prop · H2031d14 · 2014-10-23 00:00:00 — I diagrammen och tabellerna i detta avsnitt presenteras resultaten utifrån dels ett relativt och dels ett absolut mått. Det relativa måttet visar andelen hushåll med inkomster av medianinkomsten, ett mått som används exempelvis inom EU. För det relativa måttet på ekonomisk standard varierar inkomstgränsen över tiden. I en lågkonjunktur sänks gränsen för ekonomisk utsatthet om medianinkomsten sjunker, vilket kan bli fallet när fler blir arbetslösa. Även om många av de med lägst ekonomisk standard då lever på en realt oförändrad inkomstnivå kan resultatet bli att andelen med relativ låg ekonomisk standard minskar i takt med att ekonomin i landet försämras. I en konjunkturuppgång kan resultatet bli det omvända, dvs. att det ekonomiska uppsvinget leder till att fler hamnar under gränsen för svag ekonomi, trots att någon förändring av denna grupps reala inkomster inte behöver ha skett. Det absoluta måttet utgår års relativa gräns och skrivs sedan upp med utvecklingen av konsumentprisindex. När utvecklingen av andelen hushåll med låg ekonomisk standard studeras beror resultaten i stor utsträckning på vilket mått som används. Det finns också svårigheter med att mäta hushållens ekonomiska standard. Registrerade årsinkomster är svårtolkade eftersom de inte omfattar exempelvis ekonomiska resurser i form av förmögenhet, arv och liknade överföringar inom familjen eller mellan olika hushåll. Inte heller inkomster från arbete utanför den reguljära arbetsmarknaden ingår. Vidare finns det personer som frivilligt väljer att tillfälligt sänka sina inkomster i samband med studier, föräldraledighet eller resor i hopp om, eller med vetskap om, att högre inkomster väntar . Andra har avstått från att söka bostadsbidrag eller ekonomiskt bistånd trots att deras inkomst indikerar att de skulle kunna vara berättigade till dessa, vilket kan tyda på att de har tillgångar. För många näringsidkare mäter inkomststatistiken inte den ekonomiska standarden särskilt väl. De olika måtten har för- och nackdelar och genom att redovisa resultat baserat på flera, kompletterande mått ges en mer rättvisande bild av hur andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard förändras . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 eller är föräldralediga. Den disponibla inkomsten delas i beräkningarna lika mellan alla personer i hushållet, vilket medför att den marginella skillnaden mellan flickor och pojkar får antas vara slumpmässig. Diagram 3.3 Andel barnhushåll med låg ekonomisk standard 2008–2013, absolut och relativt mått standard, relativt mått standard, absolut mått Källa: , 2014 Diagram 3.3 visar två kompletterande mått för låg ekonomisk standard för hushåll med barn. När de olika måtten jämförs är andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard högst för det relativa måttet, . Nivån är i princip densamma som (14,). När det absoluta måttet används minskar andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard –2013 och stannar på 2013. Förklaringen till skillnaden mellan det absoluta och det relativa måttet är att även de med låga inkomster har haft en inkomstökning som har överstigit inflationen. Detta innebär en real inkomstökning som medför att köpkraften är högre 2013 än 2008. har inkomsterna för barnhushåll med låga inkomster inte ökat lika snabbt som medianinkomsten i samhället totalt, vilket innebär att andelen hushåll med inkomster av medianinkomsten har ökat , dvs. skillnaden i köpkraft mellan olika hushåll har ökat . Tabell 3.5 visar att medianinkomsten för barn i har ökat –2013, och att den disponibla inkomsten är högre ju äldre barnen är. En förklaring till detta är att äldre barn har äldre föräldrar, och därmed mer etablerade på arbetsmarknaden med högre lön. De yngre barnen har dessutom föräldrar som i högre utsträckning arbetar deltid Tabell 3.5 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet (ekonomisk standard) 2013 och förändring 2008–2013 Medianen av disp. Barn 0–6 år Barn 7–12 år Barn 13–19 år Källa: , 2014 Ensamstående med barn och utrikes födda föräldrar har oftare låg ekonomisk standard Ensamstående med barn, kvinnor såväl som män, har en lägre ekonomisk standard än sammanboende med barn. Ensamstående kvinnor har dessutom en lägre ekonomisk standard än ensamstående män. Högst andel med låg ekonomisk standard finns i hushåll med en ensamstående utrikes född förälder. Gruppen ensamstående föräldrar bestod 2012 av ca 750 000 individer, varav en fjärdedel var utrikes födda. har andelen barn 0–med utländsk bakgrund, dvs. barn som själva är utrikes födda eller barn födda i med två utrikes födda föräldrar, ökat till av det totala antalet barn i den aktuella åldersgruppen. Ensamståendehushåll löper högre risk att ha relativ låg ekonomisk standard eftersom det enbart finns en löneinkomst i hushållet. Det faktum att de ekonomiska familjestöden är fasta belopp eller följer prisutvecklingen snarare än inkomstutvecklingen, gör att den disponibla inkomsten för ensamstående med barn, vars inkomster i högre grad utgörs av ekonomiska familjestöd, halkar efter i tider av reallöneutveckling. Hushåll där någon förälder är utrikes född har högre risk för låg ekonomisk standard än hushåll med föräldrar födda i . Tabell 3.6 visar andelen hushåll med låg ekonomisk standard, mätt både med det absoluta och med det relativa måttet samt utvecklingen för hushåll där föräldrarna är inrikes respektive utrikes födda. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.6 Barnhushåll med låg ekonomisk standard efter hushållstyp och för inrikes respektive utrikes födda föräldrar Procent samt förändringen i procentenheter -1,3 -6,7 med barn, inrikes -4,6 -12,4 med barn, utrikes -0,2 -1,4 med barn, båda -2,6 med barn, en -3,8 med barn, båda Källa: , 2014 Det relativa måttet visar en högre andel med låg ekonomisk standard och större skillnader än när det absoluta måttet används. Även skillnaderna mellan hushåll med inrikes respektive utrikes födda föräldrar är mindre med det absoluta måttet. Oavsett vilket mått som används finns det dock skillnader mellan grupperna. Andelen hushåll med låg ekonomisk standard är högst bland utrikes födda ensamstående föräldrar. har dock förbättringar skett för i stort sett alla hushållstyper som studeras ovan. har andelen med låg ekonomisk standard bland barnhushåll med utrikes födda föräldrar minskat, oavsett mått. Minskningen är också större än för hushåll med en eller båda föräldrarna födda i , vilket innebär att skillnaderna mellan hushåll med utrikes respektive inrikes födda föräldrar minskar. Skillnaderna mellan hushållen är dock fortsatt stora. betydelse för ekonomisk standard Att en del barn till ensamstående föräldrar egentligen bor ungefär lika mycket hos båda föräldrarna (s.k. växelvist boende) ökar den ekonomiska standarden för både barnet och den förälder som i statistiken definieras som ensamstående med barn. Statistiken i allmänhet definierar enbart hushåll där barnet är folkbokfört som hushåll med barn. I motsvarande grad överskattas den ekonomiska standarden för de föräldrar som har barn boende växelvist utan att ha barnen folkbokförda hos sig. fanns det 450 000 barn med särlevande föräldrar. Undersökningar visar att andelen barn som bor växelvis ligger mellan . Växelvist boende är ännu vanligare bland barn med föräldrar som separerat vilket innebär att andelen barn som har denna boendeform kommer att fortsätta att öka . För drygt en tredjedel av barnen och deras särlevande föräldrar riskerar således statistiken vara missvisande. Genom att ta hänsyn till förekomsten av växelvist boende kan en mer rättvisande bild av den disponibla inkomsten presenteras. När hänsyn tas till barnets faktiska boendeförhållanden förändras bilden av hushållens disponibla inkomster. För ensamstående kvinnor med barn kan man se att utan justeringar för hur barnet faktiskt bor är det av kvinnliga ensamståendehushåll som har en låg ekonomisk standard. Av dessa är det dock vissa hushåll som i praktiken har barn som bor växelvis, och då är den faktiska andelen med