prop · H103168 · 2014-03-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:168 Fritidspeng för barn i hushåll med Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen ändringar i socialtjänstlagen (2001:453) i syfte att förbättra möjligheterna för barn i ekonomiskt utsatta familjer att delta i organiserade fritidsaktiviteter i samma utsträckning som andra barn. Det föreslås i huvudsak att hushåll med barn i årskurs 4–9 ska ha rätt till ersättning från för barnets deltagande i fritidsaktiviteter (fritidspeng) om hushållet vid ansökan har försörjningsstöd och har haft försörjningsstöd den senaste tolvmånadersperioden. Barnets fritidsaktiviteter ska vara regelbundna och ledarledda samt främja ett aktivt deltagande i samhällets gemenskap. Regeringen får meddela föreskrifter om vilket belopp fritidspengen får uppgå till. Lagförslaget föreslås träda i kraft . 2013/14:168 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)................ Ärendet och dess beredning .............................................................. Bakgrund och behovet av förändring................................................ Behovet av en reform ....................................................... En ny bestämmelse om ersättning för kostnader för Förslag om fritidspeng...................................................... Barn som bor växelvis hos båda föräldrarna .................... Handläggning av ersättningen......................................................... Vägledning och uppföljning............................................................ 10.1Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ........................................................................ Sammanfattning av promemorian Förslag till fritidspeng till barn i hushåll med försörjningsstöd (Ds 2013:70)..................................................................... Lagförslag i promemorian Förslag till fritidspeng till barn i hushåll med försörjningsstöd (Ds 2013:70) ........... Förteckning över remissinstanser i promemorian Fritidspeng till barn i hushåll med försörjningsstöd (Ds 2013:70)..................................................................... Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ........................................................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). 2013/14:168 2 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) dels att 9 kap. 1 § och 16 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas ett nytt kapitel, 4 a kap., av följande lydelse. Hushåll med barn som går i har rätt till ersättning från social- deltagande i fritidsaktiviteter (fri- tidspeng) om hushållet vid ansök- 4 kap. 1 §, och 2. har haft vara regelbundna och ledarledda samt främja ett aktivt deltagande i samhällets gemenskap. Fritidspengen får inte påverka beräkningen av försörjningsstödet enligt 4 kap. 3 § andra stycket tredje meningen. Om barnet bor varaktigt även i ett annat hushåll (växelvist boende) och båda hushållen uppfyller kraven i 1 § har respektive hushåll var för sig rätt till hälften av det belopp som fritidspengen högst får uppgå till. Om bara ett av hushållen uppfyller kraven i 1 § har detta hushåll rätt till hälften av det belopp som fritidspengen högst får uppgå till. Regeringen får meddela före- skrifter om vilket belopp fritids- pengen får uppgå till. Om någon genom oriktiga upp- Om någon genom oriktiga upp- gifter eller genom underlåtenhet att gifter eller genom underlåtenhet att lämna uppgifter eller på annat sätt lämna uppgifter eller på annat sätt förorsakat att ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. 