prop · H103172 · 2014-03-07 00:00:00 — De statliga utvärderingarna ska ta sikte på folkbildningens roll i samhället, för att därigenom bedöma om motiven för samhällets stöd till folkbildningen kvarstår.1 , då folkbildningen omorganiserades, har två omfattande statliga utvärderingar genomförts, 1996 och 2004. Regeringen har påtalat behovet av en mer begränsad, regelbundet återkommande statlig utvärdering av folkbildningen.2 Vidare bör utvärderingen genomföras av en aktör som står oberoende i förhållande till folkbildningen. Detta var också en av utgångspunkterna vid tillsättandet av . Av direktivet framgår att ska utvärdera och analysera i vilken utsträckning de syften som har beslutats för statsbidraget har uppnåtts.3 I enlighet med de avgränsningar som gjorts har utredningen i strikt mening inte genomfört någon egen utvärdering av folkbildningen för att besvara denna fråga. Istället har utredningen haft att bedöma i vilken utsträckning tidigare utvärderingar av folkbildningen ägnas åt denna fråga. slutsats är att hittillsvarande utvärderingar av folkbildningen inte har uppmärksammat folkbildningens syftesuppfyllelse i tillräckligt stor utsträckning. De hittillsvarande statliga utvärderingarna har genomförts alltför sällan, och tagit stora resurser i anspråk, tidsmässigt och ekonomiskt. Trots detta har utvärderingarna inte kunnat redovisa effekterna eller nyttan av folkbildningens samlade verksamhet på en övergripande nivå. Något hårdraget gör bedömningen att de tidigare utvärderingarna koncentrerat sig mer på formerna än på resultaten av folkbildningens verksamhet. I förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen anges att bidraget avser att 1) stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin; 2) bidra till att göra det möjligt för människor att 1SOU 2004:30, s. 324. 2005/06:192, Lära, växa förändra. 2011:93, Utvärdering av det statliga stödet till folkbildningen. höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället och 4) bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. Utredningen konstaterar att de fyra syften som anges för statsbidraget uppbär ett brett stöd bland folkbildningens aktörer. Representanter för såväl studieförbund som folkhögskolor har vid möten med gett uttryck för att de syften som anges för statens stöd till folkbildningen fungerar väl. förorda att de fyra syftena i huvudsak behålls i sin nuvarande form. Enligt utredningen balanserar syftenas nuvarande detaljeringsnivå väl den styrning av områden och tema som statsmakterna åsyftar. fick ett regeringsuppdrag att lämna förslag på nya verksamhetsområden, med utgångspunkten att antalet verksamhetsområden skulle reduceras. samverkan med sina medlemmar synpunkter från studieförbund och högskolor, och konstaterar i sin skrivelse till regeringen att verksamhetsområdena skapat en viss otydlighet i folkbildningens arbete. Bland annat av detta skäl föreslog att verksamhetsområdena skulle avvecklas.4 Utredningen ställer sig bakom förslag, och bedömer att en förstärkt tonvikt på såväl syften som verksamhetsområden kan riskera att leda till en ökad detaljstyrning av folkbildningen. Inom ramen för fyra i förväg angivna syften kan man enligt utredningens uppfattning upprätthålla en styrningsintressen och folkbildningsorganisationernas självständighet. har vidare fått till uppdrag att överväga hur kommande statliga utvärderingar av folkbildningen ska genomföras. kännetecknas av oberoende och (fler)vetenskaplighet, samt fungera som ett relevant underlag för politiskt beslutsfattande. bland annat att såväl studieförbund som folkhögskolor systematiskt ska inkluderas i studierna. föreslår att kommande statliga utvärderingar av folkbildningsanslaget bör knytas tydligare till de fyra syften som beslutat om gällande statsbidraget för stöd till folkbildningen. förordar även att kommande utvärderingar av folkbildningen genomförs av två statliga analysmyndigheter, på uppdrag av en interdepartemental arbetsgrupp. arbetsgruppen bör vara sammansatt utifrån de politikområden där folkbildningens samhällsvärden förväntas bli realiserade, såsom