prop · H2031d99 · 2014-10-23 00:00:00 — Utbildningarna har bidragit till att de utsända snabbt kan anpassa sig till arbetet i insatserna och dess utmaningar, vilket bidrar till en ökad förmåga för insatsen att nå sina mål. har genom aktivt påverkansarbete bidragit till att EU har beslutat om en samlad ansats (s.k. Comprehensive Approach) i dess yttre förbindelser, vilken är tänkt att knyta ihop EU:s olika politikområden för ett enat EU- agerande. Vidare är det en central uppgift för EU att ansatsen i New reflekteras i EU:s utvecklingssamarbete. Det pågår ett aktivt arbete inom EU att verka för synergier mellan Agenda for Change (AfC) och en samlad ansats å ena sidan och New å andra sidan i de länder där New genomförs. Det görs bl. a. genom att bevaka genomförandet av EU:s agenda för att stärka motståndskraft, som syftar till att stärka kopplingen mellan politiskt engagemang, långsiktigt bistånd och humanitärt bistånd. EU verkar även för att 1325 och de efterföljande resolutionerna om kvinnor, fred och säkerhet får genomslag i EU:s bistånd. Den Afrikanska fredsfaciliteten (APF), som finansieras genom den Europeiska utvecklingsfonden, stödjer den Afrikanska unionens fredsbevarande operationer. Stöd har getts till fredsbevarande operationer i , , och . APF är en central del i samarbetet mellan och . Genom Stabiliseringsinstrumentet (Instrument for Stability) finansierar EU projekt på kort varsel för att förebygga, stabilisera och lösa krissituationer. användes för ca 40 kortsiktiga projekt. Projekt stödde bl.a. fredsprocessen på och transitionsprocessen i /. En rad projekt finansierades också i till följd av den arabiska våren. Genom Stabiliseringsinstrumentet har EU gett stöd till utvecklandet inom bl.a. Afrikanska Unionen och ASEAN () av kapacitet för att tidigt varna om utbrytande konflikter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Räddade liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig värdighet Det humanitära biståndet styrs av humanitära behov och därför tar det olika form beroende på krisens natur. Till följd av utdragna kriser och fler naturkatastrofer fortsätter de humanitära behoven. drabbas 260 miljoner människor av naturkatastrofer som jordbävningar, tsunamier, översvämningar och torka. I flera komplexa kriser har det blivit svårare att nå fram med det humanitära biståndet till den nödlidande befolkningen. Även antalet internflyktingar och flyktingar ökar på grund av att de väpnade konflikterna och flyktingsituationerna blir alltmer utdragna. beräknades antalet konfliktdrabbade flyktingar och internflyktingar till 45,2 miljoner, den högsta siffran . Det är viktigt att förebygga katastrofer och stärka både människors och samhällens motståndskraft. I tabell 2.13 redovisas ett urval resultatindikatorer för arbetet i de multilaterala humanitära organisationerna samt exempel på resultat som har bidragit till genom det bilaterala biståndet och EU-biståndet. Tabell 2.13 Räddade liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig värdighet: Resultatindikatorer för det multilaterala biståndet samt exempel på resultat från EU-biståndet och det bilaterala biståndet som har bidragit till Antal undernärda barn som fått näringstillskott Antal nödlidande människor som fått tillgång till rent vatten och sanitet Antal nödlidande människor som mottagit Antal skolbarn som fått utbildningsmöjligheter Antal nödlidande människor som mottagit förnödenheter (Non-food items) Antal nödlidande människor som har fått tillgång Ca 28 000 000 Ca 32 000 000 Antal nödlidande människor som tagit del av ett Antal nödlidande människor som mottagit försörjningsstöd (ex. arbete, lån, vouchers och jordbruk (ej utsäde). Exempel på resultat från det bilaterala biståndet Stöd har beviljats till 239 humanitära insatser i 49 länder/regioner för plötsligt uppkomna eller nya Stöd bidrog till att mer än 315 000 barn fick behandling för akut undernäring, att mer än 1,9 miljoner behövande människor fick tillgång till primärhälsovård, att