prop · H10388 · 2014-02-25 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2013/14:88 statliga myndigheter och kommuner Regeringen överlämnar denna skrivelse till . har granskat skattekontroll och hantering av vissa skatter i statliga myndigheter och kommuner i en granskningsrapport, Skattekontroll – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning (RiR 2013:12). menar att det finns brister i mervärdesskatteredovisningen hos statliga myndigheter och kommuner och att kontrollen av redovisningen inte är tillräcklig. Regeringen har uppmärksammats på att det finns ett behov av att granska reglerna om uttagsbeskattning av fastighetstjänster för statliga myndigheter. När det gäller övriga rekommendationer avseende ökad kontroll av utbetald kompensation till statliga myndigheter, införande av skattetillägg eller motsvarande avgift vid fel i kommuners ansökan om ersättning och en myndighetsgemensam funktion för återsökning av mervärdesskatt som har betalats i utlandet, har regeringen övervägt rekommendationerna och finner att det inte finns behov att vidta några åtgärder. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Ärendet och dess beredning .............................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser ................. Reglerna om uttagsbeskattning avseende fastighetstjänster i egen regi ............................................... Statliga myndigheters kompensation för ingående Införande av skattetillägg eller motsvarande avgift vid fel i kommuners ansökan om kompensation för Myndighetsgemensam funktion för ansökan om återbetalning av utländsk mervärdesskatt........................... Regeringens åtgärder med anledning av Bilaga Skattekontroll - en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning (RIR 2013:12)...................10 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den Ärendet och dess beredning har granskat redovisning och kontroll av skatt i statliga myndigheter och kommuner. Resultatet av granskningen redovisas i granskningsrapporten – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning (RiR 2013:12). Granskningsrapporten finns i bilagan. överlämnade rapporten till regeringen . Denna skrivelse har utarbetats med anledning av rapporten. anför som bakgrund till granskningen att det framkommit uppgifter om att myndigheter och kommuner inte följer regelverket för redovisning av skatt. Mot bakgrund av risken för konkurrenssnedvridning gentemot andra aktörer och minskat förtroende för myndigheter har ansett det angeläget att granska detta område. Syftet med granskningen är att bedöma riskerna för fel i skatteredovisning hos statliga myndigheter och kommuner och vilka effekter dessa kan ge upphov till. Granskningen syftar vidare till att undersöka om kontrollen av skatteredovisningen är effektiv och väl avvägd. Granskningen har genomförts genom dokumentstudier och intervjuer med företrädare för , , , Statens servicecenter, landstingsrevisorer, stadsrevisorer, och . har gjort djupintervjuer med fem myndigheter. Resultatet av de intervjuerna har sedan använts som underlag till en enkät till 150 myndigheter. har även använt statistik från avseende kontroll och information till offentliga aktörer. har valt att granska arbetsgivaravgifter, mervärdesskatter och punktskatter. I granskningsrapporten uttalar att det finns en rad brister i redovisningen av mervärdesskatt hos statliga myndigheter och kommuner. konstaterar också att det finns svagheter i kontrollen av skatteredovisningen. menar att reglerna om uttag av mervärdesskatt i samband med utförande av fastighetstjänster i egen regi inte tillämpas för statliga myndigheter (uttagsbeskattning). konstaterar vidare att omvänd skattskyldighet i samband med uttag av mervärdesskatt för byggtjänster ibland tillämpas felaktigt. granskning visar också att få statliga myndigheter ansöker om återbetalning av mervärdesskatt som är betald i utlandet. Enligt leder det till att det uppstår en faktisk kostnad för staten som borde ha kunnat undvikas. avslutningsvis kunnat se att reglerna om myndigheters 2013/14:88 rätt till kompensation för mervärdesskatt i samband med representation upplevs som svåra. Beträffande kontroll av statliga myndigheters och kommuners hantering av skatter anser att granskning har varit i underkant och att det är viktigt att den planerade resursförstärkningen kommer på plats. I granskningsrapporten påtalas att statliga myndigheter i normala fall är hänvisade till vid frågor som berör skatteregler trots att är ansvarigt för råd och stöd i frågor som handlar om