prop · H103188 · 2014-03-18 00:00:00 — –Behörig att söka till vidareutbildningen ska den vara som har erhållit gymnasieexamen från teknikprogrammet (eller motsvarande utbildning efter komplettering) och antingen påbörjar utbildningen terminen efter det att han eller hon avslutat teknikprogrammet eller senast det kalenderår som han eller hon fyller . De nationella profilerna i vidareutbildningen bygger på de nationella inriktningarna i teknikprogrammet. Krav på godkänt betyg i specificerade kurser kan förekomma. –Vid fler sökande än tillgängliga elevplatser ska urvalet normalt göras utifrån betyg från det avslutade nationella teknikprogrammet. Förslag till lag om ändring i skollagen Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 1 kap. 12 §, 15 kap. 2, 5–8, 11, 22, 25 och 31 §§ samt 28 kap. 12 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas ett nytt kapitel, 17 a kap., av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lagen innehåller 29 kapitel. Lagen innehåller 30 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), –huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), –barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), –kvalitet och inflytande (4 kap.), –trygghet och studiero (5 kap.), –åtgärder mot kränkande behandling (6 kap.), –skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), –förskolan (8 kap.), –förskoleklassen (9 kap.), –(10 kap.), –grundsärskolan (11 kap.), –specialskolan (12 kap.), –sameskolan (13 kap.), –fritidshemmet (14 kap.), – gymnasieskolan (15–17 kap.) – gymnasieskolan (15–17a kap.), –gymnasiesärskolan (18 och 19 kap.), –vuxenutbildning (20 kap.), –särskild utbildning för vuxna (21 kap.), –utbildning i svenska för invandrare (22 kap.), –entreprenad och samverkan (23 kap.), –särskilda utbildningsformer (24 kap.), –annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), –tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering (26 kap.), – och (27 kap.), –överklagande (28 kap.), och –övriga bestämmelser (29 kap.). Gymnasieskolan ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Utbildningen ska utformas så att den främjar social gemenskap och Ungdomar som har gått igenom en utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning eller har avlagt International Baccalaureate (IB) är inte längre behöriga för nationella program och introduktionsprogram i gymnasieskolan. utvecklar elevernas förmåga att självständigt och tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och tillämpa kunskaper. ska i huvudsak bygga på de kun- ska, med undantag för vad som skaper eleverna fått i följer av 17 a kap. 3 §, i huvudsak eller i motsvarande utbildning. bygga på de kunskaper eleverna fått i eller i motsva- Gymnasieskolan ska vara öppen Gymnasieskolan ska vara öppen endast för ungdomar som avslutat endast för ungdomar som avslutat till och med det första till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller kalenderhalvåret det år de fyller eller, i fall som avses i 36 §, eller, i fall som avses i 36 §, 17 a kap. 3 § finns skilda bestämmelser om målgrup- pen för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. I 17 kap. 16 § andra och tredje styckena finns bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan för vissa elever från grundsärskolan. Bestämmelserna om gymnasieskolan gäller bara för ungdomar som är bosatta i landet. I 29 kap. 2–5 §§ finns ytterligare föreskrifter om bosättning och rätten till utbildning. Lag (2012:109). 6 § Ungdomar som har gått igenom en utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning eller har avlagt International Baccalaureate (IB) är inte längre behöriga för gymnasieskolan. Utbildningen i gymnasieskolan består av nationella program som är yrkesprogram eller högskoleförberedande program. I gymnasieskolan finns också I gymnasieskolan finns också utbildning i form av introduktions- utbildning i form av introduktions- form av ett fjärde tekniskt år. 16 kap.,om 16 kap. och om introduktionspro- men i 17 kap. och om vidareut- grammen i 17 kap. bildning i form av ett fjärde tek- niskt år i 17 a kap. Om en elev har nått målen för gymnasiearbetet eller examensarbetet ska betyget E användas. I annat fall ska betyget F användas.Utbildningen i gymnasieskolan ska i huvudsak vara skolförlagd. Detta gäller dock inte gymnasial lärlingsutbildning som avses i 16 kap. 11 §. Även introduktionsprogrammen programinriktat individuellt val, yrkesintroduktion och individuellt alternativ samt vidareutbildning som avses i 17 a kap. får utformas så att de inte är i huvudsak skolförlagda. Varje kommun ska informera om de nationella programmen och om möjligheterna att få utbildning på introduktionsprogram. Varje kommun ska informera om de nationella programmen, om möjligheterna att få utbildning på introduktionsprogram och om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. 