drygt 3,8 miljoner behövande människor fick tillgång till rent vatten och sanitet, att drygt 214 000 behövande barn fick förbättrade utbildningsmöjligheter genom nytt skolmaterial, nya och upprustade skollokaler, fler utbildade lärare samt att drygt 639 000 behövande människor fick mottaga basala förnödenheter som hygienartiklar, madrasser, filtar, köksredskap, kläder och myggnät. Stöd bidrog till att drygt 1,6 miljoner behövande människor fick hjälp att försörja sig inom jordbruk. Stöd bidrog till att 530 000 flyktingar och mer än 348 000 internflyktingar samt 175 000 andra människor drabbade av kris har fått skydd och stöd. Exempel på resultat av EU-biståndet har EU:s humanitära bistånd använts för att lindra nöden vid följande naturkatastrofer: Jordbävningar i , och i ; 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 -Torka i länder i västra och i ; -Översvämningar i 18 länder, inkl. i södra delarna av , -Cykloner/orkaner/stormar i , sydöstra , och i , -Epidemier främst i västra , , , , , , och . Resultat av det multilaterala biståndet Inom området ger kärnstöd till UNHCR, OCHA, UNRWA, WFP, samt till (). är även en av de största givarna till FN:s fond för katastrofbistånd (CERF), som syftar till att ge snabb och effektiv finansiering till plötsligt uppkomna eller underfinansierade humanitära kriser. Genom kärnstöden bidrar indirekt till humanitära insatser i världens samtliga humanitära kriser. 2013 omfattade kärnstödet 2 . Kärnstöden syftar till att stödja organisationernas kärnmandat och till att ge utrymme för organisationerna att prioritera de kriser där de humanitära behoven är som störst. har fortsatt att bidra till att mildra effekterna av den allvarliga humanitära krisen i och dess grannländer. Riktat stöd har gått till FN-organisationer, Röda korsrörelsen och enskilda organisationer. av det svenska kärnstödet till WFP gick till Syrienkrisen vilket var WFP:s största humanitära krisinsats . Svenskt kärnstöd till WFP har bidragit till att organisationen har kunnat hjälpa 4,5 miljoner människor i . var även fjärde största givare till (). har UNHCR bistått 3,4 miljoner internflyktingar i med förnödenheter och försett 991 350 med sjukvård. Svenskt stöd till IOM (den Internationella migrationsorganisationen) har bl.a. bidragit till att stärka IOM:s kapacitet som globalt klusteransvarig för hantering av flyktingläger vid naturkatastrofer. driver utvecklingen av den centrala humanitära resolutionen i genom att samordna förhandlingarna. Resolutionen är ett grunddokument som bekräftar global konsensus kring de humanitära resolutionerna. 2013 utvecklades resolutionen bl.a. i fråga om skydd för medicinsk humanitär personal. är även aktivt i diverse fora för att stärka det humanitära systemets operationella kapacitet. Bl.a. har en ledande roll i arbetet kring den humanitära reformen, (Transformative Agenda), där driver på för förbättrade samordningsmekanismer, tydligare ansvarsutkrävande och starkare ledarskap i katastrofsituationer. Likaså driver aktivt att kvinnors och barns humanitära behov särskilt ska beaktas. Det humanitära systemets förmåga att planera och allokera resurser utifrån humanitära behov har stärkts tack vare aktiva engagemang i förbättrade humanitära behovsbedömningar. Kopplat till detta driver frågan kring jämställdhet för att stärka det humanitära samfundets kapacitet att beakta kvinnors, flickors, mäns och pojkars olika behov inom appellerna genom s.k. gender markers. har verkat för att FN:s fonder och program i sin verksamhet länkar till humanitärt arbete när så är relevant. UN Women bildade en humanitär enhet och har UN Women arbetat med att ta fram en humanitär strategi med syfte att stärka kvinnors och flickors roll och skydd i humanitära kriser. har fått genomslag för att integrera humanitärt arbete och utvecklingssamarbete i nya strategiska plan för . Resultat av det bilaterala biståndet Inom området bedriver , genom Sida, humanitär verksamhet framför allt i och de flyktingmottagande