prop · H103166 · 2014-01-01 00:00:00 — (62) I förekommande fall avses med ursprungsbefolkningar och lokala sam hällen även afroamerikanska ättlingar. (63) Utan att det påverkar genomförandet av detta kapitel erkänner parterna att begreppet traditionella kunskaper diskuteras i relevanta internationella forum. och sedvänjor, för att vid behov och i enlighet med internatio nell och inhemsk rätt hitta lämpliga åtgärder för att åtgärda detta problem. 6.Med beaktande av inhemsk lagstiftning och internationell rätt ska parterna samarbeta för att säkerställa att immateriella rättigheter understöder och inte strider mot parternas rättigheter och skyldigheter enligt CBD när det gäller genetiska resurser och tillhörande traditionella kunskaper hos ursprungsbefolkningar och lokala samhällen på deras respektive territorier. Parterna bekräftar sina rättigheter och skyldigheter enligt artikel 16.3 i CBD i förhållande till länder som tillhandahåller genetiska re surser att vidta åtgärder i syfte att ge tillgång till och överföra teknik som utnyttjar dessa resurser, på villkor som fastställs gemensamt. Denna bestämmelse påverkar inte rättigheterna och skyldigheterna enligt artikel 31 i . 7.Parterna erkänner nyttan av att kräva att genetiska resur sers och tillhörande traditionella kunskapers ursprung eller källa anges i patentansökningar, med tanke på att detta bidrar till insyn i hur genetiska resurser och tillhörande traditionella kun skaper används. 8.Parterna ska i enlighet med sin inhemska lagstiftning sörja för att ge verkan åt ett sådant krav för att stödja efterlevnaden av bestämmelserna om tillträde till genetiska resurser och till hörande traditionella kunskaper, innovationer och sedvänjor. 9.Parterna ska sträva efter att underlätta utbyte av infor mation om patentansökningar och beviljade patent avseende genetiska resurser och tillhörande traditionella kunskaper, för att denna information ska kunna beaktas i den materiella pröv ningen, särskilt för att fastställa teknikens ståndpunkt. 10.Om inte annat anges i kapitel 6 (Samarbete) i denna avdelning, ska parterna samarbeta på ömsesidigt överenskomna villkor när det gäller utbildning av patentgranskare i granskning av patentansökningar som avser genetiska resurser och till hörande traditionella kunskaper. 11.Parterna erkänner att databaser eller digitala bibliotek med relevant information utgör användbara verktyg för paten terbarhetsprövning av uppfinningar som har med genetiska re surser och tillhörande traditionella kunskaper att göra. 12.I enlighet med tillämplig internationell och inhemsk rätt är parterna överens om att samarbeta vid tillämpningen av inhemska ramar för tillträde till genetiska resurser och till hörande traditionella kunskaper, innovationer och sedvänjor. Europeiska unionens officiella tidning 13.Efter ömsesidig överenskommelse får parterna se över detta kapitel med beaktande av resultaten och slutsatserna från multilaterala diskussioner. Bestämmelser om immateriella rättigheter A v s n i t t 1 V a r u m ä r k e n 1.Parterna ska rätta sig efter rättigheterna och skyldigheterna enligt och . 2.Europeiska unionen och ska ansluta sig till pro tokollet till Madridöverenskommelsen om den internationella registre ringen av varumärken, antaget i (nedan kallat Madridprotokollet) från undertecknandet av detta avtal. ska vidta alla rimliga åtgärder för att ansluta sig till Madridprotokollet. 3.Europeiska unionen och ska vidta alla rimliga åtgär der för att efterleva fördraget om varumärkesrätt, antaget i Ge nève (nedan kallat fördraget om varumär kesrätt). ska vidta alla rimliga åtgärder för att ansluta sig till fördraget om varumärkesrätt. Varje tecken eller kombination av tecken som kan särskilja ett företags varor eller tjänster från andra företags kan utgöra ett varumärke på marknaden. Sådana tecken kan bildas framför allt genom ord, inbegripet kombinationer av ord, personnamn, bok stäver, siffror, figurer, ljud och färgkombinationer samt genom en kombination av sådana tecken. Om tecken inte i sig särskiljer varorna eller tjänsterna i fråga, kan en part för registrering kräva inarbetning. En part kan som registreringsvillkor kräva att tec ken ska vara synliga för ögat. 1.Parterna ska använda klassificeringen i Niceöverenskom melsen rörande den internationella klassificeringen av varor och tjänster för vilka varumärken gäller, antagen i , med gällande ändringar, vid klassificering av varor och tjänster på vilka varumärkena används. 