11 § Utbildningen i gymnasieskolan ska, med undantag för gymnasial lärlingsutbildning som avses i 16 kap. 11 §, i huvudsak vara skolförlagd. Även introduktionsprogrammen programinriktat individuellt val, yrkesintroduktion och individuellt alternativ får utformas så att de inte är i huvudsak skolförlagda. Betyg ska sättas på varje avslutad kurs och efter genomfört gymnasie- - på varje avslutad kurs, arbete samt i ämnen i - efter genomfört gymnasiearbete de fall undervisningen i dessa får och examensarbete, och förekomma i gymnasieskolan. - i ämnen i de fall undervisningen i dessa får före- komma i gymnasieskolan. Regeringen får meddela föreskrifter om hur betygssättningen ska gå till. Föreskrifterna får innebära undantag från bestämmelsen i 3 kap. 16 § om vem som beslutar om betyg. 25 § Som betyg på gymnasiearbetet ska någon av beteckningarna E eller F användas. Om en elev har nått målen för gymnasiearbetet i examensmålen ska betyget E användas. I annat fall ska betyget F användas. Ett landsting får anordna utbildningar på sådana nationella program som avser naturbruk och omvårdnad. Efter överenskommelse med en kommun får anordna utbildning även på andra nationella program. Av 17 kap. 17 och 18 §§ följer vilken utbildning på introduktions- program som får anordnas av ett bildning i form av ett fjärde tek- Av 17 kap. 17 och 18 §§ följer vilken utbildning på intro- duktionsprogram som får anordnas av ett landsting. Vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –krav för att anordna utbildningen (2 §), –målgrupp och syfte (3 och 4 §§), –utbildningens utformning och innehåll (5–14 §§), samt –behörighet, ansökan och mottagande (15–17 §§) Krav för att anordna utbildningen 2 § En huvudman som anordnar teknikprogrammet får anordna vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. 3 § Vidareutbildningen ska vara öppen för den som har gått igenom gymnasieutbildning på teknikprogrammet eller har likvärdiga kunskaper och som påbörjar vidareutbildningen terminen efter det att han eller hon avslutat teknikprogrammet eller senast det kalenderår som han eller hon fyller . 4 § Vidareutbildningen syftar till en gymnasieingenjörsexamen och ska utgöra grund för yrkesverksamhet som gymnasieingenjör. Utbildningens utformning och innehåll 5 § Det ska finnas examensmål som innehåller mål för utbildningen. 6 § Inom vidareutbildningen ska finnas särskilt profilerade utbildningsvägar (nationella profiler). Regeringen får meddela föreskrifter om vilka nationella profiler som ska finnas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om nationella profiler. 7 § Vidareutbildningen är avsedd att genomgås på ett läsår. ningen ska bedrivas som heltidsstudier. 8 § Omfattningen av studierna anges i gymnasiepoäng. Utbildningen omfattar 900 gymnasiepoäng varav 100 gymnasiepoäng avser ett examensarbete. För utbildningen ska det finnas en poängplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om poängplanen. 9 § En elev har rätt till minst (garanterad undervisningstid). 10 § För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om ämnesplaner. 11 § Utbildningen inom varje ämne ges i form av en eller flera kurser. För varje kurs ska det anges hur många gymnasiepoäng som kursen Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att få påbörja en kurs. 12 § För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen. Rätt till ytterligare utbildning 13 § Har en elev efter avslutad kurs eller genomfört examensarbete fått lägst betyget E, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter meddelade med stöd av andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att gå om en kurs. 14 § För elever som har fått godkända betyg från en fullständig vidareutbildning ska en gymnasieingenjörsexamen utfärdas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om gymnasieingenjörsexamen. Behörighet, ansökan och mottagande 15 § För behörighet till vidareutbildningen krävs, utöver vad som före- skrivs i 3 §, gymnasieexamen från teknikprogrammet eller likvärdiga Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får medde- la ytterligare föreskrifter om behörighetsvillkor. 