grannländerna, samt , , , , , , , och i södra gränsområde. Det humanitära biståndet anpassas till de drabbades behov och utgörs exempelvis av nutrition, hälsa, skydd, vatten, sanitet eller mat. Humanitär verksamhet syftar även till att förebygga katastrofer och arbeta mer långsiktigt under en kris, exempelvis genom att stärka den lokala kapaciteten i länderna att förbereda sig och minska risken för naturkatastrofer. har i sitt påverkansarbete bidragit till att stärka länken mellan det humanitära och det långsiktiga arbetet genom att integrera ett riskperspektiv och att bygga in resonemang kring motståndskraft i analyser och strategier. Detta har även gjorts genom att verka för att humanitära och långsiktiga insatser kompletterar varandra. EU:s humanitära bistånd förmedlas av Directorate-General for Humanitarian and Civil Protection (ECHO) som är en del av Kommissionen. ECHO är en finansiär med ett tydligt humanitärt mandat och förmedlar det humanitära biståndet genom olika FN-organ och andra humanitära organisationer. uppgick EU:s humanitära bistånd till ca , vilket är av det totala EU-biståndet. Biståndet hjälpte ca 122 miljoner människor i över 90 icke-EU länder. Budgeten utökades till följd av nya kriser och naturkatastrofer, exempelvis konflikterna i och . verkar kontinuerligt för ökad samordning av EU:s humanitära bistånd och utvecklingsbistånd. Ett resultat av bättre samordning är ett ökat fokus på motståndskraft inom samhällen utsatta för naturkatastrofer och väpnad konflikt. Exempel på detta är Alliance Globale pour l’Initiative Résilience:s (AGIR- ) projekt som verkat för ökad samordning mellan det humanitära biståndet och utvecklingssamarbetet. Resultat från verksamhet som täcker samtliga tematiska områden Förutom redovisade resultat från den operativa verksamheten inom respektive område bör noteras följande resultat från det svenska påverkansarbetet inom de multilaterala organisationer som får svenskt stöd samt EU. Svenskt påverkansarbete inom ramen för post-2015 Arbetet med att utforma en ny utvecklingsdagordning har tagit olika former . En svensk position om post- 2015 utarbetades med förslag på hållbara utvecklingsmål och exempel på delmål och indikatorer. bidrog till utformningen av EU:s rådsslutsatser om post-2015, där också fick genomslag för svenska prioriteringar så som jämställdhet, fred och säkerhet, demokratisk samhällsstyrning, respekten för mänskliga rättigheter, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), hållbar 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 konsumtion och produktion, miljömässigt hållbar utveckling inklusive resurseffektivitet, begränsa klimatförändringarna samt vikten av samstämmig politik för genomförandet av agendan. De svenska positionerna har styrt svenskt påverkansarbete och agerande i FN:s öppna arbetsgrupp om hållbara utvecklingsmål. Arbetet skedde i nära samarbete med likasinnade länder och med fokus på frågor som är avgörande för att åstadkomma en transformativ dagordning för post-2015 arbetet. Påverkansarbete när det gäller multilaterala organisationers reform- och effektiviseringsarbete har fortsatt att verka för ett resultatorienterat arbetssätt, bl.a. frågorna om förbättrad resultatredovisning, ökad kostnadseffektivitet, ökad transparens, förbättrat antikorruptionsarbete samt ökat ansvarsutkrävande i det multilaterala biståndet. Detta arbete har framför allt drivits genom fortsatta deltagande i processen ”on Multilateral Reform” som syftar till reform av multilaterala organisationer och som består av 18 stora givare i nära kontakt med /DAC. har en ledande roll vad gäller ökad kostnadseffektivitet och antikorruption. enades länderna om gemensamma handlingslinjer för antikorruption som tillsammans med likasinnade givare ska ha som underlag för fortsatt påverkansarbete. Man enades också om principer för att mäta kostnadseffektivitet inom det multilaterala systemet som kommer att ligga till grund för fortsatt dialog med de multilaterala organisationerna. Ökad kostnadseffektivitet och ökat fokus på antikorruption är också aspekter som fått gehör för i MOPAN () – ett samarbete mellan knappt 20 länder varigenom multilaterala organisationers interna och externa effektivitet bedöms. MOPAN ser över möjligheten att tydligare integrera dessa aspekter i sina bedömningar av multilaterala organisationer. I samtliga utvecklingsbanker har verkat för ökat resultatfokus, ökad transparens och minskad korruption. har t.ex. verkat för att ska anta ett övergripande resultatramverk för hela Världsbankgruppen där allt fler indikatorer har könsuppdelad statistik. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 har aktivt medverkat i uppbyggnaden av den nya Gröna klimatfonden, vilket bl.a. bidragit till utformningen av ett resultatramverk med könsfördelade indikatorer för att säkerställa att både kvinnor och män inkluderas i fondens verksamhet. fick genom sitt påverkansarbete gehör för integrering av jämställdhet samt miljö och klimat i och AfDB:s nya långsiktiga strategier. förhandlades påfyllnader för och AfDB:s fonder för låginkomstländer. fick i båda fallen bra genomslag för integrering av jämställdhet, stärkt resultatstyrning i fonderna samt att ökade resurser tillförs arbetet i sviktande stater. har UNDP, UNFPA, UN Women och antagit nya strategiska planer för . var pådrivande i processen, vilket gav resultat i form av planer som ger stärkta förutsättningar för fokuserad och effektiviserad verksamhet, och därmed förbättrade utvecklingsresultat för respektive organisation. har också varit pådrivande för att de nya resultatramverken, som är kopplade till organisationernas strategiska planer, ska utformas så att resultaten av verksamheten ytterligare ska tydliggöras. Vad gäller könsuppdelad statistik och resultatredovisning har organisationerna varierande resultat. Det är en fråga som organisationerna arbetar med och som varit pådrivande för i FN-organisationernas styrelser. Förhoppningen är att redovisningen på detta område ska bli bättre i och med implementeringen av nya strategier och resultatramverk för . hölls den första finansieringsdialogen i WHO där givarna (både statliga och icke-statliga) gemensamt i en öppen process synliggjorde tänkt resurstilldelning kopplad till målen i WHO:s tvååriga budget. var initiativtagare till finansieringsdialogen och var även aktiv inför och under genomförandet. Delar av modellen kommer att användas för de strukturerade finansieringsdialoger som ska genomföras i FN:s fonder och program och som har varit drivande bakom. Påverkansarbete när det gäller EU-biståndets reform- och effektiviseringsarbete påverkar EU:s övergripande utvecklingssamarbete genom deltagande i rådsmöten i . var pådrivande i antagandet och genomförandet av EU:s uppdaterade biståndspolitik (Agenda for Change, AfC). Med det övergripande målet att stärka EU som global utvecklingsaktör verkar för att svenska prioriteringar får genomslag. I enlighet med EU:s fördragsbundna åtagande om s.k. samstämmighet för utveckling har bl.a. arbetat för utvecklingsperspektivets genomslag i jordbruks- och fiskeripolitiken samt i EU:s bredare handelsagenda. Vidare har varit pådrivande inom EU för att utveckla EU:s s.k. samlade ansats (Comprehensive Approach). har bidragit till rådsslutsatser om samstämmighet för utveckling där bl.a. bättre resultatuppföljning betonas. arbetar för att rådet oftare ska diskutera utvecklingsperspektivet inom EU:s olika politikområden. Exempel på svenska prioriteringar som återfinns i EU:s biståndsagenda AfC är ökad biståndseffektivitet med tydligare fokus på resultat och transparens. Kommissionen arbetar nu med att konkretisera delar av AfC. Bl.a. har man under 2013-2014 arbetat med att utveckla ett resultatramverk för en mer effektiv uppföljning och styrning av verksamheten. har deltagit i arbetet genom en rådgivande expertgrupp. har i detta arbete fått genomslag för flera prioriterade frågor som t.ex. vikten av att resultatramverket kompletteras med kvalitativ analys, att