prop · H2031d99 · 2014-10-23 00:00:00 — 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................................... Mål för utgiftsområdet .................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder...................... Analys och slutsatser ....................................................................... Beskrivning av anslagsposterna....................................................... 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ............ 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd ..................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.1 Biståndsram, härledning av utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.......... Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 ...................................................... Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 2015–2018, Utgiftsområde 7 Internationellt Tabell 2.4 Ramnivå 2015 Realekonomiskt fördelad. Tabell 2.5 Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom Sida 2011-2013..................... Utfall anslag 1:1 Biståndsverksamhet genom UD m.fl. 2011-2013 ........... Tabell 2.7 Utfall anslag 2:1 Reformsamarbete i 2011-2013........................ Tabell 2.8 Stärkt demokrati och jämställdhet, ökad respekt för mänskliga rättigheter och frihet från förtryck: Resultatindikatorer för det multilaterala biståndet samt exempel på resultat från EU-biståndet och det bilaterala biståndet som har bidragit till.......................................................................................... Tabell 2.9 Förbättrade möjligheter för fattiga människor att bidra till och dra nytta av ekonomisk tillväxt och erhålla god utbildning: Resultatindikatorer för det multilaterala biståndet samt exempel på resultat som har bidragit till genom EU-biståndet och det bilaterala biståndet............................................... Tabell 2.10 Förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer: Resultatindikatorer för det multilaterala biståndet samt exempel på resultat från EU-biståndet och det bilaterala biståndet som har bidragit till .... Tabell 2.11 Förbättrad grundläggande hälsa: Resultatindikatorer för det multilaterala biståndet samt exempel på resultat från EU-biståndet och det bilaterala biståndet som har bidragit till ................................................................. Tabell 2.12 Värnad mänsklig säkerhet och frihet från våld: Resultatindikatorer för det multilaterala biståndet samt exempel på resultat från EU-biståndet och det bilaterala biståndet som har bidragit till ................................................. Tabell 2.13 Räddade liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig värdighet: Resultatindikatorer för det multilaterala biståndet samt exempel på resultat från EU-biståndet och det bilaterala biståndet som har bidragit till .... Tabell 2.14 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet genom Styrelsen för internationellt Tabell 2.15 Reformsamarbete i genom Styrelsen för internationellt Tabell 2.16 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet genom UD m.fl. ................................... Tabell 2.17 Reformsamarbete i genom UD m.fl......................................... Tabell 2.18 De 10 största kärnstöden till multilaterala organisationer 2013-20141 ..... Tabell 2.19 Anslagsutveckling för 1:1 Biståndsverksamhet .......................................... Tabell 2.20 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet.............. Tabell 2.21 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 Biståndsverksamhet ....... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.22 Anslagsutveckling för 1:2 Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) ................................................................................ Tabell 2.23 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) ....................................................... Tabell 2.24 Anslagsutveckling för 1:3 ................................ Tabell 2.25 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Nordiska Tabell 2.26 Anslagsutveckling 1:4 .................................... Tabell 2.27 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Tabell 2.28 Anslagsutveckling för 1:5 : Internationellt Tabell 2.29 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:5 : Internationellt Tabell 2.30 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:5 : Tabell 2.31 Anslagsutveckling 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd.................. Tabell 2.32 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:6 Utvärdering av 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Diagram 2.1 Utbetalt stöd från UD och Sida 2013....................................