16 § I en ansökan till vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år ska anges vilken nationell profil och vilken utbildningsanordnare an- Avser ansökan mer än en utbildning ska den sökande ange i vilken ordning han eller hon önskar komma ifråga. Ansökan ska ges in till den sökandes hemkommun. ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman, ska ansökan sändas vidare till denne. Beslut om behörighet och mottagande 17 § Huvudmannen för den sökta utbildningen prövar om en sökande är behörig och om den sökande ska tas emot. En offentlig huvudman ska ta emot alla behöriga sökande till utbild- ningen i första hand (riksrekrytering). Av 15 kap. 33 § första stycket följer att motsvarande gäller huvudmän för fristående skolor. Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos i fråga om 1.barns mottagande i grundsärskolan enligt 7 kap. 5 §, 2.uppskjuten skolplikt enligt 7 kap. 10 § andra stycket, 3.skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 14 §, 4.mottagande av en elev från en annan kommun enligt 9 kap. 13 §, 10 kap. 25 1 eller 11 kap. 25 §, 5.åtgärder enligt 10 kap. 29 § tredje stycket för en elev som inte bor hemma, 6.placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavare önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket, 11 kap. 29 § andra stycket eller 19 kap. 19 § andra stycket, 7. behörighet eller mottagande i 7. behörighet eller mottagande i 16 kap. 36 § 16 kap. 36 §, mottagande enligt 17 kap. 14 § när 14 § när det gäller en utbildning i det gäller en utbildning i gymna- gymnasieskolan som utformats för sieskolan som utformas för en en grupp elever, enligt 17 a kap. 17 §, 8. tillhörighet till gymnasiesärskolan enligt 18 kap. 8 § andra stycket, 9. mottagande till vuxenutbildning enligt 20 kap. 13 §, 14 § andra stycket eller 22 §, till särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 7 § tredje stycket eller till utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 15 §, 10. upphörande av utbildningen för en elev i vuxenutbild- ning enligt 20 kap. 9 § andra stycket, i särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § andra stycket eller i utbildning i svenska för invand- rare enligt 22 kap. 16 § andra stycket, 11. att på nytt bereda vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § tredje stycket, särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § tredje stycket eller utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 17 §, 12. åtagande om interkommunal ersättning enligt 20 kap. 21 § tredje stycket, eller rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 712 får överklagas endast av barnet, eleven eller den sökande. Denna lag träder i kraft och tillämpas på utbildning som Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts av , , , Myndigheten för , , , Universitets- och högskolerådet, , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , Stiftelsen , , , utvärdering, (N 2008:05), , , , , , , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , , kommun, kommun, kommun, Samverkansorganet i (), , , , , , , , Industriarbetsgivarnas Kompetensråd, Ingenjörer, , , , , () samt Vuxenutbildning i Samverkan. Spontana remissyttranden har inkommit från , Byggindustrier, Trä- och Möbelföretagen och samt Livsmedelsföretagen. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med något yttrande: kommun, kommun, , , , kommun, kommun, kommun, , , , Samverkansorganet i län (), , , , i (LO), , , elevråd – , Elevkårer, och yrkesnämnd. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 1 kap. 12 §, 15 kap. 2, 5–8, 11, 22, 25 och 31 §§ samt 28 kap. 12 och 13 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas ett nytt kapitel, 17 a kap., av följande lydelse. Lagen innehåller 30 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), –huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), –barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), –kvalitet och inflytande (4 kap.), –trygghet och studiero (5 kap.), –åtgärder mot kränkande behandling (6 kap.), –skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), –förskolan (8 kap.), –förskoleklassen (9 kap.), –(10 kap.), –grundsärskolan (11 kap.), –specialskolan (12 kap.), –sameskolan (13 kap.), –fritidshemmet (14 kap.), – gymnasieskolan (15–17 kap.) 17 a kap.), –gymnasiesärskolan (18 och 19 kap.), –vuxenutbildning (20 kap.), –särskild utbildning för vuxna (21 kap.), –utbildning i svenska för invandrare (22 kap.), –entreprenad och samverkan (23 kap.), –särskilda utbildningsformer (24 kap.), –annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), –tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering (26 kap.), – och (27 kap.), –överklagande (28 kap.), och –övriga bestämmelser (29 kap.). 