prop · H103110 · 2014-03-17 00:00:00 — I paragrafen regleras förfarandet när ett medgivande att använda fingerade personuppgifter har upphört att gälla Ändringen i första stycket består i att har ersatts med . Ändringarna i andra stycket består i dels att har ersatts med , dels att hänvisningen till första stycket i 8 § har tagits bort, eftersom den paragrafen numera endast har ett stycke. Paragrafen har även moderniserats språkligt. Ändringarna har behandlats i avsnitt 6.4. 14.72Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll Av paragrafen framgår att meddelar beslut om utvisning enligt lagen på ansökan av Säkerhetspolisen. Första, tredje och fjärde styckena är oförändrade. Ändringen i andra stycket, som har behandlats i avsnitt 6.2, innebär ett namnbyte. angavs tidigare bland de myndigheter som har en anmälningsskyldighet till Säkerhetspolisen (se prop. 1990/91:118 s. 79). Eftersom är ansvarig för polisfrågor har den tagits bort (jfr avsnitt 7.5.2). Paragrafen innehåller en uppräkning av de bestämmelser i utlänningslagen (2005:716) som i tillämpliga delar gäller vid handläggningen av ärenden enligt förevarande lag. Ändringen behandlas i avsnitt 6.6.5. I uppräkningen i första stycket har ett tillägg gjorts som innebär att även bestämmelserna i 6 kap. 3 § utlänningslagen om arbetstillstånd vid tidsbegränsat uppehållstillstånd görs tillämpliga. Frågan om att bevilja arbetstillstånd kan aktualiseras såväl när utlänningen får stanna i landet på grund av verkställighetshinder som när det föreligger särskilda skäl. Eftersom det beror på omständigheterna om arbetstillstånd bör beviljas, ska en prövning göras i det enskilda fallet. Med tanke på de särskilda omständigheter som ligger till grund för att en utlänning omfattas av 2013/14:110 lagens tillämpning är det lämpligt att , innan beslut fattas i frågan, hämtar in synpunkter från Säkerhetspolisen. Andra stycket är oförändrat. Paragrafen reglerar sådan anmälningsplikt som får föreskrivas om ett beslut om utvisning enligt lagen tills vidare inte ska verkställas. Första stycket, som har omarbetats språkligt, har ändrats på det sättet att anmälan ska göras hos . I beslutet ska beslutsfattaren alltid ange omfattningen av anmälningsplikten, t.ex. att den ska fullgöras ett visst antal dagar . När det gäller de närmare detaljerna – t.ex. på vilken polisstation anmälningsplikten ska fullgöras och – kan också de anges i beslutet, men av praktiska skäl får beslutsfattaren även uppdra åt Säkerhetspolisen eller att närmare utforma sådana detaljer. Delegationen omfattar inte någon möjlighet att dispensera från anmälningsplikten. Däremot skapar den förutsättningar för att på ett mer flexibelt sätt kunna göra sådana anpassningar i anmälningsplikten som kan behövas, t.ex. att bestämma att utlänningen får anmäla sig eller plats än den som tidigare bestämts. Ändringen har behandlats i avsnitt 7.2. Andra–fjärde styckena är oförändrade. Paragrafen föreskriver att en utlänning under vissa förutsättningar får underkastas husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning. Första stycket har endast moderniserats språkligt. I andra stycket har orden en polismyndighet ersatts med . Stycket har också moderniserats språkligt. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.2. Ändringen, som har behandlats i avsnitt 6.2, innebär endast namnbyten. 21 och 22 §§ Ändringarna, som har behandlats i avsnitt 6.2, innebär endast namnbyten. Paragraferna har även moderniserats språkligt. 14.73Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård Ändringen, som har behandlats i avsnitt 6.2, består i ett namnbyte. 14.74 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård Ändringen, som har behandlats i avsnitt 6.2, består i ett namnbyte. grafen har även moderniserats språkligt. 14.75Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1137) om rättspsykiatrisk undersökning Ändringen, som har behandlats i avsnitt 6.2, består i ett namnbyte. Paragrafen har även moderniserats språkligt. 