mervärdeskattekompensation. Granskningen visar också att flera myndigheter upplever att det är svårt att få klarhet i hur regelverken kring mervärdesskatt ska tolkas. Granskningen visar även att skatter väldigt sällan granskas inom eller statlig revision. är av uppfattningen att det finns ett behov av att statlig och revision i större utsträckning tar hänsyn till brister i skattehanteringen i sina risk- och väsentlighetsbedömningar. påpekar avslutningsvis att det ytterst är kommunerna och de statliga myndigheterna själva som ansvarar för att skatter hanteras korrekt. är av uppfattningen att ledningen för kommunerna och de statliga myndigheterna bör försäkra sig om att den personal som arbetar med skattefrågor har rätt kompetens och får det stöd som behövs för att hantera skatter korrekt. Mot bakgrund av resultaten i granskningsrapporten lämnar rekommendationer till regeringen, och . lämnar följande rekommendationer till regeringen: Se skyndsamt över reglerna om uttagsbeskattning för staten. Överväg att ge mandat att granska statliga myndigheters kompensation för ingående moms. Överväg att ta initiativ till att ger mandat att påföra skattetillägg, eller motsvarande avgift, vid fel i kommunernas ansökan om momsersättning. Överväg möjligheten att skapa en myndighetsgemensam funktion för återsökning av utländsk moms. 3Regeringens bedömning av iakttagelser 3.1Reglerna om uttagsbeskattning avseende fastighetstjänster i egen regi För att uppnå konkurrensneutralitet i valet mellan att utföra tjänster i egen regi och att upphandla motsvarande tjänster finns regler om s.k. uttagsbeskattning av fastighetstjänster. 2 kap. 8 § mervärdes- skattelagen (1994:200), förkortad ML, betala mervärdesskatt på fastighetstjänster som vederbörande utför åt sig Skr. 2013/14:88 själva i de fall det inte föreligger rätt till avdragsrätt eller rätt till Enligt 3 kap. 29 § ML är kommunernas utförande av tjänster i egen regi undantagna från uttagsbeskattning. Undantaget gäller dock inte uttag av tjänster för arbeten på stadigvarande bostad. Skälet till att en kommun måste uttagsbeskatta egna arbeten på stadigvarande bostad är att kommuner varken har avdragsrätt eller rätt till ersättning för ingående skatt hänförlig till stadigvarande bostad. I dessa fall blir mervärdesskatten en kostnad för kommunen. Utan uttagsbeskattning skulle det bli mer fördelaktigt för kommunen att utföra arbete i egen regi än att upphandla tjänsterna. Till och med undantogs även staten från uttagsbeskattning av fastighetstjänster. Av förarbetena följer att undantaget togs bort eftersom bedömningen gjordes att det inte fyllde någon funktion (prop. 1994/95:57 s. 121). Enligt nuvarande lagstiftning ska staten därför uttagsbeskatta fastighetstjänster som utförs i egen regi. Det innebär att om en statlig myndighet utför en fastighetstjänst i egen regi och uttagsbeskattar den så blir det i praktiken dyrare än att köpa in tjänsten externt eftersom myndigheten i det senare fallet har rätt till kompensation för ingående skatt. har i sin granskningsrapport uppmärksammat att statliga myndigheter i princip inte uttagsbeskattar fastighetstjänster. Gällande regler tillämpas således inte av myndigheterna. menar att reglerna om uttagsbeskattning bör granskas. Regeringen delar uppfattning. 3.2Statliga myndigheters kompensation för ingående mervärdesskatt Myndigheters rätt till kompensation för ingående skatt (kompensationssystemet) infördes och har till syfte att uppnå konkurrensneutralitet mellan produktion av varor och tjänster i egen regi och upphandling av motsvarande varor och tjänster. Statliga myndigheter saknar avdragsrätt för ingående skatt enligt ML, men har i stället med vissa undantag rätt till kompensation för ingående skatt enligt kompensationssystemet. Kompensationssystemet betraktas således inte som en del av mervärdesskattesystemet. I samband med införandet av kompensationsrätten minskades de statliga myndigheternas anslag med ett belopp motsvarande det beräknade kompensationsbeloppet. Det innebär att myndigheternas anslag nettobudgeteras för att bara täcka myndigheternas utgifter exklusive mervärdesskatt. Av myndigheterna rekvirerade belopp betalas ut av och debiteras en inkomsttitel på statens budget. Vid införandet av kompensationssystemet för statliga myndigheter gjordes en avvägning mellan kontroll och administrativ börda för berörda myndigheter. Eftersom mervärdesskattekompensationen är ett alternativt sätt för medelstilldelning till myndigheterna, vägde en låg administrativ börda för myndigheterna tyngre än ytterligare kontrollmöjligheter. redovisning