låg ekonomisk standard , dvs. För de ensamståendehushåll (kvinnor) som inte har växelvist boende barn, utan har barnen boende hos sig , är andelen med låg ekonomisk standard högre än för den ojusterade statistiken (40,). För ensamstående män med barn ses motsvarande mönster, när hänsyn tas till att vissa av hushållen i praktiken har växelvist boende barn sjunker andelen med låg ekonomisk standard för gruppen totalt. De män som i statistiken är ensamstående utan barn men som i själva verket har barnet boende hos sig ungefär hälften av tiden har en högre disponibel inkomst än män som inte har barnen boende växelvist. Det finns indikationer på att det finns ett samband mellan föräldrarnas inkomstnivå och hur barnet bor efter en separation. Det är mer vanligt förekommande att ha växelvist boende när pappor och mammor har höga inkomster än när de har låga inkomster7. Även när föräldrarna är högutbildade ökar förekomsten av växelvis boende. 7 , Olika familjer lever på olika sätt, Demografiska rapporter 2014:2 Om det förutom att ta hänsyn till hur barnet faktiskt bor även görs justeringar av konsumtionsenhetsskalan för att ta hänsyn till växelvist boende förbättras den ekonomiska situationen ytterligare för de barn som bor växelvist. Om den förälder som har barnet folkbokfört hos sig har en disponibel inkomst på och den andra föräldern (som i den officiella statistiken räknas som ensamboende) har en inkomst på skulle barn få en ekonomisk standard på med nuvarande konsumtionsenhetsskala. Med en korrigerad skala med hänsyn tagen till växelvist boende skulle den ekonomiska standarden bli högre, . Arbetet med nya konsumtionsenhetsskalor är under utveckling hos SCB. Få barnfamiljer i långvarig ekonomisk utsatthet Andelen barnhushåll med långvarigt låg ekonomisk standard är betydligt lägre än andelen med låg ekonomisk standard för ett visst år. Hushållsdefinitionerna är något annorlunda för nedanstående indikator jämfört med övriga i avsnittet, vilket innebär att jämförelser med andra redovisade uppgifter om låg ekonomisk standard inte kan göras. Diagram 3.4 nedan visar utvecklingen för hushåll som hade låg ekonomisk standard . Om det absoluta måttet används är det t.ex. av inrikes födda ensamstående föräldrar med ett barn som har låg ekonomisk standard , men enbart hade låg ekonomiska standard samtliga . Diagram 3.4 Andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard under 1––2012, efter hushållstyp och inrikes respektive utrikes födda föräldrar E 1 barn, utr.född 1 barn ,inr.född 2+ barn, utr.född 2+ barn, inr.född 1 barn, utr.född 1 barn, inr.född Källa: , 2014 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Andelen barnhushåll med långvarig låg ekonomisk standard är högre bland utrikes födda föräldrar än bland föräldrar födda i . För ensamstående med ett barn där föräldern är utrikes född var det mer än hälften () som hade låg ekonomisk standard , men andelen som haft låg ekonomisk standard alla fem åren var enbart . Utrikes födda personer med barn har generellt haft en sämre inkomstutveckling jämfört med inrikes födda föräldrar vilket påverkar andelen med låg ekonomisk standard. En förklaring är ett lägre arbetskraftsdeltagande för särskilt utrikes födda kvinnor. Tiden i har stor betydelse för exempelvis etableringen på arbetsmarknaden. Sysselsättningsgraden är låg bland nyanlända men den stiger med tiden och närmar sig successivt sysselsättningsgraden för inrikes födda. Etableringen kan dock ta tid och det finns skillnader mellan olika grupper av utrikes födda. Hushåll med gifta eller sammanboende föräldrar har lägre risk för långvarig ekonomisk utsatthet, eftersom de oftare har två förvärvsinkomster. Valfrihet och makt över livssituationen Familjepolitiken ska bidra till goda förutsättningar för valfrihet och makt över livssituationen för alla barnfamiljer. De olika stöden inom den ekonomiska familjepolitiken har olika syften och mål, bland annat att underlätta möjligheterna att kombinera förvärvsarbete och familj. I ett internationellt perspektiv har