14.76Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden Paragrafen innehåller en handräckningsregel. Ändringen, som har behandlats i avsnitt 6.2, består i ett namnbyte. Paragrafen har även moderniserats språkligt. 14.77Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. 3 och 7 §§ Ändringarna, som har behandlats i avsnitt 6.2, består i namnbyten. Paragraferna har även moderniserats språkligt. 14.78Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Ändringen, som har behandlats i avsnitt 6.2, innebär endast ett namnbyte. I paragrafen regleras polishandräckning. Punkten 1 har förtydligats genom att ordet polisens har ersatts med en Ändringen har behandlats i avsnitt 6.1. Punkten 2 är oföränd- 2013/14:110 14.79 Förslaget till lag om ändring i tobakslagen (1993:581) I paragrafen regleras vilka organ som utövar den omedelbara tillsynen enligt lagen. Ändringen i första stycket punkten 3, som har behandlats i avsnitt 6.2, innebär endast ett namnbyte. Punkterna 1 och 2 och andra stycket är oförändrade. Paragrafen reglerar viss underrättelseskyldighet. I första stycket har enbart ett namnbyte gjorts. I andra stycket har också ett namnbyte gjorts. Stycket har även justerats språkligt. Ändringarna har behandlats i avsnitt 6.2. I paragrafen regleras polishandräckning. Andra stycket punkten 1 har förtydligats genom att ordet polisens har bytts ut mot en polismans. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.1. Första stycket och andra stycket punkten 2 är oförändrade. 14.80Förslaget till lag om ändring i fiskelagen (1993:787) Paragrafen reglerar förutsättningarna för att ta egendom i beslag, vem som får ta egendom i beslag och vad en fisketillsynsman eller en enskild person som har tagit egendom i beslag ska göra därefter. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Första och femte styckena har endast ändrats språkligt och andra och fjärde styckena är oförändrade. I tredje stycket har ett namnbyte gjorts. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.2. När det gäller det fortsatta förfarandet med den beslagtagna egendomen har tydliggjorts att skyldigheten att vidta åtgärder åligger den som själv är behörig att fatta beslut om beslag, dvs. en polisman eller en åklagare. De åtgärder som avses är att häva beslaget, om det inte finns grund för det (27 kap. 8 § ), att upprätta protokoll över det som har tagits i beslag (27 kap. 13 § ), att i förekommande fall se till att beslaget fastställs av behörig person (27 kap. 4 § ) och att se till att eventuella underrättelser ombesörjs (27 kap. 11 § ). 14.81 Förslaget till lag om ändring i ordningslagen Prop. 2013/14:110 (1993:1617) 6, 7 a, 9, 11, 12, 17 och 29 §§ Ändringarna, som har behandlats i avsnitt 6.2, består i namnbyten. Paragraferna har även moderniserats språkligt. 8, 20, 27, 28 och 32 §§ Ändringarna innebär bara namnbyten. De har behandlats i avsnitt 6.2. I paragrafen föreskrivs att de personer som har utsett ska ha fritt tillträde till allmänna sammankomster och offentliga tillställningar. Ändringen består i att uttrycket chefen för polismyndigheten har utmönstrats, eftersom det saknar motsvarighet i den nya organisationen. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.2. 1, 6, 7 och 26 §§ Ändringarna innebär bara namnbyten. De har behandlats i avsnitt 6.2. 14, 16, 17, 19 och 20 §§ Ändringarna, som har behandlats i avsnitt 6.2, består i namnbyten. Paragraferna har även moderniserats språkligt. Ändringen innebär bara ett namnbyte. Den har behandlats i avsnitt 6.2. 14.82Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning I paragrafen föreskrivs att endast svenska medborgare får inneha vissa anställningar. Genom ändringen, som har behandlats i avsnitt 6.1, tydliggörs att det är anställning som polisman som avses. I paragrafen regleras vad som gäller i fråga om disciplinpåföljd efter att en anställning har upphört eller uppsägning har ägt rum. Första stycket är oförändrat. I andra stycket har redaktionella ändringar gjorts. Ordet polisväsendet har utmönstrats och i enlighet med Lagrådets förslag ersatts med och Säkerhetspolisen. 