prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — Konst, drama och dans är de populäraste områdena för . Tabell 3.2 Skapande skola 2011–2013 Beviljade bidrag (mkr) Antal elever som omfattas av En forskningsutvärdering av Skapande skola Myndigheten för kulturanalys presenterade en utvärderingsrapport om Skap- ande skola. I rapporten konstateras att bidragets utformning utgår från tanken om alla barns rätt till kultur. Det genomförs, enligt rapporten, lyckade Skapande skola-projekt med god lokal förankring och bred delaktighet i planering och genomförande av såväl lärare och elever som kulturaktörer. Myndigheten pekar på vissa svag- heter, bl.a. att skillnaderna mellan skolor är stora och att det finns brister i förankringsprocessen. I rapporten lämnas en rad rekommendationer, bl.a. föreslås att Skapande skola-medel ska bevil- jas än . har på den förra regeringens uppdrag tagit fram fyra exempelsamlingar där framgångsrika sätt att arbeta med Skapande skola utifrån olika teman lyfts fram. Exempel- samlingarna bedöms kunna fungera som värde- fulla verktyg för skolorna i arbetet med kultur i undervisningen. Sammanlagt 29 institutioner och myndigheter på område fick i uppdrag att formulera strategier för att tydlig- göra målen för verksamheten för barn och unga –2014. har genomfört en uppföljning av uppdraget. Upp- följningen visar sammanfattningsvis att myndig- heterna och institutionerna anser att uppdraget gett positiva effekter och att strategierna som sådana är effektiva verktyg för institutionerna. Barnperspektiv i Statens kulturråds bidragsgivning fördelades av de direkta bidragen från till verksamheter som rör barn och unga (dvs. exklusive kultur- samverkansmodellen). Av de bidrag som bevilja- des till scenkonst och musik gick till barn och unga och när det gäller litteratur, bilio- tek och kulturtidsskrifter var andelen . Störst andel av bidragsgivningen till barn och unga hade den konstområdesöver- gripande verksamheten på grund av anslaget till . Läsfrämjande insatser för barn och unga redo- visas i avsnitt 5 Litteratur, läsande och språket. Insatser för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare redovisas i avsnitt 13.4.2. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Kultursamverkansmodellen – kulturen närmare medborgarna Samtliga län utom ingår i kultursamverkansmodellen. Modellen ska bidra till ökad uppfyllelse av de nationella kultur- politiska målen och ge ökat genomslag för regionala prioriteringar och variationer. Genom modellen förs kulturen närmare medborgarna. Inom ramen för modellen har landstingen tagit fram regionala kulturplaner som ska innehålla hur länen avser att arbeta med de sju ändamål som de statliga medlen ska fördelas till. Många län har kulturplaner som har en bredare omfatt- ning än de verksamheter som de statliga medlen kan fördelas till. Totalt fördelade till landstingen, som i sin tur fördelar de statliga medlen vidare till bidrags- mottagare inom sju olika konst- och kulturom- råden. Den länsvisa fördelningen framgår av tabell 3.3.nedan. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.3 Fördelning av kultursamverkansmedel, verksamhetsbidrag 2013 samt fördelning till Total bidragsfördelning per län och fördelning i procent per konst- och kulturområde 1TDM avser teater, dans och musik. 2Avser konst- och kulturfrämjande. 3Bidraget ingår i fördelning till annat län. Av tabellen framgår att scenkonsten och muse- erna utgör de två största områdena inom model- len. Sammantaget fördelas av modellens medel till dessa områden. Inom ramen för anslaget 1:6 Bidrag till reg- ional kulturverksamhet som går till kultursam- verkansmodellen och institutioner i län kan även fördela tidsbe- gränsade utvecklingsbidrag. fördelades totalt nära till 113 projekt runt om i landet, se tabell 3.4 nedan. I detta belopp ingår de som rege- ringen förstärkt de regionala kulturverk- samheterna med 2012–2014. En stor del av utvecklingsbidragen har riktats till bl.a. dans, bild och form samt till museer. Tabell 