föräldrar i en hög förvärvsfrekvens. Sysselsättningsgraden (sysselsatta i procent av befolkningen) är högre bland föräldrar än bland kvinnor och män utan barn (0–). var av männen respektive av kvinnorna som har barn sysselsatta. Gifta eller sammanboende mammor och pappor hade högre sysselsättningsgrad än ensamstående män och kvinnor. Även barnens ålder påverkar sysselsättningsgraden. När barnen är yngre är den i regel lägre för kvinnorna, men förändras inte nämnvärt för männen.8 8 Arbetskraftsundersökningen (2014) 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Andelen kvinnor med barn som arbetar heltid har stadigt ökat . var det av de sysselsatta kvinnorna med barn som arbetade heltid, men det är fortfarande stor skillnad i förhållande till män med barn där av männen arbetar heltid. Bland ensamstående pappor arbetar heltid, vilket kan jämföras med att av de ensamstående mammorna arbetar heltid.9 I en enkätundersökning som SCB har genomfört visas att bland föräldrar som har arbete som huvudsaklig sysselsättning arbetar både ensamstående mammor och pappor med växelvist boende barn mer heltid än vad sammanboende mammor och pappor i kärnfamiljer gör, även om skillnaderna är små för papporna. För de ensamstående mammor som har barnen boende hos sig mer än halva tiden är förekomsten av heltidsarbete lägre än för ensamstående med växelvis boende, men högre än för mammor i kärnfamiljer. För ensamstående män är det inte är någon större skillnad om de har barnen boende hos sig mer än halva tiden eller har växelvis boende.10 Antalet födda barn väntas öka Barnafödandet är en viktig välfärdsfråga. Utan en stabil befolkningsutveckling riskerar arbetskraftsutbudet och produktiviteten att minska liksom förmågan att sörja för framtida generationer. På kort sikt ökar utgifterna för den ekonomiska familjepolitiken när fler barn föds, i form av ökade utgifter för barnbidrag och föräldraförsäkring. På genererar ett ökat barnafödande ett ökat arbetskraftsutbud som ger förutsättningar för en fortsatt god samhällsekonomi. 10Olika familjer lever på olika sätt – om barns boende och försörjning efter en separation, Demografisk rapport (2014:1) Diagram 3.5 Antalet födda barn samt summerad fruktsamhet 1970 1974 1978 1982 1986 1990 1994 1998 2002 2006 2010 2014 2018 Anm: TFR= total fertility rate (summerad fruktsamhet) Källa: , 2014 Barnafödandet har ökat under en följd av år med undantag för vilket visas i diagram 3.5. föddes ca 113 600 barn. beräknas nivån vara nära 126 400 barn. För att uppnå en stabil befolkning behövs en fruktsamhet på 2,1 barn per kvinna. var nivån 1,89 barn per kvinna, vilket är en minskning jämfört med då nivån var 1,90. Den summerade fruktsamheten väntas öka något och nå 1,94 barn per kvinna . Barnafödandet är generellt högre i samhällen där föräldrar inte upplever att de behöver välja mellan barnafödande och förvärvsarbete, vilket innebär att den ekonomiska familjepolitiken har betydelse. Familjepolitiken bidrar till att ge föräldrar möjlighet att förena arbets- och familjeliv. Vid en internationell jämförelse ger den svenska familjepolitiken ett omfattande ekonomiskt stöd till barnfamiljer, både genom direkta bidrag och genom att underlätta för föräldrarna att kombinera arbete och familj samt genom en väl utbyggd förskola med låga avgifter. Fruktsamhetsnivån i är bland de högsta i . Föräldrapenningens konstruktion uppmuntrar till etablering på arbetsmarknaden före familjebildning, vilket påverkar när i tiden föräldrarna väljer att få barn. Att bilda familj får därför ofta vänta tills föräldrarna har etablerat sig på arbetsmarknaden. Medelåldern för förstagångsföräldrar har ökat och var den för förstagångsmammor och för förstagångspappor. Flexibelt användande av föräldrapenning Föräldrar med gemensam vårdnad har rätt med föräldrapenning var. Över tid har det genomsnittliga antalet dagar använda av män ökat, exempelvis var det för barn födda som använts av män när barnet fyllt (kvinnor ). För barn födda hade genomsnittet stigit (). är det fortfarande en