prop · H103115 · 2014-03-07 00:00:00 — I EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 finns följande fonder och program som finansierar åtgärder inom politikområdet för rättsliga och inrikes frågor: Asyl-, migration- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet, programmet Rättsliga frågor och programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap. anser att ett gemensamt agerande inom området rättsliga och inrikes frågor har ett tydligt europeiskt mervärde. Det gäller främst genom lagstiftning och samarbete, men gemensam finansiering kan i vissa fall också bidra till att vidareutveckla gemensamma prioriteringar. Kommissionen presenterade de sex förordningar som reglerar de fyra fonderna/programmen på det rättsliga och inrikes området inom ramen för EU:s fleråriga budgetram. rådet om en partiell allmän inriktning om programmen för Rättsliga frågor samt för Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap och nåddes en partiell allmän inriktning för Asyl-, migration- och integrationsfonden och Fonden för inre säkerhet. trepartsförhandlingar pågått mellan , rådet och enades rådet och om programmen för Rättsliga frågor samt Rättigheter, jämlikhet och Beslut om Asyl-, migration- och integrationsfonden samt Fonden för inre säkerhet fattas sannolikt Dessa beslut fattas enligt det ordinarie beslutsförfarandet där En överläggning om Asyl-, migration- och integrationsfonden genomfördes i socialförsäkringsutskottet . justitieutskott informerades om alla finansieringsprogram och specifikt om programmen för Rättsliga frågor och Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap. Samråd skedde med EU- nämnden om dessa program . 26.1 Asyl- och migrationsfonden Det övergripande syftet med Asyl-, migration- och integrationsfonden är att bidra till en effektivare hantering av migrationsströmmar inom EU – i enlighet med EU:s gemensamma asyl- och migrationspolitik. Förslaget syftar även till att förenkla administration och förvaltning av fonden samt att främja ett effektivare och mer resultatinriktat genomförande. Fonden föreslås bli reglerad av två förordningar, dels förordningen om inrättandet av Asyl-, migration- och integrationsfonden (KOM(2011) 751), dels genom en horisontell förordning som fastställer administrativa regler för programplanering, förvaltning och kontroll, räkenskapsavslutning, rapportering och utvärdering (KOM(2011) 752). Budgeten för Asyl-, migration- och integrationsfonden uppgår till för perioden –2020. Den föreslagna fonden är en sammanslagning av den nuvarande Flyktingfonden, Återvändandefonden samt Integrationsfonden. Kommission föreslår ökad tillämpning av delad förvaltning i fonden, dvs. att genomförandeuppgifter delegeras till medlemsstaterna. 2013/14:115 26.2 Fonden för inre säkerhet Fonden för inre säkerhet är uppdelad i två instrument, ett för ekonomiskt stöd för yttre gränser och viseringar (KOM(2011) 750) och ett för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (KOM(2011) 753). På grund av det breda spektrumet av strategiska mål i Fonden för inre säkerhet består den rättsliga grunden av olika fördragsbestämmelser, och kommissionen anser det därför inte rättsligt möjligt att inrätta fonden som ett enda finansieringsprogram. Administrativa regler för programplanering, förvaltning och kontroll, räkenskapsavslutning, rapportering och utvärdering föreslås bli reglerad genom en horisontell förordning (KOM(2011) 752). Budgeten för Fonden för inre säkerhet uppgår till för perioden –2020. 26.2.1Ekonomiskt stöd för yttre gränser och viseringar Det övergripande syftet med gräns- och viseringsinstrumentet är att stödja en gemensam viseringspolitik och därigenom underlätta lagligt resande, säkra lika behandling av tredjelandsmedborgare samt hantera irreguljär migration. Därtill ska instrumentet stödja gränsförvaltningen för att dels säkerställa en hög skyddsnivå dels en smidig passage vid de yttre gränserna i enlighet med . Instrumentet motsvarar den nuvarande Gränsfonden. Kommission föreslår ökad tillämpning av delad förvaltning i fonden, dvs. att genomförandeuppgifter delegeras till medlemsstaterna. 