2013/14:110 till Säkerhetspolisen eller tvärtom medför alltså inte att möjligheten att utkräva disciplinansvar bortfaller. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.1. I paragrafen föreskrivs att arbetstagare vid vissa myndigheter får skiljas från sina arbetsuppgifter om det är nödvändigt med hänsyn till landets bästa. Genom ändringen tydliggörs att det är arbetstagare vid och Säkerhetspolisen som avses när begreppet polisväsendet utmönstras. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.1. 14.83Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning I paragrafen föreskrivs genom en hänvisning till 31 § lagen (1994:260) om offentlig anställning under vilka förutsättningar arbetstagare vid vissa myndigheter får skiljas från sina arbetsuppgifter. Genom ändringen tydliggörs att det är arbetstagare vid och Säkerhetspolisen som avses när begreppet polisväsendet utmönstras. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.1. 14.84Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll Paragrafen reglerar vad som gäller om övervakningsnämnden upphäver ett beslut om verkställighet utanför anstalt eller förordnar att det tills vidare inte ska gälla. Första stycket har anpassats till den nya polisorganisationen genom ett namnbyte och att den lokala anknytningen har tagits bort. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.2 och 7.1.1. Stycket har också moderniserats språkligt. I andra stycket har ett namnbyte gjorts. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.2. Stycket har också moderniserats språkligt. 14.85Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:569) om samarbete med de internationella tribunalerna för brott mot internationell humanitär rätt 8 och 12 a §§ Ändringarna, som har behandlats i avsnitt 6.2, består i namnbyten. Paragraferna har även justerats språkligt. Förslaget till lag om ändring i sjölagen Ändringarna, som har behandlats i avsnitt 6.2, består i namnbyten. grafen har även justerats språkligt. Ändringen, som har behandlats i avsnitt 6.2, består i ett namnbyte. grafen har även justerats språkligt. Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi 9 och 10 §§ Ändringarna, som har behandlats i avsnitt 6.2, består i namnbyten. Paragraferna har även justerats språkligt. 14.88Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt Ändringen innebär bara ett namnbyte. Den har behandlats i avsnitt 6.2. 14.89Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:832) om obduktion m.m. Ändringen, som har behandlats i avsnitt 6.2, innebär endast ett namnbyte. Av paragrafen framgår att ska underrättas om tid och plats för en rättsmedicinsk undersökning. Ändringarna innebär dels ett namnbyte dels ett förtydligande genom att ordet polisen har bytts ut mot en polisman. Ändringarna har behandlats i avsnitt 6.1. och 6.2. Paragrafen har också moderniserats språkligt. 2013/14:110 14.90 Förslaget till lag om ändring i pantbankslagen (1995:1000) Ändringarna, som har behandlats i avsnitt 6.2, består i namnbyten. Paragrafen har också moderniserats språkligt. 14.91Förslaget till lag om ändring i vapenlagen (1996:67) I paragrafen anges vilka bestämmelser i vapenlagen som gäller i fråga om skjutvapen och ammunition som innehas av eller tillverkas för staten. I första stycket har en anpassning gjorts med anledning av att vapenregistren numera regleras i ett särskilt kapitel. Hänvisningen omfattar även de nya reglerna om gallring av vapenregister. Frågan har behandlats i avsnitt 9.2. Andra stycket är oförändrat. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om personuppgiftsansvar. Frågan har behandlats i avsnitt 9.2.2. I paragrafen anges att är personuppgiftsansvarig för behandling av personuppgifter i vapenregister och vapenärenden. Be- greppet personuppgiftsansvarig definieras i 3 § personuppgiftslagen (1998:204). Personuppgiftsansvarig är den som ensam eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen med och medlen för behandling av personuppgifter. Flera bestämmelser i personuppgiftslagen ålägger den personuppgiftsansvarige särskilda skyldigheter. Så är det t.ex. enligt 9 § första stycket personuppgiftslagen den personuppgiftsansvariges skyldighet att se till att de behandlade personuppgifterna är adekvata och relevanta i förhållande till ändamålen för behandlingen och att inte fler personuppgifter behandlas än som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen för behandlingen. Det ankommer också på den personuppgiftsansvarige att se till att information lämnas till den registrerade och att uppgifter gallras i rätt tid. Den myndighet som samlar in och lagrar personuppgifter är personuppgiftsansvarig för den behandlingen. Om samma uppgift lämnas ut till en annan myndighet, genom direktåtkomst eller på annat sätt, blir den mottagande myndigheten personuppgiftsansvarig för den fortsatta behandlingen av uppgiften hos den myndigheten. När uppgifter lämnas ut till andra myndigheter kan alltså personuppgiftsansvaret för en och samma uppgift komma att ligga hos flera myndigheter. Var och en av dessa ansvarar för den egna behandlingen. Paragrafen, som är ny, har behandlats i avsnitt 9.2.2. I första stycket föreskrivs att är skyldig att utse personuppgiftsombud för behandlingen av personuppgifter i vapenregister och vapenärenden. I 38–40 §§ personuppgiftslagen (1998:204) finns bestämmelser om personuppgiftsombudets uppgifter. Enligt andra stycket ska anmäla till tillsynsmyndigheten, dvs. Datainspektionen, när ett personuppgiftsombud utses eller entledigas. En motsvarande bestämmelse finns i 36 § andra stycket personuppgiftslagen. Behandling av känsliga personuppgifter Paragrafen, som är ny, anger i vilken utsträckning känsliga personuppgifter får behandlas. Bestämmelsen gäller för både vapenregister och vapenärenden. Frågan har behandlats i avsnitt 9.2.2. En motsvarande bestämmelse finns i 2 kap. 10 § polisdatalagen (2010:361). Enligt första stycket får personuppgifter inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. Det är således inte tillåtet att föra register över eller på annat sätt göra anteckningar om enskilda enbart på den grunden att de utifrån sådana uppgifter kan hänföras till en viss kategori av människor. Andra stycket innehåller två undantag från huvudregeln. Uppgifter om en person som behandlas på annan grund får kompletteras med sådana uppgifter som avses i första stycket, om det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Bestämmelsen innebär att om andra uppgifter om en person samlas in i samband med ett tillståndsärende får dessa kompletteras med uppgifter om exempelvis hälsa, om det är av avgörande betydelse för handläggningen av ärendet. Vid handläggningen av vapenärenden är det främst uppgifter om fysisk eller psykisk hälsa som kan bli aktuella. Uppgifter om missbruk eller om nedsatt psykisk förmåga kan vara av stor vikt vid bedömningen av om en person bör få tillstånd att inneha vapen. En läkare kan också enligt 6 kap. 6 § meddela att en person av medicinska skäl inte är lämpad att inneha vapen, vilket kan leda till att hans eller hennes tillstånd att inneha vapen återkallas. Med hänsyn till den restriktivitet som ligger i uttrycket absolut nödvändigt måste dock behovet av att göra sådana kompletteringar prövas noga i det enskilda ärendet. Det andra undantaget innebär att känsliga personuppgifter får behandlas om det är nödvändigt för diarieföring eller, i fråga om uppgifter i en anmälan eller liknande, om det är nödvändigt för handläggningen. Det innebär bl.a. att det är möjligt för att ta emot och behandla anmälningar och liknande skrivelser, t.ex. anmälningar om att någon inte bör inneha vapen, även om dessa innehåller känsliga personuppgifter. Paragrafen, som är ny, reglerar användningen av känsliga personuppgifter