2.Parterna (64) ska sörja för att det inrättas ett system för registrering av varumärken där alla slutgiltiga beslut som fattas av den behöriga varumärkesmyndigheten motiveras och avges (64) När det gäller EU-parten ska de skyldigheter som föreskrivs i denna punkt gälla för Europeiska unionen endast med avseende på dess gemenskapsvarumärke. Skälen till avslag på varumärkesregistrering ska läm nas skriftligen till sökanden, som ska ha möjlighet att begära omprövning av avslaget och att överklaga det slutgiltiga beslutet till domstol. Parterna ska även sörja för en möjlighet att invända mot varumärkesansökningar. Sådana invändningsförfaranden ska vara kontradiktoriska. Parterna ska tillhandahålla en allmänt tillgänglig elektronisk databas över varumärkesansökningar och varumärkesregistreringar. Parterna ska samarbeta för att säkerställa skyddet av välkända varumärken enligt artikel 6a i och arti kel 16.2 och 16.3 i . 1.Förutsatt att de legitima intressen som rättighetshavarna till varumärken och tredje parter har beaktas, ska parterna som ett begränsat undantag (65) till varumärkesrättigheter medge skä lig användning i ekonomisk verksamhet av deras namn och adress eller beskrivande ord om varornas eller tjänsternas art, kvalitet, kvantitet, avsedda användning, värde eller geografiska ursprung, tiden för framställning av varorna respektive tillhan dahållande av tjänsterna eller andra egenskaper hos varorna eller tjänsterna. 2.Parterna ska också sörja för begränsade undantag som till låter en person att använda varumärket om det behövs för att ange en varas eller en tjänsts avsedda användning, särskilt som tillbehör eller reservdel, förutsatt att varumärket används i en lighet med god affärssed i industriella eller kommersiella frågor. A v s n i t t 2 G e o g r a f i s k a b e t e c k n i n g a r Tillämpningsområde för detta avsnitt När det gäller erkännande och skydd av geografiska beteck ningar som har sitt ursprung i en parts territorium, gäller föl jande: a)I denna avdelning avses med geografiska beteckningar uppgifter som består av namnet på ett visst land, en viss region eller en viss ort eller ett namn som, utan att vara beteckning för ett visst land, en viss region eller en viss ort, hänvisar till ett visst geografiskt område och som talar om att en produkt härstammar därifrån, när en viss kvalitet, renommé eller annan egenskap hos produkten uteslutande eller huvudsakli gen beror på den geografiska miljö där den framställs med dess inneboende naturliga och mänskliga faktorer. (65) Ett begränsat undantag förstås som ett undantag som gör att tredje parter på marknaden får använda ett beskrivande ord utan att behöva rättighetshavarens medgivande, förutsatt att användningen sker med ärligt uppsåt och inte utgör användning som varumärke. Europeiska unionens officiella tidning b)En parts geografiska beteckningar som ska skyddas av en annan part ska endast omfattas av denna avdelning om de är erkända och fastställda som sådana på dess territorium. c)Parterna ska skydda geografiska beteckningar för jordbruks- och livsmedelsprodukter, viner, spritdrycker och aromatise rade viner enligt tillägg 1 till bilaga XIII (Förteckning över geografiska beteckningar) i enlighet med de förfaranden som avses i artikel 208 från och med detta avtals ikraftträdande. d)Geografiska beteckningar för andra produkter än jordbruks- och livsmedelsprodukter, viner, spritdrycker och aromatise rade viner enligt tillägg 1 till bilaga XIII (Förteckning över