26.2.2Ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering Det övergripande syftet med detta instrument är att förebygga och bekämpa gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet, inklusive terrorism samt stärka samordningen och samarbetet mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och mellan dessa och berörda tredjeländer. Dessutom ska instrumentet främja medlemsstaternas och unionens förmåga att effektivt hantera säkerhetsrelaterade risker och kriser och förbereda sig för och skydda människor och kritisk infrastruktur mot terroristattacker och andra säkerhetsrelaterade händelser. Instrumentet motsvarar de nuvarande programmen Förebyggande och bekämpande av brottslighet samt Förebyggande, beredskap och konsekvenshantering när det gäller terrorism och andra säkerhetsrelaterade risker. Kommission föreslår att delad förvaltning ska tillämpas i instrumentet, dvs. att genomförandeuppgifter delegeras till medlemsstaterna. Programmet för rättsliga frågor Det övergripande syftet med programmet för rättsliga frågor föreslås vara att 1) underlätta och stödja civilrättsligt och straffrättsligt samarbete, 2) stödja och främja rättslig fortbildning, inbegripet språklig fortbildning på området för juridisk terminologi, i syfte att främja en gemensam rättslig kultur, 3) underlätta den faktiska tillgången till rättslig prövning för alla, inbegripet främjande och stödjande av brottsoffers rättigheter, som rätten till försvar respekteras samt 4) stödja initiativ på området för narkotikapolitik avseende rättsligt samarbete och brottsförebyggande aspekter. Budgeten för programmet rättsliga frågor uppgår till för perioden –2020. Programmet ersätter följande tre program: Civilrätt, Straffrätt och Förebyggande av och information om narkotikamissbruk. Programmet administreras och förvaltas av kommissionen. 26.4Programmet rättigheter, jämlikhet och medborgarskap Programmet syftar till att bidra till att individers rättigheter främjas och skyddas i enlighet med fördraget och EU:s stadga för grundläggande rättigheter. Programmet ska särskilt främja: -rättigheter som härrör från unionsmedborgarskapet, -principerna om icke-diskriminering, -jämställdhet mellan kvinnor och män, -rättigheter för äldre och personer med funktionshinder, -rätten till dataskydd, -barnets rättigheter, -konsumenters rättigheter, och -friheten att driva ett företag på den gemensamma marknaden. Budgeten för programmet rättigheter, jämlikhet och medborgarskap uppgår till för perioden –2020. Programmet ersätter följande tre finansieringsprogram: Grundläggande rättigheter och medborgarskap, och sektionerna icke-diskriminering och jämlikhet inom Progress. Sammanslagningen av dessa tre syftar till att öka effektiviteten i administrationen av programmet. Programmet administreras och förvaltas av kommissionen. Civilskyddssamarbetet inom EU syftar till att skydda människor, miljö, egendom och kulturarv i händelse av en naturkatastrof eller katastrof orsakad av människan. EU genomför katastrofinsatser såväl 2013/14:115 inom som utanför unionen. Civilskyddssamarbetet omfattar förebyggande åtgärder, beredskap och insatser vid en kris. överenskom rådet och i en första läsning en ny rättsakt för civilskyddssamarbetet. Behandlingen av kommissionens förslag, som presenterades (se faktapromemoria 2011/12:101), inleddes . Rättsakten innebär bl.a. ett ökat fokus på förebyggande åtgärder och medlemsstaternas riskhantering. Vidare innebär rättsakten att man skapar en frivillig pool av medlemsstaternas resurser för att snabbare och mer effektivt kunna genomföra insatser vid en förfrågan om stöd vid en katastrof. I rättsakten ingår också en process för identifiering av eventuella resursbrister och en möjlighet att bristerna ska kunna täckas till viss del av EU-finansiering om det bedöms som