som sökbegrepp. Frågan har behandlats i avsnitt 9.2.2. I paragrafen föreskrivs ett förbud att använda känsliga personuppgifter som sökbegrepp. Bestämmelsen gäller för sökning i både vapenregister och vapenärenden. En motsvarande bestämmelse finns i 3 kap. 5 § polisdatalagen (2010:361). Paragrafen, som är ny, har behandlats i avsnitt 9.2.2. Den motsvarar 2 kap. 11 § polisdatalagen (2010:361). I vapenärenden och i vapenregister förekommer en betydande mängd uppgifter. Dessa kan vara av integritetskänsligt slag eller känsliga av andra skäl. Sådana uppgifter ska inte spridas till någon som inte har ett konkret behov av att ta del av uppgifterna. I paragrafen slås därför fast att tillgången till personuppgifter ska begränsas till vad varje tjänsteman behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Bestämmelsen riktar sig inte bara till dem som är engagerade i den dagliga verksamheten. Den måste också beaktas av dem som ansvarar för utformningen av nya system liksom av dem som avgör vilken tillgång till personuppgifter respektive tjänsteman behöver för att kunna fullgöra sina uppgifter. I paragrafen, som är ny och har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, föreskrivs att reglerna om rättelse och skadestånd i personuppgiftslagen (1998:204) ska tillämpas på motsvarande sätt vid behandling av personuppgifter enligt förevarande lag och enligt vissa föreskrifter. Den överensstämmer i sak med tidigare 2 kap. 21 §. Frågan har behandlats i avsnitt 9.2.2. Paragrafen, som är ny, reglerar skyldigheten att föra och innehållet i dessa. Den överensstämmer i huvudsak med tidigare 2 kap. 18 §. Ändringarna har behandlats i avsnitt 9.3.1 och 9.3.2. Av första stycket framgår att det är som för vapenregistren. Reglerna om vilka register som ska finnas och innehållet i dem är desamma som . I andra stycket, som delvis motsvarar andra och tredje stycket i tidigare 2 kap. 17 §, regleras registreringen av hemvärnspersonal som innehar vapen. Eftersom det inte krävs tillstånd för statliga myndigheter att inneha vapen kompletteras på detta sätt registret med uppgifter om personer som innehar vapen som förvaras i bostaden. Det får dock inte framgå av registret vilka vapen det är fråga om. Det är inte heller tillåtet att med hjälp av registret göra sammanställningar över personer som tillhör hemvärnets personal. För uppgifter som hänför sig till vapenregister gäller sekretess enligt 18 kap. 16 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). I paragrafen, som är ny, regleras ändamålen med vapenregistren. Paragrafen överensstämmer i sak med tidigare 2 kap. 20 §. Den har behandlats i avsnitt 9.3.3. Av punkten 1 framgår att registren ska underlätta handläggningen av frågor om tillstånd enligt lagen. I punkten 2 anges att registren också får användas för att ge information som behövs i den brottsbekämpande verksamheten. Innehållet har anpassats till ändamålen i 2 kap. 7 § punkterna 1 och 2 polisdatalagen (2010:361), men någon ändring i sak är inte avsedd. Bevarande och gallring av uppgifter i vapenregister Paragrafen, som är ny och har behandlats i avsnitt 9.3.6, reglerar tillsammans med 10 § längsta tid för bevarande av uppgifter i vapenregister. Pa- ragrafen är tillämplig på samtliga vapenregister, dvs. vapenregistret, vapeninnehavarregistret och vapenhandlarregistret. Huvudregeln är att uppgifter i registren inte får bevaras i registren längre än vad som behövs för något av de ändamål som anges i 8 §. Regleringen innebär att exempelvis uppgifter om tillstånd att inneha vapen och andra tillstånd enligt lagen ska bevaras så länge tillståndet gäller och vapnet eller vapnen inte har fått ny innehavare. Har fattat ett beslut om att avslå en begäran om tillstånd att inneha vapen, bedriva handel med vapen eller att bevilja annat tillstånd enligt vapenlagen kan det trots det finnas behov av sådana uppgifter ytterligare i den polisiära verksamheten. Ett av ändamålen med vapenregister är att underlätta