligt innan de kan antas. Vidare bekräftade måldatumet 2014 för upprättandet av Europeiska forskningsområdet och att framsteg på forsknings- och innovationsområdet ska följas upp av stats- och regeringscheferna. diskuterade åtgärder för att öka tjänstehandeln inom EU mot bakgrund av att tjänstemarknaden utgör av EU:s samlade BNP och sysselsätter av arbetskraften. Slutsatser antogs om att ska få årliga rapporter om medlemsstaternas nationella reformer på tjänsteområdet och att kommissionen ska ge medlemsstaterna vägledning för hur de ska säkerställa att nationella regler är proportionerliga. bekräftade behovet av åtgärder för att bekämpa arbetslösheten och vikten av att det särskilda sysselsättningsinitiativet för ungdomar är operationellt liksom medlemsstaternas genomförande av rådsrekommendationen om etablerandet av en ungdomsgaranti. behandlade även frågor om regelförenkling och välkomnade kommissionens presenterade meddelande på området (REFIT). Stats- och regeringscheferna beslutade att återkomma till regelförenklingsfrågorna , liksom inom ramen för den europeiska terminen. Vidare diskuterade frågan om utökad finansiering för små och medelstora företag via EIB. stämde återigen av arbetet med fördjupningen av EMU. Diskussionen handlade framför allt om åtgärder för att säkerställa att nödvändiga ekonomiska reformer verkligen genomförs i medlemsstaterna. Slutsatserna slog fast att skulle göra en gemensam bedömning av den ekonomiska situationen, på basis av kommissionens årliga tillväxtöversikt och rapporten om förvarningsmekanismen, i syfte att enas om huvudområden för samordning av den ekonomiska politiken. Vidare välkomnade kommissionens meddelande om den sociala dimensionen av EMU. I närvaro av Europeiska chef gjorde en lägesavstämning när det gäller upprättandet av bankunionen, där framstegen avseende den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) välkomnades. Vidare behandlade förberedelserna inför toppmötet i den 28–inom Östliga partnerskapet. I slutsatserna bekräftas EU:s avsikt att, om länderna uppfyllde villkoren, ingå 2013/14:115 associationsavtal, inklusive fördjupade frihandelsområden, med , och . diskuterade hur en upprepning av den inträffade tragedin utanför den italienska ön skulle kunna förhindras. Den arbetsgrupp för som inrättats, under ledning av kommissionen, uppmanades av att identifiera åtgärder på kort sikt för en effektivare tillämpning av EU:s politik och verktyg. beslutade att återkomma till asyl- och migrationsfrågorna i syfte att få en återrapport från arbetsgruppens arbete och mer långsiktigt när strategiska riktlinjer för rättsliga och inrikes frågor ska fastställas. Avslutningsvis antog stats- och regeringscheferna på tyskt-franskt initiativ ett uttalande med anledning av rapporterna om avlyssning av EU-ledare. Stats- och regeringscheferna noterade och avsikt att söka bilaterala samtal med i syfte att nå samsyn på området. möttes i ljuset av en svag ekonomisk återhämtning inom EU och utan kortsiktiga krisåtgärder på dagordningen. Två huvudsakliga frågekomplex behandlades: dels den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), dels fördjupningen av EMU. Till den inledande diskussionen om EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik hade Europeiska rådets ordförande inbjudit NATO:s generalsekreterare. Han underströk att dagens hot var globala och behovet av att bidra till stabilitet utanför gränser i syfte att öka vår egen säkerhet. Vidare menade han att ytterligare samordning och samarbete mellan medlemsstaterna var nödvändigt för att få ut så mycket som möjligt av tillgängliga resurser. antog slutsatser på tre områden: stärkandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, förmågeutveckling och försvarsindustri. Som ett resultat av svenska ansträngningar finns i slutsatserna ett uppdrag till den höga representanten att 2015 rapportera om de strategiska utmaningar EU har att möta i en snabbt föränderlig omvärld och hur unionen påverkas av dessa. Vid Europeiska rådets behandling av fördjupningen av EMU stod införandet av s.k. reformkontrakt och tillhörande solidaritetsmekanism för i fokus. Betydande meningsskiljaktigheter kvarstod kring införandet av dessa nya instrument men kunde enas om en inriktning för det fortsatta arbetet. I slutsatserna slogs det fast att arbetet med ömsesidigt överenskomna kontraktsmässiga arrangemang (reformkontrakt) och tillhörande finansiering ska fortsätta med sikte på att man ska nå en överenskommelse vid toppmötet . Reformkontrakten ska inordnas i den europeiska terminen, kunna täcka in ett brett spektrum av politikområden och ha ett starkt nationellt ägandeskap. De ska vara öppna för de icke-euroländer som vill