1 § utgetts obehöri- 1 § eller fritidspeng gen eller med för högt belopp, får enligt 4 a kap. 1 § betalats ut obe- socialnämnden återkräva vad som hörigen eller med för högt belopp, har betalats ut för mycket. får socialnämnden återkräva vad som har betalats ut för mycket. Om någon i annat fall än som avses i första stycket tagit emot sådant ekonomiskt bistånd obehörigen eller med för högt belopp och skäligen borde ha insett detta, får socialnämnden återkräva vad som har betalats ut för mycket. klagas hos allmän förvaltnings- klagas till allmän förvaltnings- domstol, om nämnden har medde- domstol, om nämnden har medde- lat beslut i fråga om lat beslut i fråga om – ansökan enligt 2 a kap. 8 §, – ansökan enligt 2 a kap. 8 §, – bistånd enligt 4 kap. 1 §, – bistånd enligt 4 kap. 1 §, – fritidspeng enligt 4 a kap. 1 §, 4 kap. 5 §, – förbud eller begränsning enligt 4 kap. 5 §, 5 kap. 2 §, – förbud eller begränsning enligt – medgivande enligt 6 kap. 6 §, 5 kap. 2 §, – medgivande enligt 6 kap. 12 §, – medgivande enligt 6 kap. 6 §, – medgivande enligt 6 kap. 12 §, enligt 6 kap. 13 §, enligt 6 kap. 13 §, enligt 8 kap. 4–9 §§. enligt 8 kap. 4–9 §§. Beslut i frågor som avses i första stycket gäller . En förvaltningsrätt eller kammarrätt får dock förordna att dess beslut ska verkställas först sedan det har vunnit laga kraft. 1 Senaste lydelse 2011:328. 2013/14:168 På begäran av sökanden får verkställandet av beslut om bistånd enligt 4 kap. 1 § senareläggas om verkställandet sker inom ett valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utgiftsområde 9) aviserade regeringen att den skulle föreslå en fritidspeng till barn i hushåll som har haft ekonomiskt bistånd eller längre. Syftet med fritidspengen är att förbättra möjligheterna för barn i ekonomiskt utsatta familjer att delta i organiserade fritidsaktiviteter i samma utsträckning som andra barn. Inom har promemorian Förslag till fritidspeng till barn i hushåll med försörjningsstöd (Ds 2013:70) utarbetats. Promemorian innehåller förslag till ändring i socialtjänstlagen (2001:453) som innebär att ett nytt kapitel införs i socialtjänstlagen med bestämmelser om rätt till ersättning för barns kostnader för fritidsaktiviteter. Promemorians huvudsakliga innehåll framgår av bilaga 1. De lagförslag som lades fram i promemorian finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (S2013/7395/FST). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5 samt i författningskommentaren. Regeringen har utformat bestämmelserna i linje med Lagrådets yttrande. 4 Bakgrund och behovet av förändring Barn har rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran och ska behandlas med aktning för sin person och egenart. Den som har vårdnaden om ett barn har ett ansvar för barnets personliga förhållanden och ska se till att barnets behov av omvårdnad, trygghet och fostran tillgodoses (6 kap. , FB). Föräldrarna ska svara för underhåll åt barnet efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga (7 kap. FB). Ekonomiskt bistånd är välfärdssystemets yttersta skyddsnät och syftar till att träda in under korta perioder av försörjningsproblem när andra försörjningsmöjligheter är uttömda. Biståndet är det mest utpräglat selektiva stödet av alla stöd i samhället med fullständig individuell behovsprövning. Rätten till bistånd regleras i 4 kap. socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL. Där anges att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnads- 2013/14:168 nivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv (4 kap. 1 § SoL). får ge bistånd utöver vad som följer av 4 kap. 1 § om det finns skäl för det (4 kap. 2 §). Rätten till bistånd är inte ovillkorlig. Som en förutsättning gäller att den enskilde själv saknar förmåga att tillgodose det föreliggande behovet. Den enskilde kan inte anses ha rätt till försörjningsstöd om han eller hon inte efter förmåga försöker bidra till sin försörjning. Försörjningsstödet, som regleras i 4 kap. 3 § SoL, är uppdelat i två delar: dels en för riket gällande norm (riksnormen), dels bistånd som