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.fastställer biståndsramen till 1 4. bemyndigar regeringen att besluta om procent av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) beräknat enligt den europeiska förordningen för nationalräkenskaperna ENS 1995 (avsnitt 2.1), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 71 2016–2026 (avsnitt 2.7.1), 3.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 2.7.1), deltagande i den stiftelse som bildats som genomförandestruktur för det andra programmet för partnerskap mellan och utvecklingsländer inom området klinisk prövning (EDCTP2) (avsnitt 2.7.1), 5.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, när det gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt följande uppställning: 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 6.bemyndigar att 7. för anvisar ett ramanslag för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018 (avsnitt 2.7.5), under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för enligt följande uppställning: 1:2 (Sida) 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Under utgiftsområdet Internationellt bistånd finns sex anslag: biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för (Sida), (), (FBA), anslag för internationellt utvecklingssamarbete samt anslaget för utvärdering av internationellt bistånd. De delar som inte finansieras från biståndsramen är förvaltningskostnader för samarbete inom samt garantiavgifter, avseende Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån, som inte klassificeras som bistånd. Regeringen föreslår att biståndsramen uppgår till . Regeringen föreslår vidare att tillförs utgiftsområde 7 för att finansiera ytterligare klimatinsatser i utvecklingsländer. Biståndsramen motsvarar av beräknad bruttonationalinkomst (BNI) beräknat enligt det europeiska regelverket för nationalräkenskaperna ENS 1995. Enligt den uppdaterade EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010 som infördes , och som medförde förändringar i beräkningsmetoden för BNI, motsvarar biståndsramen av beräknad BNI. Regeringens målsättning är att av BNI enligt den nya beräkningsmetoden längre fram ska avsättas för bistånd. avsätts av BNI enligt den tidigare definitionen. Därutöver avsätts additionellt till internationell klimatfinansiering. I biståndsramen ingår kostnader som klassificeras som bistånd (Official Development Assistance, ) i enlighet med den definition som används av biståndskommittén vid och utveckling (/DAC). Majoriteten av kostnaderna återfinns under anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår till . I utgiftsområde 7 ingår för garantiavgifter avseende Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån och som avser förvaltningsutgifter för samarbete inom som inte klassificeras som bistånd. Dessa kostnader ingår inte i biståndsramen. I biståndsramen ingår också kostnader från andra delar av statens budget som kan klassificeras som bistånd. Kostnaderna uppgår till 2015 och är en ökning med ca jämfört med föregående år. Detta beror på att kostnaderna för asylmottagande i ökar, till följd av humanitära kriser i världen. Som andel av biståndsramen uppgår kostnader inom andra utgiftsområden till 2015, jämfört 2014. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Kostnader inom andra utgiftsområden som ingår i biståndsramen Nedan följer en beskrivning av de kostnader som ingår i biståndsramen men som återfinns under andra utgiftsområden. Kostnader för mottagande av asylsökande Kostnader för mottagande av asylsökande från låg- och medelinkomstländer i ingår i den svenska biståndsramen. ska i enlighet med /DAC:s riktlinjer såväl kunna hjälpa en person i behov av skydd i ett flyktingläger i t.ex. , som bekosta omhändertagandet av en flykting han eller hon befinner sig i . ska vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck och tar ett stort ansvar för det internationella skyddet av flyktingar. beräknas kostnaden för asylsökande från låg- och medelinkomstländer, som räknas in i biståndsramen, uppgå till , vilket motsvarar av det totala biståndet. Det innebär en ökning med 3,4 miljarder . Att kostnaden ökar beror främst på en ökning av antalet