kostnadseffektivt och inga andra möjligheter finns. ser inte behov av ökad EU- finansiering och anser att all eventuell medfinansiering ska baseras på tydliga behov och fokusera på resurser med klart europeiskt mervärde. De rådsslutsatser om en utvecklad process för erfarenhetsåterföring som antogs återspeglas i den nya rättsakten. Information har lämnats till försvarsutskottet samt till . DEL 6 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK, HÄLSO- OCH Att öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och män är betydelsefullt för tillväxten, välfärden och jämställdheten i EU. aktivt deltagit i genomförandet av den europeiska syssel- sättningsstrategin inom ramen för den europeiska terminen. effektivt samarbete på sysselsättningsområdet är viktigt för att stimulera medlemsstaterna att genomföra nödvändiga reformer för att få fler i arbete. Huvudansvaret och de främsta instrumenten på sysselsättningsområdet ligger hos medlemsstaterna. 28.1Sysselsättningsstrategin inom 2020 och den europeiska terminen Rådet antog 2010 riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Mot bakgrund av att rådet har betonat att riktlinjerna bör förbli oförändrade , beslutade rådet att riktlinjerna antagna fortsatt även skulle gälla . Samråd med följdes av ett skriftligt samråd . informerades i frågan . ställde sig bakom sysselsättningsriktlinjerna. medlemsstaterna ska beakta i sin nationella politik, utgör ett viktigt instrument inom ramen för den öppna samordningsmetoden på förslag om att även behålla riktlinjerna oförändrade. Behandling och antagande av dessa är planerat till 2014. Inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin ska rådet och kommissionen upprätta en sysselsättningsrapport till Europeiska rådet om sysselsättningsläget och genomförandet av de integrerade presenterade kommissionen ett utkast till Utkastet utgjorde en integrerad bilaga till kommissionens tredje I rapportens inledande del konstateras bl.a. att återhämtningen av sysselsättningen stannat upp och att arbetslösheten ökar igen. går också på ett övergripande plan igenom medlemsstaternas åtgärder på sysselsättningsriktlinjernas och de landspecifika rekommendationernas Vidare poängteras att ambitiösa reformer nu genomförs i medlemsländerna, men att ytterligare ansträngningar behövs för att modernisera arbetsmarknaderna och investera i humankapital för att skapa förutsättningar för en sysselsättningsrik återhämtning. Regeringen informerade arbetsmarknadsutskottet . Samråd i hölls . ställde sig bakom antagandet av rapporten och välkommande rapportens budskap om behovet av ytterligare ansträngningar för att skapa förutsättningar för en sysselsättningsrik återhämtning. presenterade kommissionen utkast till en sysselsättningsrapport för den fjärde europeiska terminen. Antagande av denna är planerat till 2014. Landspecifika rekommendationer på sysselsättningsområdet Rekommendationer på sysselsättningsstrategins område inom 2020-strategin antogs av rådet (se avsnitt 3.2.1) om 2020- strategin. På sysselsättningsområdet rekommenderas att: –Förstärka ansträngningarna för att förbättra integrationen på arbetsmarknaden för lågutbildade ungdomar och personer med invandrarbakgrund genom kraftfullare och mer målinriktade åtgärder för att stärka deras anställbarhet och efterfrågan på dessa gruppers arbetskraft. –Stärka satsningarna på att underlätta övergången från skola till arbete, bl.a. genom bredare användning av lärande på arbetsplatsen, lärlingsplatser och andra avtalsformer som kombinerar arbete och utbildning. –Komplettera ungdomsgarantin så att den bättre omfattar ungdomar som varken går någon utbildning eller fortbildning. –Genomföra och dra slutsatser av utvärderingen av effektiviteten av den sänkta mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster till stöd för nya arbetstillfällen. Rekommendationen på arbetsmarknadsområdet ligger helt i linje med regeringens politik för att föra mot full sysselsättning genom