relativt hög andel barn som har en pappa som inte har tagit ut en enda dag med föräldrapenning. För barn födda var andelen (avseende mammor), se vidare tabell 3.7. För barn födda var det som hade en pappa som inte tagit ut någon dag när barnet fyllt . Motsvarande siffra för mammor var . Tabell 3.7 Andelen fyraåringar födda som har en mamma/pappa som har tagit ut ett visst antal dagar med föräldrapenning Anm: Föräldrar med gemensam vårdnad Källa: , 2014 samt egna beräkningar infördes möjligheten till samtida uttag av föräldrapenning, s.k. dubbeldagar. Föräldrarna kan genom ett samtida uttag av föräldrapenning välja att förlänga den gemensamma ledigheten under barnets första levnadsår. var det föräldrar till 35 200 barn som använde denna möjlighet. Under införandeåret användes dagarna för ca 24 700 barn. Dubbeldagar kan tas ut med per förälder. fick 2012 i uppdrag att genomföra en undersökning om föräldraledighet och möjligheterna att kombinera arbete och 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 familjeliv.11 Under barnets första tar kvinnor ut i genomsnitt av den totala ledigheten, oavsett om man mäter uttag av föräldrapenningdagar eller ledighetsdagar. Studien visar att det finns betydande skillnader i längden på föräldraledigheten och uttag av föräldrapenningdagar under barnets första . Kvinnor är i genomsnitt föräldralediga medan de tar ut föräldrapenningdagar för . Män är i genomsnitt föräldralediga medan de tar ut föräldrapenningdagar för . Dagens mammor och pappor förlänger sin ledighet med fler antal obetalda dagar än vad som framkom i motsvarande studie som gjordes . Resultaten visar också att det finns en samvariation mellan fördelningen av föräldraledighet och fördelningen av betalt och obetalt arbete. Ju större andel av föräldraledigheten en förälder tar ut, desto större andel av hushålls- och omsorgsarbetet gör hon eller han. Undersökningen visade också att en majoritet av föräldrarna, av kvinnorna och av männen, är nöjda med den fördelning som de gjort av föräldraledigheten, en ökning jämfört med en liknande studie . Jämställdhetsbonusen förenklades från och är kopplad till utbetalningen av föräldrapenning. Förändringen av bonusen innebär även att fler föräldrar kan bli berättigade till bonus då det tidigare arbetskriteriet har slopats. När den förälder som tagit ut lägst antal dagar tar ut föräldrapenning på sjukpenning- eller grundnivå, utöver de för vardera föräldern reserverade , får vardera föräldern i jämställdhetsbonus per dag. Vid ett helt jämställt uttag ges sammantaget i bonus. För tid då föräldrarna gör ett samtida uttag av föräldrapenning ges dock inte rätt till bonus, vilket innebär att om föräldrarna använder vardera för samtida uttag minskar den maximala bonusen till . betalades ut, vilket är en ökning jämfört med då utbetalningarna uppgick till . 11 Ojämställd arbetsbörda (2013:9) 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 gifterna ökar eftersom fler föräldrar blir berättigade till bonus när fler barnkullar omfattas. De flesta bonusdagar genereras under barnets två första levnadsår när föräldrapenningen används mest intensivt. fick 2013 i uppdrag att redovisa föräldrarnas kunskap om jämställdhetsbonusen samt hur den påverkar föräldrarnas uttag av föräldrapenning. I svaret på regeringsuppdraget anges att av de tillfrågade nyblivna föräldrarna är positiva till en bonus som uppmuntrar till att dela mer lika på föräldrapenningen.12 Undersökningen visar dock att en majoritet saknar tillräcklig kunskap om jämställdhetsbonusen för att till fullo veta vad de kan förvänta sig ekonomiskt samt hur och när bonus utbetalas. Det var som angav att de inte ens hade hört talas om bonusen. Av de som kände till den var det som angav att de fått information om bonusen från . Kunskapsnivån är densamma oavsett förälderns kön, utbildning, inkomst, ålder, boendekommun och födelseland. Något samband mellan bonusen och dess påverkan på föräldrarnas uttag av föräldrapenning har inte gått att fastställa eftersom det saknas en jämförelsegrupp. Av