asylsökande. Den humanitära situationen i världen har allvarligt förvärrats, inte minst i . Som följd har miljontals människor drivits på flykt. Merparten av världens flyktingar befinner sig på flykt i sina hemländer eller i något angränsande land. , , och har tillsammans tagit emot närmare 3,5 miljoner syriska flyktingar. Sedan konflikten i bröt ut har också fler än 100 000 syrier och statslösa från sökt skydd i något EU-land. Över hälften av dessa har ansökt om asyl i eller . har också antalet asylsökande eritreaner ökat och bedömer regeringen att närmare två tredjedelar av antalet asylsökande kommer att komma från , och . har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ett huvudansvar för mottagandet av asylsökande från det att ansökan om asyl lämnas in till dess att personen tas emot i en kommun, om uppehållstillstånd har beviljats, alternativt lämnar landet vid avslagsbeslut. För att beräkna kostnaden som ska ingå i biståndsramen görs först en bedömning av hur många personer som kommer att söka asyl i samt en beräkning av hur stor andel av dessa som antas komma från låg- och medelinkomstländer enligt /DAC:s klassificering, vilket i normalfallet är av det totala antalet asylsökande i . Därefter räknas den genomsnittliga vistelsetiden i mottagande fram för dessa personer. I beräkningarna ingår tiden från ansökan till bosättning efter beslut om uppehållstillstånd eller till slutligt beslut om avvisning eller utvisning. Det är emellertid endast kostnader för det första årets vistelse i som klassificeras som bistånd. Den genomsnittliga vistelsetiden beräknad som antal dygn multipliceras sedan med antalet asylsökande samt kostnaden per person och dygn i mottagandet. Beräkningarna bygger på en prognos om 79 000 asylsökande, varav antas komma från låg- och medelinkomstländer. Den genomsnittliga dygnskostnaden uppskattas till per person och genomsnittligt antal dygn per person prognostiseras till 244. Kostnader för självmant återvändande för personer vars asylansökningar avslås ingår också i det belopp som klassificeras som bistånd, liksom kostnader för mottagandet av personer som vidarebosätts i och deras resor till . Regeringens förhoppning är att en global utveckling kommer till stånd, politiskt, ekonomiskt, socialt och ekologiskt, som innebär att allt färre människor ska lida nöd och tvingas på flykt. Men med den humanitära situation som råder , är behoven av asyl omfattande och de kostnader för asylsökande som faller inom biståndsramen förhållandevis höga. Kostnaderna för mottagande av asylsökande ingår i utgiftsområde 8 Migration. I biståndsramen ingår även kostnader för det svenska bidraget till den del av Europeiska unionens (EU) gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget. uppgår dessa kostnader inom utgiftsområde 27 till , vilket motsvarar del av de faktiska kostnaderna för biståndet inom den totala EU- budgeten 2013. EU bedriver utvecklingssamarbete med nästan alla låg- och medelinkomstländer och inom ett stort antal sektorer. Allokering av resurser liksom utvecklingssamarbetets inriktning slås fast i s.k. externa finansiella instrument som har varierande geografiskt och tematiskt fokus. I ministerrådets arbetsgrupper utarbetar tillsammans med övriga medlemsstater, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten (EEAS) EU:s gemensamma utvecklingspolitik. bidrar även till att påverka utformningen av EU:s bistånd i genomförandekommittéerna, expertgrupper och via ambassaderna i fält. I biståndsramen ingår biståndsrelaterade förvaltningskostnader för utlandsmyndigheter och enheter i . /DAC:s riktlinjer lägger fast ett antal principer för vad som kan räknas som förvaltningsresurser för policyarbete och genomförande av bistånd. /omfattar lönekostnader för personal med biståndsrelaterat arbete vid huvudkontor och vid utlandsmyndigheter samt drift av berörda myndigheter, inklusive kostnader för lokaler, it, fordon m.m. De kostnader inom utgiftsområde 1 om som ingår i biståndsramen 2015 utgörs av faktiska utfall för dessa verksamheter. Kostnadsberäkningen grundas på tidsåtgång för biståndsrelaterat arbete på respektive utlandsmyndighet och UD-enhet i . Det handlar t.ex. om dialog och rapportering om utvecklingspolitiska frågor och om värdlandets roll i utvecklingspolitiken liksom multilaterala forum såsom FN och EU. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) disponerar inom utgiftsområde 6 för sin internationella biståndsverksamhet, som inkluderas i biståndsramen. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Vidare ingår i biståndsramen bidrag till Världssjöuniversitetet (WMU) om ca inom utgiftsområde 22 och bidrag till demokrati–insatser i och om ca inom utgiftsområde 5. I biståndsramen inkluderas även den del av bidrag till vissa FN-organ och andra internationella organisationers reguljära budget som belastar anslag inom andra utgiftsområden men som klassificeras som bistånd. Dessa organisationer är FAO, CITES, , , , IUCN, , , , , , , UNPKO, UPU , WHO och WMO. De kostnader om som ingår i biståndsramen 2015 utgörs av faktiskt utbetalt belopp 2013 till dessa organisationer. I biståndsramen ingår också en andel av reguljära bidrag, till , som har inkluderats på /DAC:s lista över multilaterala biståndsorganisationer. fördelas stipendiemedel till universitet och högskolor avseende stipendier för särskilt kvalificerade studieavgiftsskyldiga studenter. Stipendiemedel som avser studenter från länder som enligt /DAC klassificeras som mottagarländer för bistånd inkluderas i biståndsramen, i enlighet med /DAC:s riktlinjer. De kostnader inom utgiftsområde 16 om som ingår i biståndsramen 2015 utgörs av faktiska utfall. disponerar , för att upprätta en webbtjänst i syfte att öka synlighet och transparens och därigenom möjliggöra minskade avgifter vid remitteringar. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.1 Biståndsram, härledning av utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Kostnader inom andra utgiftsområden Kostnader inom utgiftsområde 7 Internationellt Biståndsram i procent av beräknad BNI enligt ENS Biståndsram i procent av beräknad BNI enligt ENS 2010 Klimatinsatser inom utgiftsområde 7 som inte Kostnader inom utgiftsområde 7 som inte finansieras från biståndsramen och inte definieras som bistånd5 Totalt för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 1Inklusive vår- och höständringsbudgetar till statens budget 2014. 2Beloppen för flyktingkostnader 2015-2018 baseras på en prognos av förväntat antal asylsökande. 3Det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet. Det befintliga regelverket ENS 1995 uppdaterades till ENS 2010. 4Ytterligare medel som tillförs UO7 för klimatinsatser som klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition. 5De delar som inte finansieras från biståndsramen är förvaltningskostnader för samarbete inom samt garantiavgifter, avseende Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån, som inte klassificeras som bistånd. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd 2013 2:1 Reformsamarbete i Totalt för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 2015–2018, Tabell 2.4 Ramnivå 2015 Realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområdet 7 Internationellt bistånd till/från andra utgiftsområden Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten, t.ex. hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats, andel av bruttonationalinkomsten (BNI), som beslutar om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen används den vid budgeteringstillfället senast tillgängliga BNI-prognosen. Den uppdaterade EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010 som infördes , medförde förändringar i beräkningsmetoden för BNI. Biståndsramen beräknas därför som av förväntad BNI enligt ENS 2010, som beräknas motsvara av BNI enligt den tidigare förordningen ENS 1995. rapporteras det totala svenska biståndet efter avslutat budgetår till /DAC (som ansvarar för att sammanställa medlemsländernas bistånds-statistik). Vid rapporteringstillfället används den senast tillgängliga BNI-uppgiften från rapporteringen avser, vilket kan bidra till att det uppstår en skillnad i procentandel av BNI mellan den prognosbaserade budgeten och den rapporterade officiella statistiken. Skillnader mellan budgeterat internationellt bistånd och utfall kan också bero på att bidrag till de multilaterala finansieringsinstitutionerna rapporteras i sin helhet till /DAC det år skuldsedeln läggs, medan bidraget i statens budget i stället fördelas , i den takt utbetalningar görs. För de bilaterala skuldavskrivningarna kan det belopp som ingår i biståndsramen vara i otakt med de faktiskt genomförda bilaterala skuldavskrivningarna som rapporteras till /DAC. Detta beror på att utgifterna budgeteras efter planerade, snarare än genomförda, skuldavskrivningar. Även kostnaderna för EU-biståndet, som ingår i biståndsramen och som grundar sig på faktiskt utfall , kan skilja sig mot det