minskat utanförskap. Rådsrekommendation om inrättande av ungdomsgarantier Mot bakgrund av den höga ungdomsarbetslösheten i presenterade kommissionen ett ungdomspaket, som bl.a. innehöll ett förslag till rådsrekommendation om inrättande av ungdomsgarantier. Kommissionens förslag innebär att alla medlemsstater bör se till att alla ungdomar av efter att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik. Detta är ungdomsgarantin (se faktapromemoria 2012/13:FPM42). välkomnade förslaget om rådsrekommenda- tion av inrättande av ungdomsgarantier, som kan bidra till att minska Skr. 2013/14:115 ungdomsarbetslösheten och utanförskapet bland unga. Regeringen överlade och samrådde med och . Förslaget antogs av . Frågan om ungdomars sysselsättning och arbetslöshet diskuterades på EPSCO- rådets möte och senare utgjorde den huvudfrågan vid . Relaterat till ungdomsgarantin antog även ett uttalande till stöd för den europeiska alliansen för lärlingsutbildning som lanserades . 28.2Den sociala dimensionen av EMU har välkomnat diskussionen om den sociala dimensionen av EMU liksom införandet en social resultattavla inom ramen för de existerande processerna inom 2020-strategin. har också ansett det vara viktigt att arbetsmarknadens parter, såväl på nationell som på EU-nivå, involveras i 2020-strategin och den europeiska terminen. En viktig utgångspunkt för i diskussionen om den sociala dimensionen av EMU har varit att medlemsstaternas befogenheter gällande arbetsmarknad, sociala frågor och på skatteområdet inte försvagas. Den ekonomiska och finansiella krisen har väckt en debatt om EMU:s grundkonstruktion. Som en uppföljning på tidigare diskussioner , beslutade att man till skulle utföra arbete om fyra identifierade frågor, varav en var frågan om den sociala dimensionen av EMU, inklusive social dialog. Vid Europeiska rådets möte beslutades att den sociala dimensionen av EMU borde stärkas genom att bättre övervaka och beakta den sociala situationen och läget på arbetsmarknaderna. Stats- och regeringscheferna betonade också vikten av att säkerställa bättre samordning av sysselsättningspolitiken och den sociala politiken som de nationella befogenheterna respekteras till fullo. Arbetsmarknadsparternas roll och den sociala dialogen avsågs också vara viktigt. Frågan om den sociala dimensionen var också uppe för diskussion vid ett informellt möte för arbetsmarknads- och socialministrarna i EU. I ett meddelande presenterade kommissionen initiativ i syfte att stärka den sociala dimensionen av EMU. Kommissionen anser att övervakningen av problem som rör sysselsättningen och den sociala situationen behöver stärkas, bl.a. genom inrättande av en ny social resultattavla. Det föreslås även att samordningen av sysselsättnings- och socialpolitiken inom den europeiska terminen ska stärkas. Vidare anser kommissionen att de möjligheter som EU:s budget erbjuder måste tas till vara för att utveckla den sociala dimensionen. Kommissionen menar också att det behövs fler insatser för sysselsättning och för att öka 2013/14:115 arbetskraftens rörlighet liksom en förstärkt dialog med arbetsmarknadens parter. Regeringen välkomnade vid diskussion kommissionens bidrag till diskussionen om den sociala dimensionen av EMU. Medlemsstaterna välkomnade kommissionens förslag om inrättandet av en social resultattavla. Vid Europeiska rådets möte följde man, mot bakgrund av Europeiska rådets slutsatser och kommissionens meddelande, upp frågan om den sociala dimensionen av EMU. Bland annat anvisades fortsatt arbete med en social resultattavla inom ramen för 2020 och om att stärka den sociala dialogen, vilket följdes upp . Användandet av denna nya resultattavla inom den europeiska terminen godkändes av EPSCO- rådet följt av Europeiska rådets bekräftelse samma månad. Regeringen samrådde med , . Regeringen överlade med . Programmet för sysselsättning och social innovation avslutades förhandlingarna om förslaget att instifta programmet för sysselsättning och