avser rätt till ersättning för skäliga kostnader för ett antal andra behovsposter, exempelvis boende, hemförsäkring och hushållsel. Riksnormen ska täcka skäliga kostnader för livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, hälsa och hygien samt dagstidning, telefon och radio- och TV-avgift. Med begreppet livsföring i övrigt avses alla de olika behov som den enskilde kan ha för att tillförsäkras en skälig levnadsnivå och som inte omfattas av försörjningsstödet. Det kan vara bistånd till hälso- och sjukvård, tandvård, glasögon, hemutrustning, flyttkostnader, rekreation m.m. En individuell bedömning måste göras i varje enskilt fall. I figur 1 visas vad det ekonomiska biståndet inbegriper. Figur 1 Ekonomiskt bistånd Ekonomiskt bistånd 4 kap. 1 § SoL i 4 kap. 3 § SoL) vård, glasögon, Riksnormens utgifter för lek och fritid Riksnormen grundar sig på Konsumentverkets pris- och konsumtionsmätningar av skäliga kostnader för de i riksnormen ingående posterna. hänvisar i sin handbok (Ekonomiskt bistånd, , 2013, s. 49) till beräkningar av skäliga kostnader för de delposter som ska täckas av riksnormen. Exempelvis nämns att delposten Lek och fritid ska täcka kostnader för sådana aktiviteter som det är rimligt att alla får möjlighet till. Aktiviteterna gäller både inomhus och utomhus, viss motion och kultur. För äldre barn och vuxna ingår kostnader för att t.ex. gå på bio, lyssna på musik, läsa böcker, dansa eller gå på diskotek och besöka sim- För yngre barn beräknas att cykel och skridskor köps begagnade. I beräkningarna finns inga kostnader för semester eller dyrare . I allmänna råd om ekonomiskt bistånd (SOSFS 2013:1) ges exempel på hur barnperspektivet kan tillämpas i utredningar om ekonomiskt bistånd. Där står t.ex. att socialnämnden bör beräkna kostnaderna enligt riksnormen till en högre nivå bl.a. om det är en förutsättning för att barn ska kunna delta i fritidsaktiviteter. Vidare framgår att riksnormen kan räknas till en högre nivå om den enskilde på grund av funktionsnedsättning eller andra skäl har svårigheter att upprätthålla kontakten med andra människor eller delta i samhällslivet och därför har extra utgifter, för t.ex. telefon och tidningar eller fritidsaktiviteter, som inte täcks av annat särskilt stöd. Livsföring i övrigt – kostnader för rekreation Av allmänna råd framgår också att socialnämnden bör ge ekonomiskt bistånd till skäliga kostnader för rekreation, om det finns särskilda skäl. Det kan finnas särskilda behov av rekreation t.ex. hos barnfamiljer som på grund av ekonomiska problem inte har kunnat få någon form av semester och hos vuxna med långvariga medicinska eller sociala problem. Om det finns barn i hushållet, bör socialnämnden göra en särskild bedömning av barnets behov. Ekonomiskt bistånd till rekreation bör räcka till t.ex. en tåg- eller bussresa och logi. När det gäller barn bör biståndet räcka till kostnaden för t.ex. en koloni- eller lägervistelse. En individuell bedömning av behovet ska alltid ske. Statistik över ekonomiskt bistånd Enligt statistik (officiella statistik, Ekonomiskt bistånd, årsstatistik 2012) uppgick antalet hushåll som fått ekonomiskt bistånd till 225 100 (dvs. av antalet hushåll i befolkningen). Det är betydligt fler hushåll utan barn än barnhushåll som har ekonomiskt bistånd. Bland samtliga hushåll med ekonomiskt bistånd utgjorde barnhushållen . Antalet barn som levde i hushåll med ekonomiskt bistånd uppgick till ca 132 000 vilket motsvarar av alla barn i befolkningen. Även om det är fler hushåll utan barn som får ekonomiskt bistånd är barnhushållen överrepresenterade. Särskilt utsatta är ensamstående mödrar. fick 36 200 ensamstående kvinnor med barn ekonomiskt bistånd , vilket utgör av alla ensamstående kvinnor med barn. Andelen långvariga biståndsmottagare (bistånd under kalenderåret) har ökat . mottog av biståndsmottagarna