3.4 Länsvis fördelning av utvecklingsbidrag 1 Den tillfälliga förstärkningen på ingår i beloppen för 2012-2013. presenterade en övergripande nationell uppföljning av mo- dellen 2012 med fokus på de sju verksamhets- områden som medlen kan fördelas till. Uppfölj- ningen visar bl.a. att det statliga stödet till länen i snitt uppgick till av de totala offentliga intäkterna 2012. Vidare framgår att det statliga stödet till scenkonsten och musei- området utgör av modellens samtliga medel. Även i de län som inte ingår i modellen fördelas av de statliga medlen till dessa områden. betonar vikten av att utformningen av uppföljningen inte ska upplevas som styrande för modellens verk- samheter. arbetar för att, i dialog med landstingen, förenkla formerna för uppfölj- ningen på både nationell och regional nivå. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Myndigheten för kulturanalys har i uppdrag att löpande utvärdera samverkansmodellen. utvärderingar som Myndigheten för kulturanalys genomfört (rapporterna 2012:1, 2013:2 och 2013) pekar på att modellen i stora delar landat väl. Utvärderingen visar dock att utveckling behövs avseende bl.a. ökad tydlighet när det gäller samverkansrådet och uppföljningen sam- tidigt som man konstaterar att några större om- prioriteringar ännu inte ägt rum. Myndigheten för kulturanalys presenterade rapporten ligger i tiden som visar att samverkan ökat, men att dialogen med det civila samhället behöver vidareutvecklas. presenter- ades en ytterligare rapport om Länsteatrarna och kultursamverkansmodellen (2014:3). Rapporten fokuserar bl.a. på principen om armlängds avstånd, länsteatrarnas roll som regional resurs och teaterchefernas roll. presenterade föreningen kulturallians en rapport där fem läns arbete med kulturplanerna och formerna för dialogen belyses. Ideell kultur- allians drar slutsatsen att dialogformerna bör utvecklas och få ökad tydlighet. Internationalisering och interkulturellt samar- bete är en prioriterad del av och ett mål för kulturpolitiken samt utgör ett perspektiv som genomsyrar alla kulturområden. Kulturpolitiken har stimulerat det svenska kulturlivets internationalisering, bl.a. har samt- liga myndigheter i uppgift att integrera ett inter- nationellt och interkulturellt perspektiv i sina verksamheter. Myndigheterna har utvecklat sina internationella kontakter och det internationella kulturutbytet har ökat. är representerat i i utlandet och deltar därmed i de strategiska dis- kussionerna kring främjandet av i utlan- det vilket även innefattar främjandet av interna- kultursamarbeten. Sedan 2012, genom en änd- ring i instruktionen fått ett övergripande upp- drag som gäller kulturlivets internationali- sering har myndighetens representation och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 uppgifter i internationella sammanhang ökat. har myndighetens närvaro vid internationella mässor varit hög. Bland annat samordnade 2013 den svenska närvaron på scenkonstmässan i . bedriver också ett aktivt ar- bete med att främja ansökningar från svenska aktörer till EU:s kulturprogram, se nedan. Av tabellen nedan framgår hur myndighetens bidragsgivning till internationellt kulturutbyte och samarbete 2011–2013 har fördelat sig på olika konstområden. Tabell 3.5 Statens kulturråds bidrag till internationellt kulturutbyte och samarbete 2011–2013 Teater, dans och musik Tabellen visar att scenkonstområdet fortsatt har tilldelats en stor andel av bidragsmedlen. låg det totala beloppet högre än 2011 och 2012 vilket är en återspegling av den ökade efterfrågan på internationella medel. Andelen ansökningar med barn och unga som målgrupp är fortsatt relativt låg inom bidragen till inter- nationellt kulturutbyte. Redovisning av Statens kulturråds bidragsgiv- ning till internationellt litteratursamarbete åter- finns under avsnitt 5.4.2, tabell 5.5. Svenskt deltagande i EU:s kulturprogram har, i egenskap av nationell kontaktpunkt för EU:s kulturprogram, fortsatt arbetet med att främja ansök- ningar om bidrag från