social innovation (EaSI), vilket bygger på och utvidgar tre befintliga instrument på det social- och sysselsättningspolitiska området. Programmet bygger på och utvidgar programmen Progress, EURES samt EU:s instrument för mikrokrediter. Ursprungsförslaget presenterades 2011 (se faktapromemoria 2011/12:FPM28). Programmets syfte är att bidra till genomförandet av 2020- strategin. Programmet ska pågå . Programmets första del, Progress, ska stödja utveckling, genomförande, övervakning och utvärdering av 2020-strategin och lagstiftning om arbetsvillkor. Programmet ska även främja evidensbaserat beslutsfattande och social innovation, i partnerskap med arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer och andra berörda organ. Programdelen Eures ska stödja verksamhet som utförs av Eures för att utveckla utbyte och spridning av information och andra former av samarbete för att främja arbetstagarnas frivilliga geografiska rörlighet. Den tredje delen av programmen, programdelen Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap, ska öka tillgången till och utbudet av finansiering för utsatta personer, bygga upp institutionella kapaciteten för mikrokreditgivare och stödja utvecklingen av sociala företag. Rådet antog förslaget till program . Regeringen informerade och samråd ägde rum . har förhandlingar om förslaget att förlänga Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter slutförts. Ursprungsförslaget presenterades av (se faktapromemoria 2011/12:FPM27). Globaliseringsfonden kommer –2020 liksom inom Skr. 2013/14:115 tidigare period (2007–2013) kunna ge stöd till arbetstagare som sagts upp till följd av förändrade världshandelsmönster (globalisering). Tillämpningsområdet har däremot utvidgats för att fonden också ska kunna ingripa vid uppsägningar som orsakats av globala finansiella och ekonomiska kriser. Temporärt ska stöd också kunna ges till unga som varken studerar eller arbetar i regioner med hög ungdomsarbetslöshet. Medfinansieringsgraden från EU blir som mest . I förhandlingen om utformningen av fondens regelverk har verkat för ett restriktivt regelverk. Rådet antog förslaget . Regeringen överlade med och samråd ägde rum . 29Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor Arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området sysselsättnings- och socialpolitik, där en central målsättning är att förbättra arbetstagares levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Samarbetet inom socialpolitikens område sker inom ramen för den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social delaktighet. Samarbetet har som övergripande syfte att öka den sociala sammanhållningen inom EU med utgångspunkt i mål för fattigdomsbekämpning, för arbetet med att skapa hållbara och adekvata pensionssystem och för ökad tillgång till hälso- och sjukvård och äldreomsorg. Klassificering, märkning och förpackning av Kommissionen lämnade ett förslag till ändring av fem arbetsmiljödirektiv för anpassning till förordningen om klassificering och märkning av ämnen och blandningar (CLP-förordningen). föreslagna direktivet är att uppdatera referenser och terminologi i skyltdirektivet, minderårigdirektivet, direktivet om kemiska agenser, direktivet om gravida och ammande och direktivet om carcinogener och mutagena ämnen i arbetet, så att de överensstämmer med gällande EU- klassificering och märkning av kemiska ämnen i CLP-förordningen. delade kommissionens bedömning att det fanns behov av harmonisering av reglerna. hade som utgångspunkt att det är viktigt att försöka undvika att anpassningarna till CLP-direktivet leder till oavsiktliga och icke önskvärda materiella ändringar i gällande rätt. anpassningar som görs bör leda till att direktiven blir mer tydliga och De bör inte leda till ändrat skydd för arbetstagare jämfört med eller till krångligare regler. Regeringen höll överläggningar med . 