faktiska utfallet , vilket är den summa som rapporteras till /DAC. I rapporteringen ingår samtliga utgifter (se tabell 2.1) som kan klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition. Se årsredovisning för staten 2013 för rapporterat utfall för biståndet 2004–2013. Målet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd är: att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck (prop.2013/14:1 UO7, bet.2013/14:UU2). I likhet med utformningen av politiken inom andra utgiftsområden omfattas utgiftsområdet Internationellt bistånd av politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr.2003/04:112) som regeringen redogör för i propositionen Gemensamt ansvar – politik för global utveckling. Resultatredovisningen i denna budgetproposition görs uppdelat på de sex tematiska områden som presenterades ; –Stärkt demokrati och jämställdhet, ökad respekt för mänskliga rättigheter och frihet från förtryck –Förbättrade möjligheter för fattiga människor att bidra till och dra nytta av ekonomisk tillväxt och erhålla god utbildning –Förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer –Förbättrad grundläggande hälsa –Värnad mänsklig säkerhet och frihet från våld –Räddade liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig värdighet Resultatredovisningen inkluderar resultat från det bilaterala biståndet, det multilaterala biståndet och biståndet genom EU. internationella utvecklingssamarbete redovisas under avsnittet under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. publicerar vidare återkommande en uppföljningsrapport som beskriver inriktningen, resultat och effekter av myndighetens internationella utvecklingssamarbete. 2.4.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Förutsättningen för en relevant resultatredovisning är att resultatstyrningskedjan bygger på förtroende, dialog och lärande. Både bra och dåliga resultat måste lyftas fram, analyseras och ligga till grund för beslut om den fortsatta inriktningen. Utvärderingar ska ses som en integrerad del i den löpande uppföljningen. I resultatredovisningen och uppföljningen av det svenska biståndet är det viktigt att använda sig av olika metoder och källor till information. Kvantitativa och kvalitativa indikatorer behöver kompletteras med uppföljningsmetoder som möjliggör en mer kvalitativ analys av hur biståndet bidragit till varaktiga förändringar för rättighetsbärarna. Det måste finnas en balans mellan kortsiktiga och långsiktiga resultat som säkerställer att bidrar till en rättvis och hållbar utveckling i våra samarbetsländer. Lokalt ägarskap samt ett långsiktigt hållbarhetsperspektiv är viktiga utgångspunkter för regeringen i dess uppföljning, utvärdering och analys av biståndets resultat. Uppföljning ska i så stor utsträckning som möjligt utgå från samarbetsländernas system för insamling och sammanställning av resultat och statistik. Bristen på tillförlitlig statistik försvårar dock detta i många av de länder som biståndet verkar i. Därför betonar regeringen vikten av att stödja institutionsuppbyggande och förmågan att ta fram, tillhandahålla och analysera relevant statistik i fattiga länder, inklusive könsuppdelad statistik. I redovisningen och bedömningen av biståndets resultat använder sig regeringen av framför allt myndigheters och multilaterala organisationers årsredovisningar, svenska och internationella utvärderingar, revisioner, uppföljningar, analyser samt forskning. I denna budgetproposition presenteras ett urval indikatorer för varje tematiskt område för det multilaterala biståndet. Syftet är att visa resultatet av det multilaterala biståndet på ett övergripande plan. Det bilaterala- och EU-biståndet redovisas i form av exempel på resultat. Det pågår ett utvecklingsarbete inom och Sida med att välja ut ett antal indikatorer i syfte att kunna följa och redovisa konkreta resultat för kvinnor, män, flickor och pojkar som lever i fattigdom. Vad biståndet åstadkommer låter sig 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 emellertid bara till viss del mätas i kvantitativa termer och på kort sikt. Indikatorerna behöver sättas in i en kontext och kompletteras med en djupare analys där utvärderingar och kvalitativa aspekter beaktas. Regeringen menar att utvecklingsarbetet med indikatorer måste sättas i relation till andra uppföljningsmetoder för att bli relevant, användbart och effektivt. Indikatorerna för det multilaterala biståndet har valts ut med utgångspunkt i tre grundläggande kriterier.