ekonomiskt bistånd av året, vilket kan jämföras med i mitten av 1990- talet. Cirka 53 000 barn levde i hushåll med långvarigt ekonomiskt bistånd, vilket motsvarade av alla barn. har andelen barn som finns i hushåll med långvarigt eko- 2013/14:168 nomiskt bistånd varierat mellan . Under mitten av 90- talet uppgick andelen till . Arbetslöshet är den främsta orsaken till behov av ekonomiskt bistånd. hade av samtliga biståndsmottagare arbetslöshet som huvudsakliga orsak till behov av ekonomiskt bistånd. Arbetslöshet var något mindre vanlig bland ensamstående kvinnor med barn (). För ensamstående mödrar utgjorde kategorin otillräcklig föräldrapenning en förhållandevis vanligare anledning till behov av bistånd () jämfört med samtliga biståndsmottagare (). Barn har rätt till fritid, och denna rättighet finns beskriven i FN:s konvention om barnets rättigheter (). I konstateras att alla barn har rätt till vila och fritid, lek och rekreation, samt rätt att delta i det kulturella och konstnärliga livet. Eftersom fritiden är viktig för barns utveckling måste alla barn få en möjlighet till en intressant och utvecklande fritid. I () rapport om barns fritid (Barns fritid, Levnadsförhållanden, rapport 116, 2009) som bygger på intervjuer med föräldrar och deras barn (7–) samt intervjuer med barnen själva (10–) –2007, ges en statistisk belysning av barns fritid. I det följande redovisas några av resultaten. Fritidsaktiviteter i olika åldrar Av SCB:s rapport framgår att två tredjedelar av barnen i åldrarna 10–tränar idrott i en klubb eller förening minst . Detta är lika förekommande bland flickor som pojkar. Bland barn i åldern 10–är det som allra vanligast med idrott, dvs. av flickorna och av pojkarna utövar en idrott i en klubb eller förening. Idrottandet sjunker därefter i högre åldrar och bland unga mellan är det drygt hälften som tränar i en förening. Bland pojkar är lagidrott vanligast, mer än hälften i åldrarna 7–håller på med någon lagidrott medan drygt var tredje flicka lagidrottar. Däremot är det fler flickor än pojkar som håller på med något annat slags idrott. Tabell 1 Deltagande i idrott en gång Barn i familjer med mindre än 60 Barn i familjer med minst 60 pro- cent av medianinkomsten men Barn i familjer med minst 200 Av framgår att vart fjärde barn spelar ett instrument. Det är något fler flickor än pojkar som spelar. Störst andel som spelar instrument finns bland 10–12-åringar. Det är fler barn från tjänstemannahushåll än barn från arbetarhushåll som spelar något instrument. Fler flickor än pojkar är med i kommunala . Barn som lever i ekonomiskt utsatta hushåll tenderar att i mindre utsträckning än andra barn spela instrument och vara med i . Färre organiserade fritidsaktiviteter i ekonomiskt utsatta hushåll Enligt framkommer att barn som lever i ekonomiskt utsatta hushåll, där man har svårt att klara de löpande utgifterna, har begränsade möjligheter till en aktiv fritid. Både flickor och pojkar som lever i ekonomiskt utsatta hushåll är i mindre utsträckning med på organiserade fritidsaktiviteter än andra barn. I hushåll där man inte har någon kontantmarginal besöker man i mindre utsträckning idrottsanläggningar och speciellt bland pojkar i ekonomiskt utsatta hushåll gör man färre kulturella besök än övriga hushåll. Samma resultat framkommer ur uppföljningssystem för att mäta barns och ungas levnadsvillkor, det så kallade 18. Av tabell 1 framgår att andelen barn som deltar i idrott en gång varierar med familjens ekonomiska situation. Barn i familjer med av medianinkomsten idrottar i mindre utsträckning än barn i riket som helhet, dvs. av de ekonomiskt utsatta barnen idrottar en gång , jämfört av barnen i andra hushåll med bättre ekonomisk situation. 