handläggningen av vapenärenden och uppgifter av detta slag kan ha stor betydelse om sökanden återkommer med en ny ansökan. Likaså kan det av verksamhetsskäl vara viktigt att ha kvar en uppgift om återkallelse av tillstånd i registren, eftersom det underlättar handläggningen av framtida vapenärenden. I vissa fall kan det finnas ett polisiärt behov av att bevara vissa uppgifter även om de inte längre behövs för sitt ursprungliga ändamål, men däremot för polisens brottsbekämpande verksamhet. Det gäller t.ex. uppgifter om personer som har bedrivit vapenhandel. Uppgifter om fysiska personer som har bedrivit vapenhandel respektive om den som har varit föreståndare eller ersättare för en juridisk person som bedrivit sådan verksamhet kan t.ex. vara av intresse i polisens ärendehandläggning och dess brottsbekämpande verksamhet även efter det att verksamheten har upphört. I vapenregistret registreras även uppgifter om upphittade, stulna och förkomna vapen. När ett stulet eller förkommet vapen har kunnat härledas till rätt ägare saknar uppgiften om att vapnet är stulet respektive förkommet aktualitet och det finns skäl att bevara uppgiften i registret. Motsvarande gäller när ägaren till ett upphittat vapen har kunnat spåras. När uppgifterna inte längre får bevaras i registren ska de arkiveras och gallras enligt arkivlagens (1990:782) bestämmelser. 2013/14:110 10 § Paragrafen, som är ny, reglerar hur länge uppgifter om vissa tillståndspliktiga vapen eller vapendelar samt om innehavare av sådana vapen och om vapenhandlare ska bevaras i registren. Den har behandlats i avsnitt 9.3.6. När det gäller uppgifter om sådana vapen och vapendelar som omfattas av kravet på märkning enligt 2 a kap. har bevarandetiden anpassats till åtagandena i FN:s vapenprotokoll och rådets direktiv av om kontroll av förvärv och innehav av vapen (91/477/EEG), benämnt vapendirektivet. Uppgifter i vapenregistret om sådana vapen ska således alltid bevaras i registren från det att uppgiften registrerades. Detta gäller även om vapnet eller vapendelen förs ut ur landet och det från svensk synpunkt inte längre finns behov av att behandla uppgifterna i vapenregistret. Som Lagrådet påpekar framgår det inte av 7 § att uppgifter om vapendelar registreras. Enligt 1 kap. 3 § f gäller dock vad som sägs om skjutvapen också vissa vapendelar, vilket innebär att även tillståndspliktiga vapendelar registreras i vapenregistret. Det är enbart uppgifter om sådana vapen och vapendelar som omfattas av kravet på märkning enligt 2 a kap. som måste bevaras enligt förevarande paragraf. På motsvarande sätt ska uppgifter om den som har meddelats tillstånd att inneha skjutvapen eller tillstånd att driva handel med skjutvapen bevaras i registren från registreringstidpunkten. Uppgifter kan dock behöva bevaras längre enligt huvudregeln i 9 §. Paragrafen, som är ny, reglerar gallring av vissa uppgifter i vapeninnehavarregistret. Den har behandlats i avsnitt 9.3.6. I paragrafen slås fast att uppgifter om hemvärnets personal som finns i vapeninnehavarregistret alltid ska gallras så snart Försvarsmakten har meddelat att uppgiften är aktuell. Eftersom vapnet tillhör Försvarsmakten kan uppgifter om hemvärnets personal gallras utan hinder av bestämmelsen om bevarande i 10 §. Utlämnande av uppgifter i vapenregister Av paragrafen, som är ny, framgår att personuppgifter i vapenregistren som är nödvändiga för att framställa rättsstatistik ska lämnas till den myndighet som ansvarar för att framställa sådan statistik. Denna uppgiftsskyldighet gällde redan tidigare genom en hänvisning till 2 kap. 14 § polisdatalagen (2010:361). Frågan har behandlats i avsnitt 9.3.4. Av paragrafen, som är ny, framgår att personuppgifter i vapenregistren får lämnas till vissa utländska myndigheter och organ om det är förenligt med svenska intressen. Denna möjlighet fanns redan tidigare genom en hänvisning till 2 kap. 15 § polisdatalagen (2010:361). Frågan har behandlats i avsnitt 9.3.4.