geografiska beteckningar) kan skyddas i enlighet med respek tive parts tillämpliga lagar och andra författningar. Parterna erkänner att de geografiska beteckningar som förtecknas i tillägg 2 till bilaga XIII (Förteckning över geografiska beteck ningar) är skyddade som geografiska beteckningar i ur sprungslandet. e)Användning (66) av geografiska beteckningar avseende pro dukter med ursprung i en parts territorium ska förbehållas producenter, tillverkare eller hantverkare med produktions- eller tillverkningsanläggningar på den ort eller i den region inom parten som anges i eller associeras till denna beteck ning. f)Om en part inrättar eller bibehåller ett system för godkän nande av användning av geografiska ursprungsbeteckningar, ska systemet endast tillämpas på geografiska beteckningar med ursprung i dess territorium. g)Offentliga eller privata organ som företräder dem som är berättigade att använda geografiska beteckningar eller organ som utsetts för detta ändamål ska till sitt förfogande ha mekanismer som möjliggör en effektiv kontroll över använd ningen av skyddade geografiska beteckningar. h)Geografiska beteckningar som är skyddade i enlighet med denna avdelning ska så länge de förblir skyddade i ur sprungslandet inte anses vara den allmänna eller generiska beteckningen för den produkt de kännetecknar. Efter att ha genomfört ett invändningsförfarande och granskat Europeiska unionens geografiska beteckningar som anges i tillägg 1 till bilaga XIII (Förteckning över geografiska beteckningar) och som har registrerats av EU-parten, ska de avtalsslutande andinska länderna skydda dessa geografiska be teckningar enligt den skyddsnivå som föreskrivs i detta avsnitt. (66) I detta led avses med användning produktion och/eller bearbetning och/eller beredning av den produkt som den geografiska beteck ningen kännetecknar. Efter att ha genomfört ett invändningsförfarande och granskat ett avtalsslutande andinskt lands geografiska beteck ningar som anges i tillägg 1 till bilaga XIII (Förteckning över geografiska beteckningar) och som har registrerats av detta av talsslutande andinska land, ska EU-parten skydda dessa geogra fiska beteckningar enligt den skyddsnivå som föreskrivs i detta avsnitt. Tillägg av nya geografiska beteckningar 1.Parterna är överens om möjligheten att lägga till nya geo grafiska beteckningar i tillägg 1 till bilaga XIII (Förteckning över geografiska beteckningar) efter att ha genomfört invändnings förfarandet och ha granskat de geografiska beteckningarna i enlighet med artikel 208. 2.En part som vill lägga till en ny geografisk beteckning i förteckningen i tillägg 1 till bilaga XIII (Förteckning över geo grafiska beteckningar) ska lämna in en ansökan om detta till en annan part inom underkommittén för immateriella rättigheter. 3.Dagen för ansökan om skydd ska vara den dag då ansö kan skickas till en annan part. Detta informationsutbyte ska ske inom underkommittén för immateriella rättigheter. Omfattning av skyddet av geografiska beteckningar En parts geografiska beteckningar som förtecknas i tillägg 1 till bilaga XIII (Förteckning över geografiska beteckningar) och de som läggs till i enlighet med artikel 209 ska skyddas av en annan part mot åtminstone följande: a)Kommersiell användning av en skyddad geografisk beteck ning i)för identiska eller liknande produkter som inte uppfyller produktspecifikationen för den geografiska beteckningen, eller ii)i den mån användningen innebär utnyttjande av den geo grafiska beteckningens renommé. b)Annan icke-godkänd användning (67) av andra geografiska beteckningar än dem för viner, aromatiserade viner eller spritdrycker som skapar förvirring, inbegripet då namnet åtföljs av uppgifter såsom stil, typ, imitation eller liknande Utan att det på verkar detta led, ska en part som ändrar sin (67) Begreppet icke-godkänd användning kan avse alla former av obehörigt bruk, imitation eller anspelning. Europeiska unionens officiella tidning lagstiftning för att ge andra