svenska kulturaktörer för bl.a. samarbetsprojekt med andra europe- iska parter. Antalet beviljade ansökningar minskade något medan det totala beviljade beloppet ligger kvar på samma nivå som 2012, ca . Antalet svenska aktörer som är koordinatörer för samarbetsprojekten ökade från två till fyra . Kulturprogrammet löpte ut och följs av det nya kultur- och medieprogrammet Kreativa 2014–2020. Tabell 3.6 Svenskt deltagande i projekt finansierade av EU:s kulturprogram 2011–2013 Beviljade medel i miljoner har åtta utsända kulturråd placerade i olika delar av världen. För kulturlivet utgör kulturråden en viktig länk mellan och de länder där kulturråden finns placerade. Kultur- departementet är huvudman för de utsända kulturråden som finns vid ambassader i , , , och samt vid ständiga representation vid Europeiska unionen i . Chefen för i är också kulturråd vid ambassaden, men anställd i UD/. inrättade den förra regeringen en ny kulturrådstjänst vid generalkonsulat i . Ambitionen är att kultursamarbetet mellan och därmed ska intensifieras och stärkas. Kulturrådens nyhetsbrev som funnits övergick till en blogg – kulturrådsbloggen. Besöksfrekvensen på bloggen ökar stadigt och bedöms vara en viktig kanal för att kommunicera kulturrådens verksamhet. Europeiska unionens insatser ska bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns (film, tv och video) utveckling och främja samarbete mellan medlemsstaterna. Kulturpolitiken faller huvudsakligen under nationell behörighet, men vid behov kan EU stödja och komplettera med- lemsstaternas insatser. Det nya programmet för kultur- och medie- området, Kreativa , trädde i kraft . Den totala budgeten för program- met, som har tillförts en ny lånegarantikompo- nent, uppgår till för hela programperioden –2020, vilket motsvarar en ökning jämfört med föregå- ende programperiod. är tillsammans med nationell kontakt- punkt för detta EU-program som har en inrikt- ning på de kulturella och kreativa näringarna. En halvtidsutvärdering av rådets arbetsplan för kultur 2011–2014 visade bl.a. att den s.k. öppna samordningsmetoden med fristående expertgrupper fungerat väl. Särskilt uppmärk- sammades de goda och användbara resultaten, även om det finns utmaningar i hur dessa sprids nationellt. Arbetet med och förhandlingarna om rådets kommande arbetsplan för kultur som ska gälla har inletts. Slutligt beslut om utformningen av en unions- insats för evenemanget Europeisk kulturhuvud- stad för åren 2020–2033 togs . Nästa gång innehar Europeisk kulturhuvudstad är 2029. Vidare har en omarbetning av ett direk- tiv om återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium genomförts. har frågan om kulturarvets bety- delse för samhällsutvecklingen lyfts. Förutom rådsslutsatser om kulturarvet som strategisk resurs för ett hållbart har EU-kommiss- ionen kommit med ett meddelande om en inte- grerad kulturarvsstrategi. Inom ramen för den öppna samordningsme- toden har bl.a. en arbetsgrupp behandlat export- frågor med direkt koppling till de kulturella och kreativa näringarna. har i gruppen repre- senterats av och i samverkan. Resultat för EU:s tidigare Medieprogram återfinns under avsnitt 13.4.2 Internationellt. I budgetpropositionen avsattes 75 mil- joner kronor till kulturhuvudstad 2014, varav och 38 miljo- ner kronor . Medlen har fördelats av . Därutöver har Statens kultur- råd beviljat ca 18,5 miljo- ner kronor av egna medel till olika kulturhuvud- stadsprojekt. Ett tjugotal myndigheter och in- stitutioner på kulturområdet har i uppdrag att slutredovisa genomförda projekt och aktiviteter som har bedrivits i sam- arbete med kulturhuvudstad 2014. har i uppdrag att bl.a. på basis av dessa slutredovisningar göra en sammanställning av de statliga insatserna. Statskontoret har fått i upp- drag att genomföra en utvärdering av de statliga insatserna för kulturhuvudstad 2014. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Utvärderingen syftar till att bedöma hur de stat- liga insatserna för kulturhuvudstad bidra- git till de nationella kulturpolitiska målen samt till relevanta tillväxtpolitiska och utrikespolitiska mål. Utvärderingen ska även bidra till att skapa ökat kunskapsunderlag om betydelsen av denna typ av statliga insatser för kulturlivets utveckling och samhället i stort. Uppdraget ska redovisas . EU:s strukturfondsprogram och landsbygdspro- grammet tilldelades svenska projekt med kulturanknytning totalt från strukturfondsprogrammen och landsbygds- programmet. uppgick motsvarande belopp till . –2017 är ledamot i . gäller Strategin för samarbete med som ska bidra till en samordnad politik för hela det svenska engagemanget i . I strategin pekas tre kulturkonventioner ut som centrala. Dessa är konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv, konventionen om skydd för och bevarande av det immateriella kulturarvet samt konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. Regeringens engagemang i arbetet med konvention om skydd för världens kultur- och naturarv fortsätter. ska även fortsätta verka för att konventionens och världs- arvens betydelse för ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling tillvaratas och utvecklas. Inom ramen för arbetet med kon- vention om skydd av det immateriella kultur- arvet som undertecknade 2011 har Insti- tutet för språk och folkminnen –2013 haft i uppdrag att utveckla arbetet med tillämp- ningen av konventionen. Myndigheten lämnade sin slutrapport . är –2014 ledamot i regeringskommittén för konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. I regeringskommittén represen- teras av som också är nationell kontaktpunkt för konventionen. för kultur, kulturarv och land- skap (CDCPP) har antagit ett arbetsprogram för 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2014 och 2015. Programmet återspeglar den ministerkonferens med tema främjandet av till- gång till kultur, som hölls i . En inriktning i verksamheten tar sikte på utveckling av indikatorer för värdering av kulturens roll i demokratiseringsprocesser. Resultatet för samarbetet inom området me- dier och information redovisas under avsnitt 13.4.2 Internationellt samarbete. var ordförande i . Ett flertal aktiviteter inom ramen för för kultur genomfördes under ordförandeåret. Dit hör ett expertmöte om mediekunnighet som nyckel till yttrandefrihet och demokrati samt två konferenser; Unga läsare i respektive Öppna kulturarvsdata i . Vidare har varit ordförande i som är Nordiska ministerrådets fler- åriga satsning på de kulturella och kreativa näringarna – en satsning som inneburit en gemensam kunskapsuppbyggnad och lett till ökad samverkan såväl mellan länderna som mellan de olika politikområdena. Därutöver har ytterligare ett antal möten hållits, bl.a. om konstnärernas villkor i , fristäder för konstnärlig yttrandefrihet och om hållbar arki- tektur och design. Flera av dessa möten har särskilt fokuserat på att utveckla de nordiska nätverken mellan nationella myndigheter och aktörer. Den nordiska som genomfördes på i synlig- gjorde i världen. En ny strategi för det nordiska kultursamar- betet 2013–2020 lanserades under det svenska ordförandeskapet. Strategin har fem teman: det hållbara , det kreativa , det inter- kulturella , det unga och det digitala . Strategin syftar till att ge sam- arbetet ännu tydligare kontinuitet och fokus. Nordiska ministerrådets institutioner på kultur- området utgår nu från strategin i sina egna verk- samheter. Under det svenska ordförandeskapsåret dela- des nya barn- och ungdomslit- teraturpris ut . Ett beslut om en förlängning av det nordisk– baltiska mobilitetsprogrammet i sin nuvarande form –2017 togs också . En utvärdering av de nordiska husen och insti- tutens verksamheter har genomförts och utvär- deringsrapportens rekommendationer kommer att följas upp av Nordiska ministerrådets sekre- tariat. En kartläggning av initiativ och forskning på området kultur och hälsa har inletts och kommer att slutredovisas . Kulturella och kreativa näringar Arbetet med att fördjupa kunskap om och för- ankring av de kulturella och