prop · H103101 · 2014-01-01 00:00:00 — Lån för övertagande av Statens mark, anläggningar och lokaler 7 AP-fondens investeringar i Tabell 2.35 UO 2 Övriga krediter Garantier till banker m.m. för Kredit för infriande av Kredit för infriande av (ordinarie garantireserv) 5 7 AP-fondens kredit på räntekonto likviditet för inrättande av nya behov av likviditet i 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 2Lagen (1999:158) om investerarskydd. 3Lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. 2001/02:1 Förslag till finansplan m.m. avsnitt 7.2.3, bet. 2001/02:FiU1 s. 290-292, rskr. 2001/02:34. 5Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). 1995/96:105, bet. 1995/96:FiU11, rskr. 1995/96:191. har beviljat krediter inom utgiftsområdet, bl.a. för insättningsgarantin och investerarskyddet. Utnyttjade krediter vid utgången av 2013 var för utgiftsområdet. RiR 2012:24 Regeringens redovisning i budgetpropositionen har granskat transparensen och tydligheten i regeringens redovisning av finanspolitiken i budgetpropositionen . Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om regeringens redovisning i budgetpropositionen (skr. 2012/13:137). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2012/13:FiU20, rskr. 2012/13:300). RiR 2013:2 Statliga myndigheters skydd mot korruption har granskat statliga myndigheters skydd mot korruption. Regeringen har redovisat bedömningar och åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om statliga myndigheters skydd mot korruption (skr. 2012/13:167). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2013/14:KU4, rskr. 2013/14:53). RiR 2013:12 Skattekontroll - en fråga om förtroende för offentlig förvaltning har granskat skattekontroll och hantering av vissa skatter i statliga myndigheter och kommuner. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om Skattekontroll av statliga myndigheter och kommuner (skr. 2013/14:88). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2013:14 Sjunde AP-fonden - svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? har granskat Sjunde AP-fondens förvaltning av premiepensionssystemets förvalsalternativ. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om Sjunde AP-fonden (skr. 2013/14:109). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2013:23 Regeringens redovisning i budgetpropositionen har granskat transparensen och tydligheten i regeringens redovisning av finanspolitiken i budgetpropositionen . Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om regeringens redovisning i budgetpropositionen (skr. 2013/14:205). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.4.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Tabell 2.36 UO 3 Anslag Utgiftsområdet omfattar beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Förutom dessa verksamheter ingår även verksamhet för bl.a. folkbokföring, fastighetstaxering och brottsbekämpning. , och är förvaltningsmyndigheter för respektive område. Även har viss verksamhet inom utgiftsområdet. Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) högre än vad som anvisades i statens budget. (1,). Utgifterna för , och högre än beräknat Utfallet för anslaget 1:1 blev , vilket är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten och högre än föregående år. tillfördes ytterligare medel på höständringsbudgeten för att möjliggöra en anpassning av verksamheten inför kommande förändringar av skatteregler. gjordes en samlokalisering av med huvudkontoret och storföretagsregionen. Det innebär att cirka en tredjedel av medarbetare är lokaliserade till myndighetens lokaler i . Utgifterna för anslaget 1:2 uppgick till , vilket är högre än anvisat i budgeten. Utfallet blev högre än föregående år. En bidragande orsak till den ökade anslagsförbrukningen är att myndigheten arbetat mer proaktivt med rekryteringar . Utfallet för anslaget 1:3 uppgick till . Det är högre än anvisat i budgeten och även högre än föregående år. Genom höständringsbudgeten tillfördes anslaget ytterligare med anledning av arbetet med en ny unionskodex inom EU (UCC), vilken innebär genomgripande förändringar för . Det överskridande av anslaget som har skett även med beaktande av höständringsbudgeten har finansierats genom att ett ingående anslagssparande och en del av anslagskrediten har utnyttjats. RiR 2012:25 Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser har granskat om regeringen har identifierat och analyserat kommunsektorns långsiktiga finansieringsproblem. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser (skr. 2012/13:127). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2012/13:FiU20, rskr. 2012/13:300). RiR 2013:12 Skattekontroll - en fråga om förtroende för offentlig förvaltning har granskat skattekontroll och hantering av vissa skatter i statliga myndigheter och kommuner. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om skattekontroll av statliga myndigheter och kommuner (skr. 2013/14:88). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. Tabell 2.37 UO 4 Anslag -2,1 -0,9 -0,2 Ersättning för skador på grund av brott -20,3 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella -60,6 -4,2 -0,2 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak utgifter för kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. Även verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda samt mellan enskilda och det allmänna ingår. Utgiftsområdet innefattar myndigheter inom polis- och åklagarväsendena, Domstolar samt Kriminalvården. Dessutom ingår bl.a. , och . Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2012 blev utgifterna (2,) högre. Högre utgifter för Polisen än beräknat men lägre för Kriminalvården Utfallet för anslaget 1:1 uppgick till , vilket är högre än vad som anvisades i statens budget. Antalet anställda inom Polisen har ökat något , vilket bidrar till ökade kostnader. Polisens totala kostnader, som till består av personalkostnader, ökade med drygt en procent . medförde ökade utgifter med jämfört med . Utfallet för anslaget 1:6 Kriminalvården blev . Det är lägre än vad som anvisats i statens budget. Avvikelsen beror i huvudsak på minskade kostnader för personal och övrig drift, främst med anledning av färre klienter. Jämfört med föregående år ökade utfallet med . Utfallet för anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. blev (35,1) procent högre än ursprungligen anvisade medel i statens budget. Anslaget används bl.a. för ersättning vid frihetsinskränkningar, frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Det används också till skadestånd på grund av fel eller försummelse vid myndighetsutövning. Utgifterna ökade således mer än beräknat och ytterligare medel tillfördes i höständringsbudgeten. Utgifterna för Domstolar blev högre än 2012 Anslaget 1:5 Domstolar höjdes i statens budget med jämfört med . motiverades bl.a. av att resurser krävdes för att domstolarna skulle kunna hantera det ökade antalet inkomna mål och ärenden med bibehållen hög kvalitet och effektivitet. Utfallet blev högre än föregående år. Utfallet för anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. blev högre än föregående år. Anslaget tillfördes ökade medel 2013 med anledning av fortsatt utgiftsökning, vilket i huvudsak berodde på en ökning av antalet brottmål för vilka det förordnas offentliga försvarare. RiR 2010:26 Statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet – ett bättre samarbete ger högre utbyte har granskat statens insatser mot av brottslighet. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utgiftsområde 4 avsnitt 2.4.1 respektive prop. 2013/14:1 utgiftsområde 4 avsnitt 2.4.3) och i årsredovisning för staten 2012 (skr. 2012/13:101). Regeringen har i regleringsbreven gett i uppdrag att i samverkan med , , , , och utveckla en modell för en sammanhållen resultatredovisning avseende myndigheternas arbete med att återföra vinster av brott. Regeringen har också i berörda myndigheters regleringsbrev angett återrapporteringskrav rörande åtgärder på brottsutbytesområdet. Regeringen bedömer mot bakgrund av detta att granskningen inte föranleder några ytterligare åtgärder från regeringens sida. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.4.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Tabell 2.38 UO 5 Anslag Avgifter till internationella organisationer -11,8 -17,0 -1,3 -10,2 Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och olika internationella organisationer. Utfallet uppgick till , vilket är (10,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2012 blev utfallet (17,) högre. Avgifterna till FN:s fredsbevarande operationer lägre än beräknat men högre än föregående år Utfallet för anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer uppgick till , vilket är (11,) lägre än anvisat i budgeten. Skillnaden beror främst på att avgifterna till FN:s fredsbevarande operationer blev , vilket var (15,) lägre än beräknat. Utfallet för anslaget är (29,) högre än föregående år. Skillnaden förklaras till stor del av att uttaxeringen av avgifterna till FN:s fredsbevarande operationer ökat från till 2013. Lägre utgifter för insatserna avseende samarbete inom