4.3Behovet av en reform Fritiden är en betydelsefull del av barns och ungdomars liv. Fritiden är viktig för barns och ungas utveckling av en egen identitet, möjlighet att utveckla positiva relationer, uppleva gemenskap och pröva olika aktiviteter. Fritiden är också viktig ur ett demokrati- och inflytandeperspektiv. Fritidsaktiviteter kan ge barn och ungdomar möjlighet att se hur samhället fungerar, träning i att uttrycka sina åsikter och ge möjligheter till att slussas in i en större gemenskap. 2013/14:168 till en god fysisk hälsa. Fritidsaktiviteter kan dessutom vara ett positivt komplement till familj och skola. Fritidsaktiviter kan förstärka och utöka kompetenser och ett allmänt välbefinnande. Fritidsaktiviteter kan också vara kompenserande, bekräftande eller reparerande, som motvikt till en i övrigt mindre tillfredsställande tillvaro i familj och skola. Mot bakgrund av att barn och unga i ekonomiskt utsatta hushåll är underrepresenterade i organiserade fritidsaktiviteter finns det starka skäl att förstärka möjligheten för barn i dessa hushåll att få en aktiv fritid. En ny bestämmelse om ersättning för Regeringens förslag: Hushåll med barn som går i års- kurs 4–9 eller motsvarande i andra skolformer har rätt till ersättning från för barnets deltagande i fritidsakti- viteter (fritidspeng) om hushållet vid ansökningstillfället har försörj- ningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (SoL) och haft sådant stöd den senaste tolvmånadersperioden. Barnets fritidsaktiviteter ska vara regelbundna och ledarledda samt främja ett aktivt deltagande i samhällets gemenskap. får inte påverka beräkningen av riksnormen i försörjningsstödet till en Den föreslagna fritidspengen är inte behovsprövad utan är en ersättning för kostnader för barnets fritidsaktiviteter. avviker således från övrig reglering om ekonomiskt bistånd. tydliggöra detta ska ersättningen regleras i ett separat kapitel i SoL. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorian föreslås även krav på verksamheternas värde- Remissinstanserna: I stort sett samtliga svarande 43 remissinstanser är positiva till förslaget om att införa en rätt till ersättning för fritidsakti- och samt samtliga svarande kommu- Flera instanser framhåller att förslaget är lovvärt och att en fritids- peng kan bidra till att barn som bor i familjer med knappa ekonomiska resurser ges möjlighet till ett rikare fritidsliv. , Barnens rätt i samhället () och Kommuner och Landsting tillstyrker förslaget. Dock finns ett antal synpunkter avseende Några instanser såsom Makalösa Föräld- rar och har framfört att de förordar en utökning av de generella stödsystemen i stället. menar att regeringen bör satsa på generella åtgärder snarare än riktat individstöd. invändningar mot förslaget att införa ett nytt kapitel i socialtjänstlagen där rätten till fritidspeng regleras. och Förvaltningsrätten i synpunkter på var i socialtjänstlagen Prop. 2013/14:168 bestämmelsen lämpligen bör placeras. vikten av att fritidspengen ska vara riktad till barnet och inte räknas in i försörjningsstödet för hushållet i övrigt. anser att det är viktigt att bidraget ges på ett sådant sätt att det inte går att använda till något annat som familjen behöver. Skälen för regeringens förslag Regeringen föreslår att en ersättning införs för kostnader för barns deltagande i fritidsaktiviteter, en s.k. fritidspeng. Fritidspengen ska gälla för hushåll med barn som går i årskurs 4–9 och som mottagit försörjningsstöd . Regeringen ska få meddela föreskrifter om vilket belopp fritidspengen får uppgå till. Syftet med fritidspengen är att göra det möjligt för barn i dessa hushåll att kunna delta i regelbundna aktiviteter på sin fritid och därmed få ingå i ett sammanhang med andra barn och vuxna. Fritidspengen är inte en del av det ekonomiska biståndet utan en fristående ersättning till hushållet för de faktiska kostnaderna för barnets fritidsaktiviteter. Syftet med den föreslagna fritidspengen är att