och ansågs därför inte behöva något mandat att granska underlagen för myndigheternas mervärdesskatterekvisitioner. På uppdrag av regeringen genomförde år 2000 en översyn av kompensationssystemet. var att den gällande ansvars- fördelningen av kontrollen för rekvisition för mervärdesskatt bör Det innebär att årliga granskning av de statliga myndigheterna omfattar myndigheternas rekvisition och redovisning av Granskningen sker dock utifrån bedömning av risk och väsentlighet. roll är att kontrollera att utbetalningar görs till rätt myndighet, att myndigheten omfattas av kompensationssystemet, att rätt belopp utbetalas och att utbetalning görs till rätt konto. I budgetpropositionen redogjorde regeringen för sin bedömning och vidhöll, i likhet med , att den gällande ansvarsfördelningen skulle gälla även fortsättningsvis (prop. 2001/02:1). Det är således den årliga revisionen hos som ska granska att de statliga myndigheterna har bokfört den ingående skatten korrekt så att myndigheterna begär kompensation med rätt Att nu konstaterar att någon sådan granskning i princip aldrig sker är förstås allvarligt, då det enligt uppgifter i rapporten rör sig om ca som hanteras i Dessa medel betalas ut till de statliga myndigheterna efter rekvisition i stället för att myndigheterna får dem direkt på anslag. Det förhållandet att denna del av medelstilldelningen till myndigheterna aldrig blir föremål för granskning från sida kan ifrågasättas. Mervärdesskattekompensation är som nämnts ovan ett alternativt sätt att tilldela de statliga myndigheterna medel, jämfört med att de får medel för att täcka kostnaden för ingående mervärdesskatt tilldelade i det av beslutade anslaget i statens budget. Det är givetvis angeläget att korrekt belopp rekvireras så att syftet med kompensationssystemet Kontroll av att rätt belopp har bokförts som ingående skatt, och att medel därigenom hämtas från rätt post på statens budget, görs dock enklast och mest effektiv i den ordinarie granskningen av Regeringen anser vidare att rekvirerade medel inom ramen för kompensationssystemet är statliga medel som ska hanteras på samma sätt som alla andra statliga medel som myndigheterna disponerar och Ledningen för myndigheterna ansvarar, enligt myndighetsförordningen (2007:515), för att verksamheten redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheterna hushållar väl med statens medel. Det omfattar även rekvirerade medel inom ramen för Regeringen avser att föra en dialog med myndigheterna om vikten av information och utbildningsinsatser i dessa Regeringen har också principiella tveksamheter mot att ge en annan statlig myndighet, , mandat att granska underlaget för rekvisitionsblanketterna och därmed myndigheternas underliggande I den meningen skulle rekvisitioner (tolv rekvisitioner per år) som varje myndighet skickar till . skulle också ges rätt att Skr. 2013/14:88 begära in kopior på bokföringsunderlag (verifikationer eller fakturor) från myndigheterna för att kunna kontrollera att rekvirerat belopp är korrekt. Mot denna bakgrund anser regeringen att det inte finns anledning att införa ytterligare kontroller av de statliga myndigheternas underlag för kompensation av ingående skatt. 3.3Införande av skattetillägg eller motsvarande avgift vid fel i kommuners ansökan om kompensation för viss mervärdesskatt Lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund, förkortad ersättningslagen, innehåller bestämmelser om rätt till ersättning för kommuner för ingående skatt enligt ML och skyldighet att i vissa fall justera en sådan ersättning. Det som i lagen sägs om kommuner gäller även landsting och kommunalförbund samt samordningsförbund som avses i 4 § lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Enligt 2 § ersättningslagen har kommuner rätt till ersättning för ingående skatt som inte får dras av enligt ML, eller för vilken de inte har rätt till återbetalning enligt ML. Syftet är att, i likhet med de regler som gäller för statliga myndigheter, uppnå konkurrensneutralitet i valet mellan att upphandla tjänster eller utföra tjänster i egen regi. Ersättningen är således en transferering från staten till kommunerna som avser att kompensera kommunerna för de mervärdesskattekostnader som uppkommer vid upphandling av tjänster m.m. inom icke mervärdesskattepliktiga verksamheter. Skattetillägg tas ut på skatter som omfattas av skatteförfarandelagen (2011:1244). Enligt 2 kap. 1 och 2 §§ är denna lag endast tillämplig på skatter och avgifter. Det är därför inte möjligt att påföra skattetillägg avseende kommuners ersättning för viss