Utfallet för anslaget 1:11 Samarbete inom uppgick till , vilket är (17,) lägre än vad som anvisades på statens budget. Skillnaden beror främst på Svenska institutets främjandeinsatser, en verksamhet som till stor del är efterfrågestyrd. Det innebär att utgifterna kan variera mellan åren i relativt stor utsträckning. Tabell 2.39 UO 5 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till . Avvikelsen mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Den beror på att berörd strategi inom området löper mot sitt slut och i väntan på ny strategi tecknar Sida avtal för kortare perioder. iakttagelser – årlig revision har, avseende dess årsredovisning , fått en revisionsberättelse med reservation. uttalar sig med reservation om den drar slutsatsen att det finns väsentliga fel men att de inte är genomgripande för årsredovisningen eller om inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis men drar slutsatsen att möjliga fel inte är genomgripande. Som grund för uttalande om reservation anger följande. har överskridit sina befogenheter genom att ingå åtaganden till ett högre belopp än vad regeringen beslutat om för två anslagsposter. 1:11 Samarbete inom anslagspost 2.4 (Östersjösamarbete) har överskridits med och bemyndigandet för det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 1:1 Biståndsverksamhet anslagspost 11.3 (Ledarskapsprogram och utbytesprogram för unga ledare) har överskridits med . RiR 2013:9 i – effektivt utbyte av medlemskapet? har granskat om får ett effektivt utbyte av medlemskapet i . Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om i (skr. 2013/14:50). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2013/14:UU14, rksr. 2013/14:174). 2.4.6Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Tabell 2.40 UO 6 Anslag Anskaffning av materiel och anläggningar -1,7 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel -0,3 -45,3 -6,5 -12,2 Ersättning för räddningstjänst m.m. -1,7 Utgiftsområdet omfattar utgifter för försvar, krisberedskap, strålsäkerhet och (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2012 blev utfallet (0,) lägre. Utgifterna för fredsfrämjande förbandsinsatser minskar när styrkebidrag reduceras och avvecklas Utfallet för anslaget 1:2 Fredsfrämjande (45,) lägre (18,) lägre än föregående år. Avvikelsen i förhållande till budgeten beror bl.a. på att det svenska styrkebidraget i (ISAF) har reducerats från ca 560 till ca 300 befattningar. I Kosovo har KFOR avslutats som truppbidrag och huvuddelen av den svenska infrastrukturen har avvecklats. Detta förklarar även skillnaden i förhållande till föregående år. Utgifterna för förbandsverksamheten ökar när Försvarsmakten övergår till anställda gruppbefäl, soldater och sjömän Utfallet för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap uppgick till , vilket är (1,) högre än vad som anvisats i budgeten och (4,) högre än föregående år. Ökningen av utgifterna är en följd av att Försvarsmakten – 2019 successivt övergår till kontinuerligt tjänstgörande och tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. En del av anslagskrediten har använts , vilket främst beror på att Försvarsmakten anställt gruppbefäl, soldater och sjömän tidigare än planerat. Lägre utgifter för anskaffning av materiel och anläggningar Utfallet för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar blev . Det är (1,) lägre än anvisade medel. Återstoden av de anvisade medlen har till större delen använts för att täcka ett negativt ingående överföringsbelopp. I utgifterna ingår bl.a. leveranser av ett sjöstridsfartyg, terrängbilar och helikoptrar samt modifierade . Utgifterna för bidrag till krisberedskap lägre än planerat Utfallet för anslaget 2:4 Krisberedskap uppgick till , vilket är (6,) lägre än vad som anvisats i budgeten. De lägre utgifterna beror främst på att värdet av rekvirerade bidrag för utvecklingsprojekt inom krisberedskap blev lägre än värdet av beviljade bidrag. En ytterligare förklaring är att byggprocessen vid upprättande av vissa ledningsplatser har försenats. Färre studenter på officersprogrammet innebär lägre utgifter Utfallet för anslaget 1:7 Officersutbildning m.m. uppgick till , vilket är (12,) lägre än vad som anvisats i budgeten. Skillnaden mellan utfallet och budgeten beror på att antalet studenter som läser på officersprogrammet är färre än planerat. Högre utgifter än planerat på grund av oljesanering i Tjörns kommun Utfallet för anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. uppgick till , vilket är (59,) högre än vad som anvisats i den ursprungliga budgeten. På