förbättra möjligheterna för barn i ekonomiskt utsatta familjer att delta i organiserade fritidsaktivite- ter i samma utsträckning som andra barn. är alltså dessa barn. Barnen är dock omyndiga och saknar egen rätts- Barn bor normalt med sina föräldrar, hos den ene föräldern eller växelvis hos båda föräldrarna. Oavsett med vem eller på vilket sätt, så ingår barnet normalt i en hushållsgemenskap. Regeringen föreslår därför en ny bestämmelse i socialtjänstlagen som innebär att ett hushåll med barn som går i årskurs 4–9 eller motsvarande i andra skolformer, har rätt till ersättning från socialnämn- den för kostnader för barnets deltagande i fritidsaktiviteter (fritidspeng) om hushållet vid ansökningstillfället har försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § och haft sådant stöd den senaste tolvmåna- () har i sitt remissyttrande uppmärksammat att det är ett hushåll som är berättigat till fritidspeng. begreppet hushållet inte använts tidigare i socialtjänstlagen för att ange vem som är berättigad till bistånd. JO menar att det av förslaget inte framgår vem som äger att företräda hushållet när det gäller fritidspeng och att detta får betydelse t.ex. när ett barn bor hos en förälder som lever i hushållsgemenskap med någon som inte är barnets förälder eller när det i hushållet finns även vuxna barn. JO anser att frågan om vem som ska ansöka om fritidspeng måste klargöras, t.ex. om det är tillräckligt att en vuxen medlem i hushållet ansöker om fritidspeng eller om alla i hushållet måste ställa sig bakom ansökan. Ordet hushåll har förvisso inte tidigare använts i socialtjänstlagen. Ordet hushåll återfinns bl.a. i socialtjänstförordningen 2 kap. 1 § (2001:937), där storleken på den s.k. riksnormen för olika hushåll regle- Även (Ekonomiskt bistånd, 2013/14:168 för 2013, s. 22) har beskrivit hur rätten till bistånd och den individuella behovsbedömningen ska präglas av ett helhetsperspektiv på den enskildes eller hushållets totala situation. Begreppet och dess innebörd är alltså inte nytt för dem som tillämpar lagen eller arbetar med ekonomiskt bistånd. Den som har barn och söker ekonomiskt bistånd anses företräda sina barn i egenskap av vårdnadshavare enligt 6 kap. (FB). Den eller de sökande och barnen samt eventuellt annan vuxen som bor tillsammans eller har hushållsgemenskap betraktas som ett hushåll när försörjningsstödet ska beräknas utifrån den riksnorm som gäller för den aktuella hushållstypen. Regeringen anser därför att samma principer ska gälla när ett hushåll ansöker om fritidspeng, dvs. den som normalt företräder barnet vid en ansökan om ekonomiskt bistånd ska också företräda barnet vid ansökan om fritidspeng. Barn i årskurs 4–9 Regeringen föreslår att fritidspengen riktas till hushåll med barn som går i årskurser 4–9 eller motsvarande i andra skolformer. I specialskolan som har tio årskurser avses med motsvarande årskurser även årskurs tio då dessa barn fortsatt genomgår utbildning som motsvarar den som ges i . Enligt () rapport fritid är det mer vanligt att barn i åldrarna 10–deltar i idrott i en klubb eller förening än de äldre barnen. Enligt är deltagande i idrott i en klubb eller förening vanligast bland barn som är 10–. I den åldersgruppen är med i en klubb eller förening. Detta kan jämföras med barn som är 16–där andelen är . Enligt samma rapport var det vanligare att de yngre barnen, dvs. 10–12-åringarna, spelade instrument eller deltog i än de något äldre (13–). De ännu något äldre barnen (16–) deltog oftare än de yngre i aktiviteter som sker mer individuellt, t.ex. konsert och teater. Detta visar att barn i åldrarna 10–oftare har ett större behov av organiserad ledarledd fritidsverksamhet än de äldre barnen. Barn i gymnasieåldern har större möjligheter att aktivera sig på egen hand än de yngre, vilket också avspeglas av SCB:s undersökning om barns fritid.