1 Senaste lydelse 2011:189. Gymnasieskolan ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Utbildningen ska utformas så att den främjar social gemenskap och utvecklar elevernas förmåga att självständigt och tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och tillämpa kunskaper. ska i huvudsak bygga på de kun- ska, med undantag för vad som skaper eleverna fått i följer av 17 a kap. 4 §, i huvudsak eller i motsvarande utbildning. bygga på de kunskaper eleverna fått i eller i motsva- Gymnasieskolan ska vara öppen Gymnasieskolan ska vara öppen endast för ungdomar som avslutat endast för ungdomar som avslutat till och med det första till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller kalenderhalvåret det år de fyller eller, i fall som avses i 36 §, eller, i fall som avses i 36 §, I 17 a kap. 4 § finns särskil- da bestämmelser om målgruppen för den vidareutbildning som ges i form av ett fjärde tekniskt år. I 17 kap. 16 § andra och tredje styckena finns bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan för vissa elever från grundsärskolan. Bestämmelserna om gymnasieskolan gäller bara för ungdomar som är bosatta i landet. I 29 kap. 2–5 §§ finns ytterligare föreskrifter om bosättning och rätten till utbildning. Ungdomar som har gått igenom en utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning eller har avlagt International Baccalaureate (IB) är inte längre behöriga för gymnasieskolan. Ungdomar som har gått igenom en utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning eller har avlagt International Baccalaureate (IB) är inte längre behöriga för nationella program och introduktionsprogram i gymnasieskolan. Utbildningen i gymnasieskolan består av nationella program som är yrkesprogram eller högskoleförberedande program. I gymnasieskolan finns också I gymnasieskolan finns också 2 Senaste lydelse 2012:109. utbildning i form av introduktions- utbildning i form av introduktions- form av ett fjärde tekniskt år. 16 kap. och om introduktions- 16 kap., om introduktionsprogram- programmen i 17 kap. men i 17 kap. och om vidareut- bildning i form av ett fjärde tek- niskt år i 17 a kap. Varje kommun ska informera om de nationella programmen och om möjligheterna att få utbildning på introduktionsprogram. Varje kommun ska informera om de nationella programmen samt om möjligheterna att få utbildning på introduktionsprogram och vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. ska, med undantag för gymnasial ska, med undantag för gymnasial 16 kap. 11 §, i huvudsak vara skol- 16 kap. 11 §, i huvudsak vara skol- duellt val, yrkesintroduktion och duellt val, yrkesintroduktion och individuellt alternativ får utformas individuellt alternativ samt vidare- så att de inte är i huvudsak skol- utbildning i form av ett fjärde tek- niskt år får utformas så att de inte är i huvudsak skolförlagda. Betyg ska sättas på varje avslu- tad kurs och efter genomfört gym- – på varje avslutad kurs, – efter genomfört gymnasiearbe- ämnen i de fall undervisning i te och examensarbete, och dessa får förekomma i gymnasie- – i ämnen i de fall undervisning i dessa får förekom- ma i gymnasieskolan. Regeringen får meddela föreskrifter om hur betygssättningen ska gå till. Föreskrifterna får innebära undantag från bestämmelsen i 3 kap. 16 § om vem som beslutar om betyg. Som betyg på gymnasiearbetet ska någon av beteckningarna E och examensarbetet ska någon av eller F användas. Om en elev har beteckningarna E eller F användas. nått målen för gymnasiearbetet i E ska användas om en 3 Senaste lydelse 2010:1997. examensmålen ska betyget E användas. I annat fall ska betyget F användas. elev har nått examensmålen för I annat fall ska betyget F Ett landsting får anordna utbildningar på sådana nationella program som avser naturbruk och omvårdnad. Efter överenskommelse med en kommun får anordna utbildning även på andra nationella program. Av 17 kap. 17 och 18 §§ följer vilken utbildning på introduktionsprogram som får anordnas av ett landsting. Av första och andra styckena och 17 a kap. 2 § följer när ett landsting får anordna vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. Vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år I detta kapitel finns bestämmel- – krav för att anordna utbildningen (2 §), – syfte och målgrupp (3 och –utbildningens utformning och innehåll (5–14 §§), och –behörighet, ansökan och mottagande (15–17 §§). Krav för att anordna utbildningen En huvudman som anordnar utbildning på teknikprogrammet får anordna vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. Vidareutbildningen