höständringsbudgeten anvisades ytterligare . Skälet var att ersättningen för oljesanering i Tjörns kommun efter oljeutsläppet , i kombination med flera andra omfattande ersättningsärenden, har inneburit att de ursprungligen anvisade medlen för anslaget var otillräckliga. Jämfört med 2012 blev utfallet () lägre. Skillnaden beror främst på att det betalades ut ännu högre ersättningar till Tjörns kommun för oljesanering. Tabell 2.41 UO 6 Beställningsbemyndiganden mot jordskred och andra Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till uppgick till och den är huvudsakligen hänförlig till anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar. För detta anslag är skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtagande . Skillnaden beror bl.a. på att Försvarsmakten förändrat planerna för anskaffning av materiel till marinstridskrafterna. Det beslutade beställningsbemyndigandet för anslaget 3:1 uppgick till . De utestående åtagandena uppgick till . Avvikelsen på hänför sig främst till att flera större projekt avslutats . Nya projekt som myndigheten beslutat om 2013 är av mindre omfattning och sträcker sig över kortare tidsperioder. Tabell 2.42 UO 6 Garantier 1998/99:1, bet. 1998/99:FöU1, rskr. 1998/99:74. Tabell 2.43 UO 6 Inomstatliga lån ramen för Myndigheten för Krig, krigsfara eller andra exklusive den särskilda krediten för krig och krigsfara på . Utestående lån var vid utgången av 2013. Tabell 2.44 UO 6 Övriga krediter Inom utgiftsområdet har beviljat övriga krediter på . Utnyttjade krediter vid utgången av uppgick till . RiR 2012:18 Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband har granskat Försvarsmaktens bemanning av marinens och flygvapnets stående insatsförband samt central insatsledning. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband (skr. 2012/13:97). Regeringen informerar löpande genom bl.a. budgetpropositioner om läget i utvecklingen av insatsorganisationen. Regeringens strävan är att denna återrapportering ska vara så öppen som möjligt. Regeringen har i en bilaga till budgetpropositionen gett en särskild och fördjupad redovisning av utvecklingen av Försvarsmaktens personalförsörjning. Redovisningen syftade bl.a. till att tillgodose vad tillkännagivit om att regeringen måste garantera tillfredsställande information och insyn i frågor om bemanning och tillgänglighet av de stående insatsförbanden (bet. 2012/13:FöU9, rskr. 2012/13:246). Regeringen bedömer mot bakgrund av detta att granskningen inte föranleder några ytterligare åtgärder från regeringens sida. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2013:22 Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser har granskat Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser. Ärendet bereds inom och regeringen kommer att återkomma till med en särskild skrivelse om de åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av iakttagelser. 2.4.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Tabell 2.45 UO 7 Anslag -0,9 -11,2 utvecklingssamarbete (Sida) -65,9 -1,5 -1,3 Utgiftsområdet omfattar internationellt utvecklingssamarbete. Det omfattar också reformsamarbete i . Utfallet blev , vilket är (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2012 blev utfallet (1,) högre. Lägre utgifter för bistånd än anvisat Utfallet för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet uppgick till , vilket är (0,) lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Jämfört med 2012 blev utfallet (2,) högre. Anslaget minskades med i vårändringsbudgeten, främst för att finansiera ökade utgifter för ersättningar och bostadskostnader under utgiftsområde 8 Migration. I höständringsbudgeten ökades sedan anslaget med . Skälet var att antalet personer som söker asyl i bedömdes bli mindre än vad som tidigare antagits. Medlen kunde därför återföras från migrationsområdet till biståndsanslaget. Sammantaget minskades således anslaget med jämfört med den ursprungliga budgeten. Lägre utgifter för reformsamarbete i Utfallet för anslaget 2:1 Reformsamarbete i uppgick till , vilket är (11,) lägre än vad som anvisades i budgeten och (10,) lägre än föregående år. Skillnaden i förhållande till budget och utfallet föregående år beror främst på att samtliga strategier inom detta område löpte ut . Det blev därmed svårare för berörda myndigheter att planera och bereda nya insatser. Det låga utfallet är tydligast för , , , och . Utgifterna för omstrukturering av Sadev lägre än budget Utfallet för anslaget 99:1 Utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete uppgick till , vilket är (65,) lägre än anvisat i budgeten. Anslaget har delvis använts för att omstrukturera internationellt utvecklingssamarbete (Sadev) till en ny och mer ändamålsenlig utvärderingsfunktion. Tabell 2.46 Utfall för bistånd 2004–2013 procent av BNI 2 1Utfallet innehåller samtliga kostnader, inklusive avräkningarna såsom de budgeterats i budgetpropositionen förutom när det gäller avräkningen för bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget där faktiskt utfall som kan klassificeras som bistånd enligt DAC används . 