de föräldrar som kände till bonusen svarade tre fjärdedelar att bonusen inte har påverkat dem att fördela föräldrapenningen mer lika mellan sig. Sedan undersökningen genomfördes har ytterligare funktionalitet införts i planeringsinstrument som kan ge föräldrarna bättre möjligheter att planera uttaget av föräldrapenning. Den tillfälliga föräldrapenningen ger föräldrar möjlighet till ledighet från arbetet samt ersättning för inkomstförlust t.ex. när barnet är sjukt eller smittat. betalades ut i tillfällig föräldrapenning, vilket var en kraftig ökning jämfört med föregående år (). Det var främst delförmånen vård av barn som stod för ökningen, och antalet ersatta dagar ökade . 12 Låg kunskap om jämställdhetsbonus, Socialförsäkringsrapport 2013:1, , dnr S2014/1750. ring till ökningen var en intensiv influensaperiod . Inspektionen för socialförsäkringen har i en rapport presenterat resultat som visar att skillnaden mellan föräldrarnas uttag av tillfällig föräldrapenning vid vård av sjukt barn minskade efter att en månad för vardera föräldern reserverades i föräldrapenningen 1995. Någon ytterligare effekt för den tillfälliga föräldrapenningen kunde inte observeras när ytterligare månader reserverades 2002.13 Regelförenklingen om slopande av intyg om barns frånvaro och utökade möjligheter till självbetjäning har förenklat för föräldrarna att ansöka om tillfällig föräldrapenning. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har fått i uppdrag att följa upp effekterna av borttagande av intyg om barns frånvaro. Svaret på uppdraget visar att det slopade intyget inte haft någon större effekt på användandet av förmånen.14 ISF visar även att genomförda kontroller inom tillfällig föräldrapenning har haft effekt på hur föräldrarna använder förmånen. De föräldrar som valts ut till kontroll använder något färre dagar med tillfällig föräldrapenning tiden efter att en kontroll genomförts.15 Underhållsstöd och försörjningsansvar för barn Efter en separation kan underhåll för barn som föräldern inte bor tillsammans med regleras på olika sätt. Underhållsbidrag betalas av den förälder som inte bor med barnet och kan fastställas i dom eller avtal. Underhållsbidraget beräknas på båda föräldrarnas ekonomiska överskott, aktuella inkomstförhållanden och barnets faktiska behov beroende på hur gammalt barnet är. I de fall föräldrarna inte kan komma överens om ett underhåll eller när den bidragsskyldige föräldern inte har förmåga att betala underhållsbidrag kan i stället ett underhållsstöd lämnas från . förskotterar underhållet och den andra föräldern betalar sedan tillbaka kostnaden för detta baserat på inkomsten enligt den senaste taxeringen och det antal barn som han eller hon är underhållsskyldig för. 13Effekter på jämställdhet av reformer i föräldrapenningen, (ISF 2013:7) 14Slopat frånvarointyg, (ISF 2013:19) 15Effekter av slumpmässiga kontroller på vab-uttaget (ISF 2014:15) Underhållsstöd kan betalas ut med ett maxbelopp om , medan det civilrättsliga avtalet kan ge ett betydligt högre underhåll för barnet eftersom båda föräldrarnas ekonomiska överskott då kan tas i anspråk. Andelen barn med separerade föräldrar som reglerar underhållet direkt mellan sig har ökat men nivån har varit oförändrad kring . De föräldrar som inte har ekonomisk förmåga att lösa underhållet på egen hand ingår inte i beräkningen. För de barn som efter en separation bor växelvis hos båda sina föräldrar regleras underhåll genom att respektive förälder ansvarar för de kostnader som uppstår när föräldern har barnet hos sig. Utvecklingen av växelvist boende har varit den främsta anledningen till ökningen av andelen barn med föräldrar som reglerar underhållet på egen hand. Undersökningar har visat att många särlevande föräldrar upplever det som komplicerat att själva beräkna och avtala om underhållsbidrag (SOU 2011:5 och Socialförsäkringsrapport 2011:5). Det är därför inte orimligt att anta att många av dessa föräldrar av okunskap eller bekvämlighet väljer att reglera underhållet via och underhållsstödet.