ansluta sig, men de medlemsstater som inte deltar förväntas heller inte bidra till finansieringen. I fråga om den sociala dimensionen av EMU bekräftade användandet av en resultattavla för att följa upp den sociala situationen och sysselsättningsutvecklingen i EU. Slutsatser antogs om bankunionen mot bakgrund av den uppgörelse som träffat dagen före toppmötet om den gemensamma avvecklingsmekanismen (SRM) och avvecklingsfonden, inklusive skyddet för icke-deltagande medlemsstater mot rättsliga utgifter till följd av kommissionens myndighetsutövning på området. följde även upp genomförandet av tillväxtpakten med fokus på finansiering av ekonomin. EIB:s ordförande hade inbjudits för att redogöra för hur det kapitaltillskott som tidigare beslutats inom ramen för tillväxtpakten använts av banken. Ett resultat var att EIB:s utlåningskapacitet hade ökat och att nya garantiprodukter riktade till små och medelstora företag hade kunnat införas. följde också upp migrationsfrågorna genom att ta del av en rapport om arbetsgruppen för . Stats- och regeringscheferna ska återkomma till asyl- och migrationsfrågor för en bredare och mer långsiktig diskussion. Stats- och regeringscheferna diskuterade situationen i och underströk vikten av att lindra den humanitära katastrofen i landet. I slutsatserna välkomnade man att FN:s generalsekreterare kallat till förnyade samtal om . uttryckte också sin oro över utvecklingen i . Inom ramen för uppföljningen av toppmötet inom Östliga partnerskapet diskuterades situationen i och slutsatser antogs som bekräftar att dörren till EU i form av ett associeringsavtal står öppen så snart är redo. välkomnade att associeringsavtal med och signerats och bekräftade unionens beredskap att underteckna avtalen och senast . Avslutningsvis välkomnade slutsatserna från Allmänna rådet om utvidgningen som bl.a. bekräftar förhandlingsstart . 2013/14:115 DEL 2 FRÅGOR UNDER ALLMÄNNA 3Europa 2020 och den europeiska terminen EU:s gemensamma strategi för smart och hållbar tillväxt för alla – 2020 – syftar till stärkt ekonomisk politisk samordning och strukturella reformer. Det är viktiga förutsättningar för att ska komma stärkt ut ur de senaste årens ekonomiska turbulens och lägga grunden för långsiktigt hållbar tillväxt och välfärd. Regeringen har förespråkat ett ambitiöst genomförande av den europeiska terminen och 2020-strategin för att säkra ekonomisk samordning och främja långsiktigt hållbar tillväxt, stärkt konkurrenskraft och ekonomisk återhämtning. 3.1En strategi för hållbar tillväxt och sysselsättning – 2020 2020-strategin är EU:s gemensamma strategi för hållbar tillväxt och sysselsättning. Strategin antogs av EU:s stats- och regeringschefer och ersätter den tidigare så kallade Lissabonstrategin. Den utgör därmed EU:s gemensamma ramverk för att skapa långsiktigt hållbar tillväxt, fler jobb och ökad välfärd i hela unionen. Konkreta åtgärder på EU-nivå och i medlemsstaterna ska bidra till att skapa smart och hållbar tillväxt för alla i enlighet med strategins riktlinjer och målsättningar (se avsnitt 28 Sysselsättning). 3.1.1Den europeiska terminen för stärkt ekonomisk samordning påbörjades den tredje europeiska terminen. Den europeiska terminen är ett ramverk som syftar till att öka samstämmigheten i rapporteringen och granskningen av medlemsstaternas åtgärder inom ramen för 2020-strategin, stabilitets- och tillväxtpakten samt förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser (se avsnitt 16.2.4). Terminen inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga tillväxtöversikt med förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i EU för (se faktapromemoria 2012/13:FPM32). Vid Europeiska rådets möte godkändes dessa prioriteringar av stats- och regeringscheferna som vägledning inför medlemsstaternas årliga rapportering inom ramen för 2020-strategin (nationella reformprogram) och stabilitets- och tillväxtpakten (stabilitets- och Skr. 2013/14:115 konvergensprogram). Efter att samtliga medlemsstater skickat in sina nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram analyserade kommissionen dessa gemensamt med hänsyn till medlemsstaternas relativa utgångslägen och nationella förutsättningar. Resultatet av analysen presenterades i form av ett meddelande och förslag till landspecifika rekommendationer till samtliga medlemsstater samt till som helhet. Rekommendationerna identifierade de huvudsakliga utmaningar som kommissionen ansåg att medlemsstaterna borde prioritera de kommande 12–18 månaderna för att leva upp till målsättningarna i 2020-strategin och stabilitets- och tillväxtpakten. Kommissionens förslag till landspecifika rekommendationer behandlades i olika kommittéer och rådsformationer.