indikatorer i möjligaste mån ska vara fördelade på kön och att utvärderingar ses som en integrerad del i uppföljningen. En annan svensk prioritering i AfC är ett ökat fokus på mänskliga rättigheter och demokratisk samhällsstyrning. har varit pådrivande för att få till stånd införandet av ett rättighetsperspektiv samt det metodverktyg som förnärvarande tas fram för att integrera ett rättighetsperspektiv i EU-biståndet. En viktig del av EU:s effektivitetsagenda är EU- gemensam programmering av biståndet som inletts i ett 40-tal länder. Detta syftar till att ta fram gemensamma strategier för EU:s och medlemsstaternas bistånd till ett land och har lett till minskad fragmentering och ökad biståndseffektivitet. deltar aktivt i arbetet, som genomförs främst i samarbetsländerna, och får gott genomslag för regeringens prioriteringar i form av ökat fokus på resultat och jämställdhet i EU:s gemensamma strategier. Strategiska utvärderingar inom det bilaterala biståndet Utvärderingar utgör ett viktigt komplement till den löpande resultatredovisningen. Inom det bilaterala biståndet görs utvärderingar på insatsnivå men också på en mer övergripande strategisk nivå. har genom Sida, tillsammans med en grupp andra länder, genomfört en utvärdering som analyserade stöd till reformer av samarbetsländers statsförvaltningar. Genom denna kunde Sida dra viktiga lärdomar för sin verksamhet, t.ex. att offentlig finansiell styrning och en oberoende revisionsmyndighet är avgörande för att förbättra ansvarstagande och kontrollfunktioner inom staten. En annan utvärdering med fokus på länderna , och analyserade hur enskilda civilsamhällesorganisationer genomför påverkansarbete och policydialog samt vad det är som möjliggör eller hindrar dess genomslag. Strategiska utvärderingar inom det multilaterala biståndet Multilaterala organisationer har i allmänhet sina egna oberoende utvärderingsorgan. publicerade FN-organens respektive utvärderingsorgan flera utvärderingar av strategisk karaktär. Slutsatserna från utvärderingarna spelade en roll i framtagandet av de nya strategiska planerna för perioden 2014- 2017, som antogs i styrelsemötena . Exempelvis utvärderades UNDP:s verksamhet inom fattigdomsbekämpning och stöd till genomförande av val. Utvärderingarna konstaterar att det finns utmaningar i UNDP:s stöd till nationell policyutveckling vad gäller fattigdomsbekämpning. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 på väl utvecklade kontakter med nationella regeringar och ett brett angreppssätt vad gäller deltagande i beslutsprocesser. Potentialen att integrera fattigdomsbekämpning i andra tematiska områden kunde generellt nyttjas bättre. Avseende utvärderingen av stöd till valsystem och valprocesser kan det konstateras att UNDP ger ett starkt och effektivt tekniskt stöd till genomförandet av val, men kan förbättra hur långsiktigt och välintegrerat detta stöd blir i respektive programlands egen politik. UNDP har också blivit bättre på inkluderande valprocesser, framför allt gentemot kvinnor och utsatta grupper. Även de multilaterala utvecklingsbankernas respektive utvärderingsorgan publicerade flera utvärderingar av strategisk karaktär . Exempelvis utvärderades AsDB:s verksamhet inom området inkluderande tillväxt. Därtill gjordes en översyn av AsDB:s långsiktiga strategi ”Strategy 2020”. Utvärderingarna konstaterar att ojämlikheten ökat i många länder i och Stilla Havsregionen, vilket lett till att fattiga människor och andra marginaliserade grupper lämnats alltmer utsatta. Studierna visar bl.a. att det stora fokus som varit på investeringar inom infrastruktur har lett till underinvestering i sociala sektorer, särskilt utbildning och hälsa, men även system för social trygghet. Vidare har oberoende utvärderingsorgan IEG utvärderat Världsbanksgruppens samlade resultat. IEG är optimistiska till att nya strategi möjliggör ett intensifierat samarbete mellan de olika organisationerna inom samt förbättrade utvecklingsresultat på landnivå. IEG bedömer också att Världsbanksgruppens nya resultatramverk kommer att bidra till tydligare resultatfokus i verksamheten. har aktivt drivit resultatfrågorna i och välkomnar inte minst den utökade användningen av könsuppdelad statistik i resultatramverken. En annan utvärdering studerade verksamhet i sviktande eller konfliktutsatta låginkomstländer. Utvärderingen drar slutsatsen att mer vikt behöver läggas vid inkluderande samt jobbskapande insatser. Medan jämställdhetsaspekter har berörts tillfredsställande inom sociala sektorer, krävs ökade insatser för att motverka våld mot kvinnor. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 civila samhället behöver också finna former som för hållbarhet bortom projektens slut. AfDB publicerade 2013 en utvärdering kring verksamheten i sviktande stater. Studien konstaterar att ett antal organisatoriska förändringar krävs för att AfDB bättre ska kunna svara upp mot de särskilda behov som finns i denna typ av länder. En mer flexibel och situationsanpassad ansats föreslås. Strategiska utvärderingar av EU-biståndet har EU-Kommissionens ROM- utvärderingar (Results Oriented Monitoring) genomförts för att bedöma resultaten av EU- finansierade biståndsprojekt. täckte ROM-utvärderingarna cirka en tredjedel av EU:s biståndsinsatser. Enligt en bedömningsskala ansågs majoriteten vara ”mycket bra” eller ”bra”. Utöver de geografiskt fokuserade ROM- utvärderingarna genomfördes också en rad tematiska utvärderingar. En utvärdering av EU:s stöd till decentraliseringsprocesser 2000-2009 visar att man varit framgångsrik bl.a. i att stärka lokalregeringars administrativa kapacitet. Utmaningar kvarstår dock, bl.a. för att öka det civila samhällets medverkan. EU:s stöd till hälsosektorn 2001-2010 var också föremål för en utvärdering. Denna visade att projekt varit effektiva överlag. Utvecklande av en global strategi för hälsostöd efterlystes i utvärderingen. Ytterligare en utvärdering analyserade EU:s stöd för ökad respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter 2000-2010. Denna visade att EU gett betydande bidrag i många länder både finansiellt, politiskt och diplomatiskt. Som redovisats i tidigare avsnitt har det svenska biståndet bidragit till viktiga resultat för människor som lever i fattigdom. Biståndsverksamheten kan i vissa fall mötas av motgångar i form av försenade eller uteblivna resultat. I flertalet av de bilaterala geografiska strategierna uppfylls strategimålen endast delvis trots att insatserna genomförts enligt plan. Externa hinder så som väpnad konflikt, instabilt säkerhetsläge, svag politisk vilja och kapacitet att genomföra reformer liksom utbredd korruption försvårar genomförandet av insatser och därmed möjligheten att uppnå planerade resultat. är det ofta dessa utmaningar som motiverar utvecklingssamarbetet i flertalet länder. Stärkt demokrati och jämställdhet, ökad respekt för mänskliga rättigheter och frihet från förtryck Utvecklingen inom demokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter har generellt sett gått i rätt riktning. Andelen auktoritära stater har minskat betydligt och det finns fler demokratiska stater än . Trots detta kvarstår stora utmaningar då situationen i ett antal länder har försämrats gällande respekten för politiska och medborgerliga rättigheter, särskilt yttrandefrihet, organisations- och mötesfrihet, och rättstatens principer. I flera av samarbetsländer brister respekten för de mänskliga rättigheterna och möjligheten till politiskt deltagande och ansvarsutkrävande är fortsatt svag. Regeringen gör bedömningen att demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet har fått tydligt genomslag i genomförandet av biståndet, både bilateralt via Sida och inom de multilaterala organisationerna som prioriterar samt i EU-biståndet. Regeringens bedömning är att genomslaget kan ses både genom de resultat som biståndsverksamheten uppnår men också som ett resultat av det påverkansarbete som bedriver i förhållande till EU och multilaterala organisationer.