2Den senast tillgängliga BNI-prognosen vid rapporteringstillfället till DAC används. Anslagstilldelningen för utgiftsområdet är huvudsakligen baserad på bruttonationalinkomstens (BNI) utveckling. Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats som beslutat om för varje enskilt år och var 2013 en procent av BNI. Vid beräkningen av biståndsramen i budgetpropositionen används den senaste tillgängliga BNI-prognosen. Den totala svenska biståndsramen rapporteras till DAC, som ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik. Rapporteringen till DAC görs efter avslutat budgetår. I den ingår samtliga kostnader, inklusive kostnader under andra utgiftsområden än utgiftsområde 7, som klassificeras som bistånd enligt DAC:s definition. Utgifterna inom andra utgiftsområden avser huvudsakligen kostnader för flyktingar från biståndsländer, administration av bistånd inom samt den del av bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget. Biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar en procent av vid budgeteringstillfället beräknad BNI. I tabell 2.46 redovisas DAC- rapporteringen för åren 2004–2013. Det preliminära utfallet är av BNI enligt DAC:s redovisningsprinciper. Procentandelen för det preliminära utfallet har beräknats med den senaste BNI-prognosen. Tabell 2.47 UO 7 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beslutat beställningsbemyndiganden om . De utestående åtagandena uppgick till . Avvikelsen mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är mässiga avvikelserna inom detta anslag avser multilaterala utvecklingsbanker, fonder och skuldavskrivning samt och multilaterala och internationella organisationer och fonder. Förklaringen till lägre åtaganden är flera. Utestående åtaganden under anslaget 1:1 Biståndsverksamhet påverkas av att avtal slutits senare än beräknat samt att avtalslängd och avtalsbelopp inte har ökat i den omfattning som var planerat. Det handlar bl.a. om konfliktsituationer i vissa länder, suspendering av bistånd, försenade redovisningar från sammarbetspartner och avvaktan på nya långsiktiga resultatstrategier. Påfyllnadsförhandlingarna av Internationella utvecklingsfonden i () och Globala miljöfaciliteten (GEF) slutfördes inte som tidigare beräknats. Samtliga strategier knutna till anslaget 2:1 Reformsamarbete i löpte ut , vilket innebar att längre avtal inte har kunnat tecknas. Tabell 2.48 UO 7 Garantier Miljoner kronor eller annan angiven valuta (AfDB) 2 (AsDB) 3 EIB-lån inom ramen för 2010/11:1, bet. 2010/11:UU2. 2Bemyndigandet gavs i Units of Accounts (UoA), vilket är den valutaenhet afDB räknar i. Eftersom det är en intern valuta i banken och motsvarar i valör Special drawing rights (SDR), anges utfallet i SDR. 2010/11:1, bet. 2010/11:UU2, rskr. 2010/11:98. 2009/10:1, bet. 2009/10:UU2, rskr. 2009/10:88. 2013/14:2, bet. 2011/12:FiU11, rskr. 2013/14:41. 1987/88:9, bet. 1987/88:UU9. Den svenska andelen av MIGA:s kapital är eller 10,49 miljoner SDR. SEK-kursen för SDR var 10,023 . Valutakurser från per . Tabell 2.49 UO 7 Övriga krediter Kredit för infriande av Kredit för infriande av (ordinarie garantireserv) 2 Kredit för infriande av Sidas 2001/02:1 Förslag till finansplan m.m. avsnitt 7.2.3, bet. 2001/02:FiU1 s. 290-292, rskr. 2001/02:34. 2Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). Tabell 2.50 UO 8 Anslag Offentligt biträde i utlänningsärenden -16,6 Från EU-budgeten finansierade insatser för -43,2 Kostnader vid domstolsprövning i -26,4 -1,2 Utgiftsområdet omfattar frågor som rör migration till och från , flyktingpolitik inklusive mottagande av asylsökande samt utlänningars rätt att vistas i . Utfallet uppgick till och är därmed (3,) högre än vad som ursprungligen anvisades i statens budget. Jämfört med 2012 blev utgifterna (19,) högre. Utgifter för mottagandet av asylsökande högre än budgeterat Utgifterna för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader blev . Det är (10,) högre än ursprungligen anvisats i statens budget. Jämfört med 2012 var utgifterna (24,) högre 2013.