2013/14:115 29.2 Efter att ha legat nere återupptogs förhandlingar om ett direktiv om intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter (KOM(2007) 603 slutlig). Direktivförslaget innehåller bestämmelser som syftar till att främja den fria rörligheten för arbetstagare och att underlätta arbetstagares rörlighet i arbetslivet, genom att förbättra villkoren för intjänande och bevarande av tjänstepensionsrättigheter (se faktapromemoria 2007/08:FPM27). Direktivförslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen och . På hölls en informell lunchdiskussion om förslaget. nåddes i en allmän inriktning. Därefter har det litauiska ordförandeskapet fört informella trepartssamtal med i syfte att nå en överenskommelse om förslaget. nådde ordförandeskapet och förhandlingsdelegation en preliminär överenskommelse. Denna överenskommelse bekräftades i Coreper och av utskott för sysselsättning och sociala frågor . Det formella antagandet av direktivet väntas därmed kunna äga rum . Utgångspunkten för under förhandlingen har varit att värna den svenska arbetsmarknadsmodellen där tjänstepensioner huvudsakligen regleras i kollektivavtal. har under förhandlingen drivit och fått gehör för att direktivet ska medge möjlighet till avvikelse genom kollektivavtal. Vidare har verkat för att direktivets materiella bestämmelser endast ska ta sikte på sådana system som faktiskt utgör hinder för den fria rörligheten, såsom långa förvärvandetider eller kvalifikationstider. har informerats om läget i förhandlingen. Överläggning och samråd med ägde rum och . 29.3Direktiv om genomförande av utstationeringsdirektivet Kommissionen kom med ett förslag om ett direktiv om genomförande av utstationeringsdirektivet (tillämpningsdirektivet). Förslaget är en av de tolv nyckelåtgärder som kommissionen antog i sitt meddelande 2011 för att stimulera tillväxt och stärka förtroendet för den inre marknaden. Förslaget om ett tillämpningsdirektiv syftar till att skapa ett allmänt regelverk för utstationeringar med en bättre och mer enhetlig tillämpning av direktivet 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (utstationeringsdirektivet). Genom att klargöra och förtydliga hur bestämmelserna i utstationeringsdirektivet ska tillämpas kan skyddet för utstationerade arbetstagares villkor säkerställas och en sund konkurrens på den inre marknaden främjas, som missbruk av utstationeringsreglerna motverkas (se faktapromemoria 2011/12:FPM135). Regeringen är positiv till kommissionens initiativ att förbättra och förtydliga tillämpningen av utstationeringsreglerna. Det är angeläget att säkerställa skyddet för utstationerade arbetstagares villkor och främja en Skr. 2013/14:115 sund konkurrens på den inre marknaden, som det är viktigt att utstationeringsreglerna respekterar medlemsstaternas olika arbetsmarknadsmodeller. På kom medlemsstaterna överens om en allmän inriktning. Samråd skedde med , och överläggning . Information lämnades till utskottet , . 29.4Direktiv om åtgärder för att underlätta fri rörlighet för arbetstagare Kommissionen antog ett förslag till och rådets direktiv om åtgärder som underlättar utövandet av arbetstagares rättigheter i samband med fri rörlighet för arbetstagare (se faktapromemoria 2012/13:FPM109). Förslaget syftar till att förbättra och fördjupa den praktiska tillämpningen av och rådets förordning (EU) nr 492/2011 av om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen, men innebär inte några nya materiella rättigheter för EU-arbetstagare. Kommissionen avser genom direktivet att tillförsäkra arbetstagare förbättrade möjligheter att göra sina rättigheter enligt förordning (EU) nr 492/2011 gällande. Regeringen ser positivt på syftet med förslaget, att verka för att undanröja hinder mot den fria rörligheten för arbetskraft. Myndigheter, organisationer och arbetsgivare är skyldiga att tillämpa förordning (EU) 492/2011. Regeringen anser att medlemsstaterna bör ges stort utrymme att själva besluta om konkreta åtgärder som bör vidtas för att uppnå syftet med förordningen. inleddes förhandlingar om förslaget.