prop · H2031d23 · 2014-10-23 00:00:00 — 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Mål och resultat .................................................................................................... Skatteutgifter och skattesanktioner................................................ Mål för utgiftsområdet .................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ...................... Energiforskning och innovation ..................................................... 1:2 Insatser för energieffektivisering.............................................. 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft........................... 3.1.51:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 1:6 Planeringsstöd för vindkraft ..................................................... 1:10 Avgifter till internationella organisationer............................. Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet ...... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom Utgiftsområde 21 Energi....................................... Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2015–2018 Utgiftsområde 21 Energi................... Tabell 2.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 21 Energi ............ Tabell 2.4 Skatteutgifter och skattesanktioner.............................................................. Tabell 2.5 Resultatindikatorernas utveckling –2013 ............................................. Tabell 2.6 energibalans (TWh)......................................................................... Tabell 2.7 elbalans (TWh) ................................................................................ Tabell 2.8 Genomsnittlig prisskillnad för hushållskunder mellan elområde 3 och 4.. Tabell 2.9 Driftstörningar i de svenska lokalnäten som varat ............. Tabell 2.10 Energianvändning för uppvärmning och varmvatten i byggnader............ Tabell 2.11 Energiforskning, utveckling och demonstration – antal beviljade projekt och beviljade medel fördelade på sex temaområden ............................. Tabell 2.12 Samfinansiering av forskning, utveckling och demonstration.................. Tabell 2.13 Beviljade medel fördelat på kategorier........................................................ Tabell 2.14 Beviljade projekt 2013 ................................................................................. Tabell 2.15 Antal hel- eller delfinansierade licentiater och doktorsexamina fördelade på temaområde och på kvinnor och män............................................ Tabell 2.16 Finansierade licentiater och doktorsexamina fördelat på kvinnor respektive män, procent av totala antalet finansierade examina........................ Tabell 2.17 Publicerade vetenskapliga artiklar i granskade tidskrifter fördelat på Tabell 2.18 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelade på Tabell 2.19 Översikt av de ekonomiska målen 2011-2014............................................ Tabell 2.20 Utfall av investeringsplaner – sammantagna treårsperioder...................... Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 .......................................... Tabell 3.2 Samlade förvaltningskostnader vid ..................... Tabell 3.3 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:1 . Tabell 3.4 Offentligrättslig verksamhet vid ........................ Tabell 3.5 Uppdragsverksamhet vid .................................... Tabell 3.6 Anslagsutveckling 1:2 Insatser för energieffektivisering1 ........................... Tabell 3.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Insatser för Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:2 Insatser för Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft ......... Tabell 3.10 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion för vindkraft................................................................... Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft .................................................................... Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:4 Energiforskning...................................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.13 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Energiforskning.................... Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:4 Energiforskning ............. Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av .................................................... Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:6 Planeringsstöd för vindkraft .................................. Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:6 Planeringsstöd för Tabell 3.19 Anslagsutveckling 1:7 ................................. Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:7 Tabell 3.21 Offentligrättslig verksamhet........................................................................ Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:8 Energiteknik............................................................ Tabell 3.23 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:8 Energiteknik ......................... Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:8 Energiteknik................... Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:9 Elberedskap ............................................................. Tabell 3.26 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:9 Elberedskap........................... Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:9 Elberedskap .................... Tabell 3.28 Anslagsutveckling 1:10 Avgifter till internationella organisationer.......... Tabell 3.29 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Avgifter till Tabell 3.30 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 1:10 Avgifter till Tabell 3.31 Investeringsplan för ................................... Tabell 3.32 Avgiftsintäkter vid ...................................... Tabell 3.33 Beräknade inleveranser från ....................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Elanvändning i bostads- och servicesektorn, 1990–2012 ....................................... Vindkraftens utveckling –2013......................................................................... 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016– 2018 (avsnitt 3.1.2), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018 (avsnitt 3.1.3), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2016–2018 (avsnitt 3.1.4), 4.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:8 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 (avsnitt 3.1.8), 5.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:9 Elberedskap besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017 (avsnitt 3.1.9), 6.fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst (avsnitt 3.1.9), 7.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017 (avsnitt 3.1.10), 8.godkänner investeringsplanen för –2017 (avsnitt 3.2.1) 9.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.2.2), 10.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Avgifter till internationella organisationer 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 2 Mål och resultat Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU: att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Politiken redovisas i det följande under rubrikerna Elmarknad, Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom Utgiftsområde 21 Energi Gasmarknad, Värmemarknad, Energieffektivisering, Förnybar energi samt Energiforskning och innovation. Ansvaret för åtgärderna ligger främst på (), och () men även på och länsstyrelserna. 1:2 Insatser för energieffektivisering2 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 1:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 1:6 Planeringsstöd för vindkraft 1:10 Avgifter till internationella organisationer 2014 1:2 Regionala och lokala insatser för Totalt för utgiftsområde 21 Energi 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2 Nytt anslag bestående av tidigare anslag 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. samt 1:3 Insatser för uthållig energianvändning. uppgick de totala utgifterna inom utgiftsområdet till . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2015–2018 Utgiftsområde 21 Energi Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. 3Som en förstärkning på utgiftssidan minskas samtliga anslag som pris- och löneomräknas (PLO-anslag), såväl förvaltningsanslag för myndigheter under regeringen som investeringsanslag. Syftet med åtgärden är att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Tabell 2.3 Ramnivå 2015 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 21 Energi Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 21 redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna inom skatteslaget. Ett exempel på skattesanktion är den särskilda skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. En utförlig beskrivning av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2013/14:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 21 Energi. När det gäller punktskatter på energi finns en mängd specialregler. Endast en mindre del av de skatteutgifter som dessa särbestämmelser ger upphov till faller dock under utgiftsområde 21 Energi. Skatteutgifter vid användningen av energi inom transportområdet redovisas således under utgiftsområde 22 Kommunikationer, inom jord- och skogsbruket under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt inom industrin under utgiftsområde 24 Näringsliv. Vidare redovisas skatteutgifter till följd av reducerad energiskatt på el i vissa kommuner i främst norra under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Skatteutgifter och skattesanktioner som hänförs till utgiftsområde 21 Energi redovisas i tabell 2.4. Summan i tabellen är ett netto av skatteutgifter och skattesanktioner. Betydande sanktioner i form av fastighetsskatt på elproduktionsenheter och skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer medför att saldot är negativt. Av fastighetsskattens belopp svarar vattenkraftverken för merparten, beroende på att dessa betalar en högre fastighetsskatt. Den till beloppet högsta skatteutgiften gäller befrielse från energiskatt för biobränslen som används för uppvärmning. Definitionerna av skatteutgifter och skattesanktioner på energiområdet redovisas nedan. Ett ”-” i kolumnen betyder att utgiften inte kunnat kvantifieras. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.4 Skatteutgifter och skattesanktioner Energiskattebefrielse för biobränslen, torv, m.m. El som inte är skattepliktig Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Nedsatt energiskatt för fjärrvärmeleveranser till Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätter Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Enligt 6 a kap. 3 § LSE gäller befrielse från energiskatt för den del av bränslet som vid kraftvärmeproduktion förbrukas för framställning av värme utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. Inom handelssystemet gäller vidare befrielse från energiskatt enligt 6 a kap. 1 § 17 a LSE. Slutligen är det energiskattebefrielse på den del av bränslet som motsvarar elproduktionen enligt 6 a kap. 1 § 7 LSE. Detta undantag grundar sig på tvingande unionsrätt (artikel 14.1 i rådets direktiv /96/EG). Skatteutgiften beräknas enbart på värmeproduktionen. utgörs av full energiskatt på uppvärmningsbränslen. Nedsatt energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Energiskattebefrielse för biobränslen, torv m.m. för uppvärmning Ingen skatt utgår på biobränslen, torv m.m. som används för uppvärmning. Energiskattebefrielse för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter m.m. samt för biogas gäller enligt 7 kap. 3–4 §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, i den mån bränslena omfattas av ett hållbarhetsbesked enligt 3 kap. 1 b § lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. utgörs av full energiskatt för uppvärmningsbränslen. El som inte är skattepliktig Enligt 11 kap. 2 § LSE är el under vissa förutsättningar inte skattepliktig. Det gäller t.ex. el producerad från viss vindkraft eller mindre produktionsanläggningar av någon som inte yrkesmässigt levererar el och även el som framställs i ett reservaggregat. utgörs av normalskattesatsen på el. Av 9 kap. 5 § LSE följer att bränslen som används för att framställa fjärrvärme som levereras för förbrukning i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet medges befrielse från av energiskatten och nedsatt energiskatt till /kWh på el. utgörs av full energiskatt på bränsle och normalskattesatsen på el. Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Av 9 kap. 5 § LSE följer att för bränslen som används för att framställa fjärrvärme som levereras för förbrukning i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) medges befrielse från av koldioxidskatten. Vid leverans till industrin inom EU ETS medges full nedsättning. Skatteutgiften beräknas enbart för värmeanläggningar utanför EU ETS och som inte levererar till industri inom handelssystemet. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att nedsättningen minskas från för leveranser för förbrukning i industriell verksamhet utanför EU ETS. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Skattereduktion för förnybar mikroproduktion av förnybar el Skattereduktionen gäller den som framställer förnybar el, i en och samma anslutningspunkt matar in förnybar el och tar ut el, har en säkring om högst i anslutningspunkten och har anmält sin mikroproduktion till nätkoncessionshavaren. Skattereduktionen lämnas till fysiska och juridiska personer, dödsbon och svenska handelsbolag. Underlaget för skattereduktionen består av de kilowattimmar förnybar el som har matats in i anslutningspunkten under kalenderåret, dock högst så många kilowattimmar som tagits ut i anslutningspunkten . Underlaget för skattereduktionen får inte överstiga , vare sig per person eller per anslutningspunkt. Skattereduktionen uppgår till underlaget multiplicerat med . Skattereduktionen lämnas som ett s.k. stöd av mindre betydelse enligt . Det innebär att mikroproducenter som är företag får göra skattereduktion bara om villkoren i Europeiska kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse är uppfyllda. Enligt 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt ska statlig fastighetsskatt betalas på elproduktionsenheter. Fastighetsskatten på elproduktionsenheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Enligt lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt tas skatt ut på den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorer. Skatten höjs (se volym 1, avsnitt 6) per megawatt och månad av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. avdrag som medges när en kärnkraftsreaktor varit ur drift av mer än 90 kalenderdygn, höjs per megawatt och överskjutande kalenderdygn. Ändringen träder i kraft . Skatten kan sägas vara en extra skatt som lagts på vissa företag och är därmed att betrakta som en skattesanktion. Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätter Enligt 6 a kap. 1 § 17 b LSE gäller, för fossila bränslen som förbrukas i annan värmeproduktion inom EU:s system för handel med utsläppsrätter än kraftvärmeproduktion eller framställning av värme i en industrianläggning, att koldioxidskatt betalas av koldioxidskatten. Inom handelssystemet utgörs av noll koldioxidskattesats. Det övergripande målet för energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). I enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi har ett antal nya energipolitiska mål beslutats (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). –Andelen förnybar energi 2020 ska utgöra av den totala energianvändningen. –Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020. –effektivare energianvändning till Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . I och med propositionen Höjt mål och vidareutveckling av elcertifikatsystemet (prop. 2009/10:133, bet. 2009/10:NU16, rksr. 2009/10:279) har elcertifikatsystemet förlängts till utgången av 2035. Målet för produktionen av förnybar el innebär en ökning med till 2020 jämfört med nivå. har och en gemensam elcertifikatmarknad. I enlighet med propositionen Ny lag om elcertifikat (prop. 2010/11:155, bet. 2011/12:NU6, rskr. 2011/12:46) uppgår målet för ny förnybar elproduktion i den gemensamma elcertifikatmarknaden till 2020. Det gemensamma målet ska delas lika mellan parterna som därmed ska sikta på att annullera elcertifikat motsvarande vardera till 2020. I enlighet med propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6, rskr. 2012/13:153) ska insatser för forskning och innovation på energiområdet inriktas så att de kan bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt relevanta energirelaterade miljökvalitetsmål. 2.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som används för att redovisa de övergripande resultaten inom energiområdet är följande: –Total andel förnybar energi (se avsnitt 2.5.6) –Andel förnybar energi i transportsektorn (se avsnitt 2.5.6) –Energiintensitet, mätt som tillförd energi per BNP (se avsnitt 2.5.5) –Förnybar elproduktion inom den norsksvenska elcertifikatmarknaden (se avsnitt 2.5.6) 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 –Genomsnittligt systempris på el på spotmarknad (se avsnitt 2.5.2) –Effektbalans (se avsnitt 2.5.2) –Elflödesbalans (se avsnitt 2.5.2) –Antal kunder med elavbrott som överstiger (se avsnitt 2.5.2) –Energikostnadens andel av industrins rörliga kostnader (se avsnitt 2.5.1) –Totala utsläpp av växthusgaser per BNP (se avsnitt 2.5.1) –Beviljade energiforskningsmedel per temaområde (se avsnitt 2.5.7). De första tre indikatorerna syftar till att följa upp de energipolitiska målen till 2020. Övriga indikatorer syftar till att följa upp de övergripande målen för energipolitiken. De senaste tre årens utveckling för respektive indikator redovisas i Tabell 2.5. För en fördjupad analys av vissa indikatorer hänvisas till efterföljande avsnitt. Tabell 2.5 Resultatindikatorernas utveckling –2013 Total andel förnybar energi, Andel förnybar energi i -7,2 -5,4 -7,3 spotmarknad, öre/kWh Effektbalans, MW, varav export), TWh -7,2 -19,6 -10,1 Antal kunder med elavbrott industrins rörliga kostnader, Totala utsläpp av växthus- ekvivalenter) per BNP 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1 Andelen beräknas enligt anvisad beräkningsmetod i och rådets direktiv /28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. Källa: Uppgifterna kommer i huvudsak från , ER 2014:10. Uppgifter om förnybar elproduktion hämtas från för den svensk-norska elcertifikatsmarknaden och uppgifter om beviljade energiforskningsmedel hämtas från årsredovisning. minskade den totala inhemska energianvändningen jämfört med föregående år, främst beroende på att energianvändningen i bostads- och servicesektorn minskade med . användningen låg kvar på samma nivå som 2012. Samtliga branscher visade sjunkande förädlingsvärden . Den totala energianvändningen i transportsektorn var relativt stabil jämfört med . Såväl bensinsom dieselanvändningen sjönk dock , medan andelen biodrivmedel i vägtrafiken ökade till . På bränslesidan ökade tillförseln av biobränslen , medan användningen av oljeprodukter minskade med . Tabell 2.6 energibalans (TWh) Tillförsel av bränslen, varav: Biobränslen, torv m.m. Total slutlig inhemsk användning, varav: Bostäder, service m.m. Varav förluster i elproduktion3 Utrikes transporter och icke energiändamål 1I enlighet med den metod som används av FN/ECE för att beräkna tillförseln från kärnkraften. 2Innefattar utrikes flyg . 3Avser enbart förluster i kärnkraft för . Sifforna är preliminära och hämtade från Kortsiktsprognos . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.7 elbalans (TWh) Total nettoproduktion, varav: -1,8 -7,2 -19,6 -10,0 Total slutlig elanvändning, varav Bostäder, service m.m. Siffrorna är preliminära och hämtade från Kortsiktsprognos . uppgick elproduktionen till , vilket var lägre än året innan. Vattenkraften producerade , vilket är något lägre än normalårsproduktionen som uppgår till . Anledningen till den något lägre produktionen är mindre snömängd som i sin tur ger en försvagad vårflod och därmed minskad tillrinning.