mervärdesskatt eftersom en sådan ersättning varken utgör en skatt eller avgift. pekar också på möjligheten att överväga att påföra en motsvarande avgift. har enligt ersättningslagen rätt att förelägga kommunerna att lämna uppgift, visa upp handling eller lämna över en kopia av handling som behövs för kontroll av rätt till ersättning eller skyldighet att justera ersättning. får besluta om revision hos kommunerna för att kontrollera att uppgifter som kommunerna lämnat till ledning för ersättningsbeslut är riktiga. Vid revision ska kommunerna tillhandahålla de handlingar och lämna de upplysningar som behövs för revisionen. Kommunerna ska i övrigt lämna den hjälp som behövs vid revisionen. I de fall beslutar att en kommun ska återbetala ersättningen påförs kostnadsränta på det felaktigt utbetalda beloppet. Räntan beräknas från den dag beloppet betalades ut till och med den dag beloppet senast ska betalas. Enligt har revisioner avseende kommuner lett till överväganden främst inom mervärdesskatteområdet. 2013/14:88 om tio revisioner . Det framgår inte hur stora belopp som felaktigt har utbetalats. Mot bakgrund av att har möjlighet att begära in uppgifter och genomföra revision hos kommunerna bedömer regeringen att det inte finns anledning att inom ramen för ersättningslagen införa en avgift motsvarande skattetillägg. 3.4Myndighetsgemensam funktion för ansökan om återbetalning av utländsk mervärdesskatt För att få återbetalning av mervärdesskatt som har betalats i utlandet krävs i princip att skatten avser inköp av varor och tjänster för mervärdesskattepliktig verksamhet som bedrivs i ett annat land än där skatten har betalats. Det krävs också att verksamheten hade varit mervärdesskattepliktig om den hade bedrivits i det landet där mervärdesskatten har betalats. Statliga myndigheter bedriver i mycket liten utsträckning mervärdesskattepliktig verksamhet, då den större delen av myndigheternas verksamhet utgör ett led i myndighetsutövning. Sådan verksamhet utgör inte ekonomisk verksamhet enligt artikel 9 i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt. Av det skälet är det endast i mycket få fall som det är möjligt för statliga myndigheter att begära återbetalning av mervärdesskatt som har betalats i utlandet. Statliga myndigheter ansvarar för sin egen ekonomi och redovisning och därmed också för att undersöka möjligheterna att begära återbetalning av mervärdesskatt betald i utlandet. Regeringen förutsätter, liksom , att myndigheter som gör stora inköp från utlandet och därmed betalar väsentliga belopp mervärdesskatt i utlandet undersöker möjligheter att få mervärdesskatten återbetald och om möjligt återkräver den. En rimlig förutsättning för en återsökning är förstås att kostnaderna för administrationen och processen inte bedöms överstiga det återsökta beloppet. Vad som avses vara väsentligt belopp bedöms bäst av den enskilda myndigheten. Storleken på den mervärdesskatt som myndigheterna har betalat i utlandet och som kan vara möjligt att återkräva har inte uppskattats i rapporten. Mot bakgrund av de krav som ställs för att ha rätt till återbetalning av mervärdesskatt som betalats i utlandet, torde det snarare vara en regel än ett undantag att statliga myndigheter får avslag på en ansökan om återbetalning. Att bygga upp en sådan myndighetsgemensam funktion som rekommenderar skulle innebära en administration som kräver finansiering, sannolikt med avgifter, där myndigheterna betalar för tjänsten i den omfattning som de avropar. Eftersom det finns begränsade möjligheter för statliga myndigheter att återkräva mervärdesskatt som betalats i utlandet anser regeringen att det inte är motiverat att inrätta en särskild funktion för detta ändamål. En myndighet som har stora utlägg i mervärdesskattepliktig verksamhet bör ha resurser för att antingen bygga upp egen kompetens eller anlita konsulter för att undersöka möjligheterna att begära återbetalning av mervärdesskatt betald i utlandet. Som framgår av Skr. 2013/14:88 finns det redan konsulter etablerade på marknaden för dylikt ändamål. Regeringen avser att föra en dialog med myndigheterna i syfte att säkerställa att de återkräver mervärdesskatt som betalats i utlandet i de fall då detta är möjligt. Regeringen noterar också att grundläggande information om tillvägagångssättet för att återsöka mervärdesskatt som är betald i utlandet finns hos . 