utbildning, arbetsmarknad, kultur, folkhälsa och civilsamhälle. myndigheter som föreslår ska utvärdera det statliga stödet till folkbildningen är och Utbildningspolitisk Analys, IFAU, samt Myndigheten för kulturanalys. Både IFAU och Myndigheten för kulturanalys har expertkompetens inom 4 (2011) Redovisning av regeringsuppdrag avseende verksamhetsområden i folkbildningsförordningen (1991:977), Dnr 212-2011-090, . myndigheterna en väl uppbyggd analys- och metodkompetens. Myndigheten för kulturanalys framstår därför som väl lämpade för uppgiften att självständigt genomföra utvärderingar av det statliga stödet vill vidare förorda att en åtskillnad görs mellan studieförbund och folkhögskolor i kommande statliga utvärderingar av folkbildningen. Detta eftersom landets studieförbund och folkhögskolor bedriver verksamhet som i stor utsträckning skiljer sig åt vad gäller deltagare och inriktning. förordar att kommande statliga utvärderingar av folkbildningen genomförs . Inom ramen för den statliga utvärderingen bör det finnas möjlighet att göra tematiska nedslag och fördjupningar vid behov. Det huvudsakliga målet med den statliga utvärderingen bör dock vara att som oberoende aktör i förhållande till folkbildningen skaffa en överblick över den verksamhet som bedrivs, och huruvida den står i överensstämmelse med de syften som anges för det statliga stödet till folkbildningen. föreslår slutligen att får ett förtydligat uppföljningsansvar, som bättre kan fungera som underlag för regeringens syftesbaserade redovisning till . ett sådant ansvar bör vidareutveckla sitt arbete med den årliga skrivelsen om folkbildningens samhällseffekter, dels i förhållande till syftena för anslaget, dels med avseende på statsmakternas intentioner att folkbildningen bör nå ut till nya medborgargrupper. bör rådet också redovisa sin bedömning av inkomna ansökningar om statsbidrag från nya organisationer. vilka effektiviserings- och rationaliseringsåtgärder man vidtagit för att frigöra mer resurser från administration till lokal folkbildnings- Förteckning över remissinstanserna, betänkandet Folkbildningens samhällsvärden – En ny modell för statlig utvärdering (SOU 2012:72) Efter remiss har yttrande över betänkandet avgetts av , , – Sida, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , i län, i , Statskontoret, stöd till trossamfund – SST, , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Myndigheten för , , , , , , , Linnéuniversitetet, Gymnastik- och , , , , , Myndigheten för Kulturanalys, , , utvärdering – IFAU, kommun, kommun, kommun, , kommun, , , läns landsting, , Västra , Kommuner och Landsting – SKL, Amatörkulturens samrådsgrupp, , Civilsamhällets organisationer i samverkan – Civos, , , , Handikappförbundens Samarbetsorgan, Hela ska leva, , Mental Hälsa – RSMH, – RFSL, , – RFoD, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation – , SIOS – Samarbetsorgan för etniska organisationer i , , , Svensk Scenkonst, , , Kristna Råd, Kvinnolobby, Sverok – , Våra Gårdar, , , , , , , , Kvarnby folkhögskola, , , , , , , , , Kulturens Bildningsverksamhet, Bildningsverksamhet, , , kyrka och samhälle, Utanför remisslistan har dessutom Svenska folkhögskolornas lärarförbund – SFHL, – UR, folkhögskola, i län, Stiftelsen , kommit in med yttranden. i , , , , , , kommun, , , kommun, , , , , , Coompanion, Folkets Hus och Parker, Forum Syd, Forum – Idéburna organisationer med social inriktning, Fritidsodlingens riksorganisation, Ideell Arena, Ideell kulturallians, , KFUK- KFUM, Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd, Kontaktnätet – för ideella kulturföreningar, Körsam, för ungdomsorganisationer – LSU, Musikarrangörer i samverkan, – , i , , , , Röda Korset, Stiftelsen , , , , , , allmänna , , Muslimska Råd, Vuxenstuderandes intresseorganisation – , , Hyllie Park folkhögskola, , , Litorina folkhögskola, , , , , , , , , Tärna folkhögskola, , Wiks folkhögskola, och har inbjudits att lämna synpunkter men har avstått från att yttra sig. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Vice statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2013/14:172 Allas kunskap – allas bildning