geografiska beteckningar än dem för viner, aromatiserade viner och spritdrycker ett högre skydd än det skydd som föreskrivs i detta avtal utvidga detta skydd till att omfatta de geografiska beteckningarna i tillägg 1 till bilaga XIII (Förteckning över geografiska beteckningar). c)När det gäller geografiska beteckningar för viner, aromatise rade viner eller spritdrycker, obehörigt bruk, imitation eller anspelning, åtminstone för produkter av detta slag, även om produktens verkliga ursprung anges eller den skyddade be teckningen har översatts eller åtföljs av uttryck såsom stil, typ, metod, såsom framställs i, imitation, smak, lik nande eller dylikt. d)Annan osann eller vilseledande uppgift om produktens här komst, ursprung, beskaffenhet eller väsentliga egenskaper på den inre eller yttre förpackningen eller i reklammaterial för den berörda produkten som kan ge en oriktig föreställning om produktens ursprung. e)Annat agerande som kan vilseleda konsumenterna om pro duktens verkliga ursprung. 2.Om en part i samband med förhandlingar med ett tredje land föreslår att skydda en geografisk beteckning från detta tredjeland och namnet är homonymt med en geografisk beteck ning från en annan part, ska denna part informeras och ges tillfälle att yttra sig innan namnet blir skyddat. 3.Parterna ska underrätta varandra om en geografisk beteck ning upphör att vara skyddad i ursprungslandet. Parterna ska vägra att registrera eller ska sörja för ogiltig förklaring av ett varumärke som motsvarar någon av de situa tioner som avses i artikel 210.1 i förhållande till en skyddad geografisk beteckning för identiska eller liknande produkter, förutsatt att en ansökan om registrering av varumärket lämnas in efter dagen för ansökan om skydd av den geografiska beteck ningen på dess territorium. 1.Parterna kan utbyta ytterligare information om de tekniska specifikationerna för de produkter som skyddas av geografiska beteckningar i tillägg 1 till bilaga XIII (Förteckning över geo grafiska beteckningar) i underkommittén för immateriella rättig heter. Dessutom kan parterna underlätta utbyte av information om kontrollorgan inom sitt territorium. 2.Inget i detta avsnitt ska förplikta en part att skydda en geografisk beteckning som inte är eller som upphör att vara skyddad i ursprungslandet. Den part som är ursprungsterritoriet för en geografisk beteckning ska underrätta de andra parterna om en geografisk beteckning upphör att vara skyddad i ur sprungslandet. 3.En produktspecifikation enligt detta avsnitt ska vara den som godkänts, inbegripet eventuella ändringar som också god känts, av myndigheterna i den part på vars territorium produk ten har sitt ursprung. 1.I underkommittén för immateriella rättigheter får en part begära att en annan part lämnar information om efterlevnaden för produkter försedda med geografiska beteckningar som skyd das enligt detta avsnitt av respektive produktspecifikationer och ändringar därav samt kontaktpunkterna för att vid behov under lätta kontroller. 2.När det gäller geografiska beteckningar från en annan part som är skyddade enligt detta avsnitt, får parterna offentliggöra respektive produktspecifikationer, eller en sammanfattning dä rav, samt kontaktpunkterna för att underlätta kontroller. Detta avsnitt ska inte påverka de rättigheter som parterna redan erkänt i frihandelsavtal med tredjeländer. A v s n i t t 3 U p p h o v s r ä t t o c h n ä r s t å e n d e r ä t t i g h e t e r Utan att det påverkar grunderna för att vägra skydd av geografiska beteckningar enligt dess inhemska lagstiftning, ska ingen part vara skyldig att skydda en geografisk beteckning om skyddet med hänsyn till ett renommerat eller välkänt varumärke skulle kunna vilseleda konsumenterna om produktens verkliga identitet. Parterna ska på ett så effektivt och enhetligt sätt som möjligt skydda upphovsmäns rättigheter till sina litterära och konstnärliga verk. Parterna ska också skydda utövande konst närers, fonogramframställares och radio- och televisionsföretags rättigheter till sina framföranden, fonogram respektive utsänd ningar. Europeiska unionens officiella tidning Parterna ska iaktta befintliga rättigheter och skyldigheter enligt för skydd av litterära och konstnärliga verk av (nedan kallad ), Romkonventionen om skydd för utövande konstnärer, framstäl lare av fonogram samt radioföretag av (nedan kallad Romkonventionen), Wipo-fördraget om upphovsrätt (nedan kallat WCT) och Wipo-fördraget om framföranden och fonogram (nedan kallat WPPT), som båda antogs den 20 decem ber 1996. 