syftar till en utgöra grund för yrkesverksamhet Vidareutbildningen ska vara öppen endast för den som har genomgått utbildning på teknikprogrammet eller har likvärdiga kunskaper och som påbörjar vidareutbildningen 1. terminen efter det att han eller hon har avslutat utbildningen på teknikprogrammet eller motsvarande utbildning, eller 2. senast det kalenderår som han eller hon fyller . Utbildningens utformning och innehåll Det ska finnas examensmål som innehåller mål för utbildningen. Inom utbildningen ska det finnas särskilt profilerade utbildningsvägar (nationella profiler). Regeringen får meddela föreskrifter om vilka nationella profiler som ska finnas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om nationella profiler. Utbildningen är avsedd att genomgås på ett läsår. Utbildningen ska bedrivas som heltidsstudier. Omfattningen av studierna anges i gymnasiepoäng. Utbildningen omfattar 900 gymnasiepoäng varav 100 gymnasiepoäng avser ett examensarbete. För utbildningen ska det finnas en poängplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om poängplanen. För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om ämnesplaner. Utbildningen inom varje ämne ges i form av en eller flera kurser. För varje kurs ska det anges hur många gymnasiepoäng som kursen omfattar. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att få påbörja en kurs. För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen. Rätt till ytterligare utbildning Har en elev efter avslutad kurs eller genomfört examensarbete fått lägst betyget E, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter meddelade med stöd av andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att få gå om en kurs. Gymnasieingenjörsexamen ska utfärdas om en elev har godkända betyg på en fullständig vidareutbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om gymnasieingenjörsexamen. Behörighet, ansökan och mottagande För behörighet till utbildningen krävs, utöver vad som föreskrivs i 4 §, gymnasieexamen från teknikprogrammet eller likvärdiga kunskaper. Regeringen eller den myndighet I en ansökan till utbildningen ska det anges vilken utbildnings- profil ansökan avser. Avser ansökan mer än en utbildning ska utbildningarna anges i prioritetsordning. Ansökan ska ges in till den sökandes hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman än den sökandes hemkommun, ska ansökan sändas vidare till denne. Beslut om behörighet och mottagande Huvudmannen för den sökta utbildningen prövar om en sökande är behörig och ska tas emot. Behöriga sökande från hela landet ska tas emot till utbildningen (riksrekrytering). Av 15 kap. 12 och 13 §§ framgår att huvudmannen ska göra ett urval bland mottagna sökande, om fler sökande har tagits emot till huvudmannens utbildning än det finns platser i utbildningen. Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos i fråga om 1. barns mottagande i grundsärskolan enligt 7 kap. 5 § eller tillhörighet 4 Senaste lydelse 2012:109. 2013/14:188 till grundsärskolans målgrupp enligt 7 kap. 5 b §, Bilaga 4 2. uppskjuten skolplikt enligt 7 kap. 10 § andra stycket, 3.skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 14 §, 4.mottagande av en elev från en annan kommun enligt 9 kap. 13 §, 10 kap. 25 § eller 11 kap. 25 §, 5.åtgärder enligt 10 kap. 29 § tredje stycket för en elev som inte bor hemma, 6.placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavare önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket eller 11 kap. 29 § andra stycket, 7. behörighet eller mottagande i 16 kap. 36 § 36 §, mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för som utformats för en grupp elever, en grupp elever eller mottagande i 19 kap. 29 § eller mottagande i första hand enligt 19 kap. 29 § första stycket, 8. tillhörighet till 5 eller 7 §, 9. mottagande till vuxenutbildning enligt 20 kap. 13 §, 14 § andra stycket eller 22 §, till särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 7 § tredje stycket eller till utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 15 §, 10.upphörande av utbildningen för en elev i vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § andra stycket, i särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § andra stycket eller i utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 16 § andra stycket, 11.att på nytt bereda vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § tredje stycket, särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § tredje stycket eller utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 17 §,