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser I sin granskning konstaterar att reglerna om uttag av mervärdesskatt i samband med utförande av fastighetstjänster i egen regi inte tillämpas för statliga myndigheter. Regeringen har för avsikt att granska dessa regler. Mot bakgrund av regeringens bedömning som framgår i avsnitt 3.2 är regeringen av uppfattningen att det inte finns anledning att införa ytterligare kontroller av de statliga myndigheternas underlag för kompensation av ingående skatt. Mot bakgrund av regeringens bedömning som framgår i avsnitt 3.3 är regeringen av uppfattningen att det inte finns anledning att inom ramen för ersättningslagen införa en avgift motsvarande skattetillägg. Mot bakgrund av regeringens bedömning i avsnitt 3.4 anser regeringen att det inte är nödvändigt att skapa en myndighetsgemensam funktion som hanterar ansökan om återbetalning av mervärdesskatt som har betalats utomlands. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978 91 7086 321 9 rir 2013:12 foto: per ringsäter form: curry tryck: interntryckeri, 2013 GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: Skattekontroll – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning har granskat skattekontrollen i statliga myndigheter och kommuner. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för , och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och berörda myndigheter. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. revisionsdirektör har medverkat vid den slutliga handläggningen. SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Skatt i offentlig sektor Skatter i offentlig sektor Momskompensation i stat och kommun Risker och fel i offentlig sektor riskbedömning för offentliga enheter revisioner av offentliga enheter Moms betald i utlandet Omvänd skattskyldighet för byggtjänster Intern styrning och kontroll och revision Myndigheternas och kommunernas egna ansvar Jämförelse mellan offentliga enheter och stora företag Problem med myndigheters momsredovisning SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING Medborgarna och förtroendet för offentlig verksamhet Metodbeskrivning för intervjuer och enkätundersökning GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Statliga myndigheter och kommuner är stora skattebetalare. Precis som privata företag måste de hantera ett omfattande och ibland komplicerat regelverk på skatteområdet. Att myndigheter och kommuner hanterar sin skatteredovisning på korrekt sätt är viktigt av flera skäl. På ett övergripande plan kan det påverka allmänhetens förtroende för offentliga aktörer. Ett mer specifikt exempel inom momsområdet är att felaktig momshantering kan snedvrida konkurrensen mellan privat och offentlig sektor. Motiv: betonar, genom sin vision fullt förtroende för förvaltningen i staten, vikten av att människor kan lita på statliga myndigheter. har det förekommit uppgifter om myndigheter och kommuner som gör olika typer av fel i sin skatteredovisning. Med tanke på riskerna för konkurrenssnedvridning och förtroendeskador förknippade med hur myndigheter hanterar sina skatter har valt att granska detta område. Syfte: Syftet med granskningen är att undersöka riskerna för fel i offentliga aktörers skatteredovisning och vilka effekter som dessa kan ge upphov till. Vidare syftar granskningen till att undersöka om de kontrollsystem som kringgärdar offentliga aktörers skatteredovisning är effektiva och väl avvägda. Syftet har däremot inte varit att kvantifiera omfattningen av de fel som görs eller att mäta påverkan på förtroendet vid fel i offentliga aktörers skatteredovisning. Genomförande: har genomfört dokumentstudier och intervjuer med en rad olika aktörer. Djupintervjuer har genomförts med fem myndigheter, med fokus på deras hantering av momsfrågor. Resultatet från djupintervjuerna har använts som underlag för en enkät till 150 myndigheter med fokus på hur de hanterar momsen. har även analyserat samtliga revisioner av offentliga aktörer som slutfört –2012. I granskningen används även statistik från avseende kontroll och information till offentliga aktörer. granskning visar att det finns en rad risker förknippade med offentliga aktörers skatteredovisning. I granskningen har vi även kunnat konstatera att det finns flera svagheter i det kontrollsystem som kringgärdar offentliga aktörers Mot bakgrund av förtroenderiskerna förknippade med fel i offentliga SKATTEKONTROLL – EN FRÅGA OM FÖRTROENDET FÖR OFFENTLIG FÖRVALTNING aktörers skatteredovisning vill understryka vikten av att statliga myndigheter och kommuner säkerställer att deras skatteredovisning är korrekt. Det finns även anledning för övriga delar av kontrollsystemet, såsom och revisionen, att förstärka sina insatser på området. Många problem med myndigheters momsredovisning