1.En upphovsmans upphovsrätt till ett litterärt eller konst närligt verk enligt artikel 2 i ska löpa under upphovsmannens livstid och efter dennes död. 2.I fråga om verk med gemensamt upphovsmannaskap ska den skyddstid som avses i punkt 1 beräknas från den sist av lidne upphovsmannens dödsdag. 1.Oberoende av en upphovsmans ekonomiska rättigheter och även efter överlåtelse av dessa, ska upphovsmannen ha rätt att åtminstone anges som upphovsman till verket och att motsätta sig varje förvanskning, stympning eller annan ändring av eller varje kränkande förfarande med avseende på verket som skulle vara till men för dennes ära eller anseende. 2.De rättigheter som tillkommer upphovsmannen enligt punkt 1 ska bestå även efter dennes död åtminstone tills de ekonomiska rättigheterna löper ut och ska kunna utövas av de personer eller institutioner som bemyndigats därtill enligt lags tiftningen i det land där skydd begärs. 3.Oberoende av en utövande konstnärs ekonomiska rättig heter och även efter överlåtelse av dessa, ska den utövande konstnären med avseende på sina levande framföranden av ljud eller på framföranden upptagna på fonogram ha rätt att begära att anges som utövande konstnär av sina framföranden, utom där underlåtenheten i detta hänseende föranleds av det sätt på vilket framförandet utnyttjas, samt att motsätta sig varje förvanskning, stympning eller annan ändring av hans eller hen nes framföranden som skulle vara till men för hans eller hennes anseende. Denna punkt påverkar inte tillämpningen av andra ideella rättigheter enligt inhemsk lagstiftning. 4.De möjligheter att vidta rättsliga åtgärder som krävs för skydd av de rättigheter som följer av denna artikel ska regleras av lagstiftningen i den part där skydd begärs. 5.Parterna får föreskriva ett högre skydd för ideella rättighe ter än det som fastställs i denna artikel. Organisationer för kollektiv förvaltning Parterna erkänner betydelsen av organisationer för kollektiv för valtning av upphovsrätt och närstående rättigheter för att säker ställa en effektiv förvaltning av de rättigheter som anförtrotts dem och en rättvis fördelning av insamlade ersättningar, som står i proportion till utnyttjandet av verk, framföranden eller fonogram inom ramen för öppenhet och god förvaltningssed i enlighet med den inhemska lagstiftningen hos respektive part. 3.I fråga om anonyma eller pseudonyma verk ska skydds tiden enligt detta avtal löpa ut efter det att verket lagligen gjorts tillgängligt för allmänheten. Om den pseudonym som upphovsmannen antagit inte medger något tvivel om dennes identitet, ska dock den skyddstid som fastställs i punkt 1 gälla. Om upphovsmannen till ett anonymt eller pseudonymt verk avslöjar sin identitet under ovanstående tidsperiod, ska den skyddstid som fastställs i punkt 1 gälla. Ingen part ska vara skyldig att skydda anonyma eller pseudonyma verk där det är rimligt att anta att deras upphovsman har varit död . 4.När skyddstiden för ett annat verk än ett fotografiskt verk eller ett verk av brukskonst beräknas med en annan utgångs punkt än en fysisk persons livslängd, ska skyddstiden inte vara kortare än från utgången av det kalenderår då det god kända offentliggörandet ägde rum eller, om sådant godkänt offentliggörande inte äger rum efter verkets till komst, från utgången av det kalenderår då verket tillkom. 