kreativa näringarna i myndighetsstrukturer och regelverk har fortsatt . Det strukturella och implemente- rande arbetet har skett på fyra parallella arenor; EU-nivån, nordisk nivå, nationell samt regional nivå. På EU-nivån har det framför allt handlat om att slutföra budgetarbetet med kultur- och mediaprogrammet Kreativa – 2020 som omfattar ca , och som har fått en profil med starkt fokus på kultu- rella och kreativa näringar. Ett särskilt låne- garantiinstrument på ca som riktas direkt mot de kulturella och kreativa näringarna sjösätts . De kulturella och kreativa näringarna lyfts även fram i de doku- ment som ska vara vägledande för bl.a. de euro- peiska struktur- och investeringsfondernas verk- samhet i . På nordisk nivå har arbetet inom KreaNord fortsatt med sikte på att samordna insatser, kartläggningar m.m. inom de kulturella och kreativa näringarna med ett nordiskt mervärde som målsättning. har Kulturdepar- tementet och Näringsdepartement under ett delat ordförandeskap lett det nordiska arbetet. har Generator, en organisation för kulturella och kreativa näringar, avvecklat sin verksamhet för att ge regionala företrädare en möjlighet att utveckla en ny form av samordning på området. På nationell nivå har implementeringen av Kreativa präglat insatserna. och är till- sammans kontaktkontor som har till uppgift att informera om programmet och ansöknings- förfarandet. Vidare har tillsammans med deltagit som experter i utredningsgrupper på EU-nivå avseende kultur- ella och kreativa näringar. Även , , frågor, och har haft regeringens uppdrag att utveckla och medverka i insatser för att främja kulturella och kreativa näringar. Myndigheten för kulturanalys omvärldsbevakning, utvärderingar och analyser av kulturområdet Myndigheten för kulturanalys har publicerat ett flertal rapporter samt bedrivit egeninitierade och utåtriktade aktiviteter och medverkat i andra aktörers seminarier. Två ut- värderingar har genomförts, av Skapande skola respektive kultursamverkansmodellen. Sam- manlagt nio rapporter har levererats till Kultur- departementet. Tre underlagsrapporter har be- ställts av externa forskare. Fler rekommenda- tioner lämnades till regeringen än föregående år. har nya strategier tagits fram för analysarbetet avseende mångfald, tillgänglighet och jämställdhet samt av hur integrering av dessa perspektiv i myndighetetens egen verksamhet genomförs. Revidering har också skett av arbetet med den officiella statistiken, av strategier för kommunikation, omvärldsanalys och utvärde- ring av kultursamverkansmodellen. Tyngdpunkten för myndighetens verksamhet har legat på utvärdering av kultur- samverkansmodellen, Skapande skola, den förra regeringens satsningar på jämställdhet samt två omvärldsanalyser. Staten ger stöd till forsknings- och utvecklings- arbete inom kultursektorn. uppgick stödet till via anslaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kultur- området. Medlen används för projekt inom de centrala museernas, , Riksantikvarie- ämbetets och och folkminn- ens ansvarsområden. Vidare används medlen för grundforskning inom naturvetenskap vid Natur- historiska . fördelar den del av anslaget som används till forskning och utveckling vid centrala museer. fördelades ca 3,4 mil- joner kronor till nio projekt vid Statens centrum för arkitektur- och design, Statens försvarshisto- riska museer, , Nationalmuse- um med , , Statens maritima museer och . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 är en central del av forskningens infrastruktur, särskilt på det humanistiska områ- det. Myndigheten samverkar nationellt och internationellt med forskare inom flera veten- skapsområden. Forsknings- och utvecklings- anslaget , totalt , har använts i syfte att uppnå fyra av myndighetens strategiska mål: En resurs för förvaltningen, En roll som basresurs, En ökad användning och Ett rationellt bevarande. Ett mindre belopp har, som ett led i myndighetens övergripande ledning, styrning och samordning, använts för att utreda frågan om öppna data. forsknings- och