5.Skyddstiden för filmverk eller audiovisuella verk ska vara efter det att verket har gjorts tillgängligt för all mänheten med upphovsmannens medgivande, eller, om så inte skett inom från verkets tillkomst, efter dess tillkomst. Alternativt kan en part fastställa att skyddstiden för filmverk eller audiovisuella verk ska löpa ut efter dödsdagen för den sist avlidna person som anses som upphovs man enligt inhemsk rätt. 1.Den skyddstid som ska medges utövande konstnärer i enlighet med detta avtal ska löpa åtminstone till utgången av en period räknat från utgången av det år då fram förandet togs upp. 2.Den skyddstid som ska medges fonogramframställare i enlighet med detta avtal ska löpa åtminstone till utgången av en period räknat från utgången av det år då fono grammet gavs ut eller, om fonogrammet inte ges ut från upptagningen av det, räknat från utgången av det år då upptagningen gjordes. Europeiska unionens officiella tidning Den skyddstid som medges radio- och televisionsföretag ska vara åtminstone från utgången av det kalenderår då utsändningen ägde rum. Radio- och televisionsutsändning och återgivning för allmänheten 1.I denna artikel gäller följande definitioner: radio- och televisionsutsändning: trådlös överföring för allmän hetens mottagande av ljud eller av bilder och ljud eller av framställningar därav. Sådan överföring via satellit är också radio- eller televisionsutsändning. Överföring av krypterade signaler utgör radio- eller televisionsutsändning när medlen för avkryptering tillhandahålls allmänheten av radio- eller televisionsföretaget eller med dess medgivande. återgivning för allmänheten av ett framförande eller ett fonogram: överföring till allmänheten, genom något annat medel än radio- eller televisionsutsändning, av ljud från ett fram förande eller ljud eller framställningar av ljud upptagna på fonogram. I punkt 3 avses med återgivning för allmänheten även att göra ljud eller framställningar av ljud upptagna på fonogram hörbara för allmänheten. Utövande konstnärer ska med avseende på sina framföran den ha ensamrätt att tillåta a)utsändning och återgivning för allmänheten av sina icke upptagna framföranden, utom om framförandet redan är ett utsänt framförande, och b)upptagning av sina icke upptagna framföranden. 3.Utövande konstnärer och fonogramframställare ska ha rätt till en skälig engångsersättning för direkt eller indirekt använd ning av fonogram som getts ut i kommersiellt syfte för radio- eller televisionsutsändning eller återgivning för allmänheten. Par terna ska i sin inhemska lagstiftning föreskriva att den utövande konstnären eller fonogramframställaren eller båda ska avkräva användaren den skäliga engångsersättningen. Parterna kan anta inhemsk lagstiftning där det i avsaknad av en överenskommelse mellan den utövande konstnären och fonogramframställaren fastställs villkor enligt vilka de utövande konstnärerna och fono gramframställarna ska dela den skäliga engångsersättningen. 4.Parterna ska medge utövande konstnärer ensamrätt att med avseende på sina upptagna framföranden tillåta eller för bjuda a)direkt eller indirekt mångfaldigande, b)distribution genom försäljning eller annan överlåtelse, c)uthyrning till allmänheten av original och kopior, och d)tillgängliggörande för allmänheten på trådbunden eller tråd lös väg, så att enskilda personer kan få tillgång till fram förandena från en plats och som de själva väljer. 5.När utövande konstnärer har överlåtit rätten att tillhanda hålla eller hyra ut, får en part föreskriva att de utövande konst närerna behåller sin oeftergivliga rätt till skälig ersättning, som kan samlas in av en upphovsrättsorganisation som vederbörli gen bemyndigats i enlighet med partens inhemska lagstiftning. 6.Parterna får tillerkänna utövande konstnärer av audiovisu ella verk en oeftergivlig rätt till skälig ersättning för radio- och televisionsutsändning eller återgivning för allmänheten av deras upptagna framföranden, där ersättningen kan samlas in av en upphovsrättsorganisation som vederbörligen bemyndigats i en lighet med den inhemska lagstiftningen.