ut- vecklingsprogram för kulturmiljöområdet 2012– 2016 har sex forskningsteman: Kulturarvets betydelse, Tillståndet för kulturarvet, Förutsätt- ningar för kulturarvsarbetet, Samverkan och dialog med andra aktörer och det civila sam- hället, Kulturarvsinformation och Styrmedel. fördelades ca till totalt 26 projekt. gick den största andelen av anslaget till projekt vid universitet och högskolor. och folkminnen bedriver forskningsverksamhet i olika projekt inom om- råden som dialekter, folkminnen, namn, svensk och allmän språkvård samt minoritetsspråk. Flera projekt sker i samverkan med andra arkiv samt med universitet och högskolor. Flera av myndighetens medarbetare anlitas av universitet och högskolor inom och utom landet för under- visning och i olika nätverk. har en särställning bland museerna genom sin omfattande forsk- ningsverksamhet. Museet är erkänt som en av landets främsta institutioner för forskning om biologisk och geologisk mångfald samt samspe- let mellan naturmiljö och människa. beviljades museets forskning 2013 omfattande externa bidrag. Forskning inom kulturområdet stöds även via (utgiftsområde 16). Även andra forskningsfinansiärer som t.ex. och Kungl. har stor betydelse som stöd för forskningen inom kulturområdet. Kultur och hälsa, kultur för äldre har förde- lat särskilda medel till verksamhet som främjar 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 äldre människors delaktighet i kulturlivet genom såväl kulturupplevelser som eget skapande i gemenskap med andra. fick i uppdrag att fördela 30 miljoner kro- nor från anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgär- der inom äldrepolitiken under utgiftsområde 9. redovisade en uppföljning av de bidrag som lämnats för att främja kultur för äldre . Utvärderingen visar på en rad positiva effekter av bidraget. Bland annat konstateras att det främjat ökad delaktighet i kulturlivet, nått den tänkta målgruppen, bidragit till att bryta isolering, öpp- nat ett nytt arbetsfält för kulturskapare samt utvecklat samverkan mellan nya parter. För att uppnå det kulturpolitiska målet om allas möjligheter att delta i kulturlivet ska samtliga myndigheter integrera ett jämställdhetsperspek- tiv i sina verksamheter. Resultat av arbetet med jämställdhet redovisas under respektive områ- desavsnitt. presenterades en strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell lägg- ning, könsidentitet eller könsuttryck. Syftet med strategin är att främja lika rättigheter och möjlig- heter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Strategin omfattar sex fokus- områden där kulturområdet ingår. har fått i uppdrag att vara strategisk myndighet för kulturområdet. lämnade rapporten , med och av – en uppföljning av tillgänglig- heten inom kulturen (2013/14:RFR14). I rapporten görs bedömningen att det genomförts omfattande insatser för att öka tillgängligheten inom kulturområdet. Det omfat- tande arbete som gör inom sitt ansvarområde bedöms som positivt. Samma sak gäller för de förbättringar som gjorts av länssty- relser och länsmuseer inom de områden som ansvarar för. Rapporten visar att det finns arbete kvar att göra för att uppnå det kulturpolitiska målet om att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. En bedömning i rapporten är att mer fokus behöver läggas på att personer med funktionsnedsättning ska betraktas som aktörer och inte bara som mottagare av kultur. Rappor- ten belyser även att de statliga kulturinstitution- erna behöver förbättra sin grundläggande till- gänglighet. presenterade Myndigheten för del- aktighet rapporten är läget 2014? Uppfölj- ning av funktionshinderspolitiken (2014:6). I den framgår att kulturområdet är det politik- område som har nått längst i sitt arbete med till- gänglighetsfrågor. I Statens kulturråds uppföljning konstateras att det är många aktörer inom kulturlivet som, trots begränsade resurser, gör stora insatser för att nå och inkludera målgrupper som annars skulle ha svårigheter att få tillgång till kultur- verksamhet.