prop · H2031d9 · 2014-10-23 00:00:00 — Förlängda handläggningstider i arbetstillståndsärenden Den genomsnittliga handläggningstiden för förstagångsansökningar om arbetstillstånd (som arbetstagare) och som fick sitt ärende avgjort var . Det innebar en ökning i förhållande till 2012 och i förhållande till 2011 (se diagram 2.13). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Diagram 2.13 Variation i handläggningstid för ansökan om utredningskrav var den genomsnittliga handlägg- arbetstillstånd (förstagång för arbetstagare) 2011–2013 I jämförelse med 2012 fördubblades antalet avgjorda ärenden i denna kategori , från ca 2 500 till ca 5 000 ärenden, vilket bidrog till ökningen av den genomsnittliga handläggningstiden för samtliga Diagram 2.14 Avgjorda ansökningar om arbetstillstånd för arbetstagare (förstagång) fördelat på handläggningstid Anm. Variationen avser genomsnittlig handläggningstid för avgjorda ärenden under samma vecka. Horisontell linje avser genomsnittlig tid . Den genomsnittliga handläggningstiden i de ärenden som var öppna ökade också . En förklaring till de förlängda tiderna var att delvis prioriterade att handlägga och avgöra ärenden som inkommit och och som fortfarande var öppna ärenden till följd av tidigare underkapacitet i tillståndsprövningen. Till förlängningen av handläggningstiderna bidrog också en ökning av antalet sökanden som bytte grund för sin förlängningsansökan samt det intensifierade arbetet mot fusk och missbruk (se avsnitt Rättslig kvalitet). över en årscykel har tendensen varit att handläggningstiderna har sjunkit markant inför sommarmånaderna, som en konsekvens av att har prioriterat att avgöra ett stort antal ansökningar från säsongsarbetare, i synnerhet bärplockare. utvecklades handläggningstiderna på ett likartat sätt. Till följd av stora skillnader mellan olika ärenden vad gäller t.ex. behov av ytterligare information och vidare utredning varierar handläggningstiderna mellan olika ärenden betydlig (jfr diagram 2.14). Ärenden där ansökan behöver kompletteras, förlängningsansökningar, och ärenden som avser branscher med särskilda utredningskrav är generellt sett mer utredningskrävande och tenderar att ha längre handläggningstid. Ärenden med särskilda utredningskrav är bl.a. ansökningar inom städbranschen, hotell- och restaurangbranschen, byggbranschen, och jord- och skogsbruksbranschen. För ärenden inom branscher där det ställs upp särskilda Handläggningstiden för en fullständig ansökan som gjorts elektroniskt är ofta betydligt kortare. För en komplett elektronisk ansökan som handlades elektroniskt var handläggningstiden . Den ökade digitaliseringen av handläggningen medförde kortare handläggningstider för fler ärenden, jämfört . hanterades av samtliga avgjorda ärenden elektroniskt, i jämförelse . ökade antalet ansökningar som lämnades in elektroniskt, från . Genom tidig sortering och prioritering av ärenden som var färdigutredda undvek längre handläggningstider än nödvändigt i dessa ärenden. Dessutom prioriterade ansökningar från arbetsgivare där det var av extra stor vikt att arbetstagarna kom på plats . Det gäller t.ex. säsongsarbetare, idrottsutövare och artister. Förlängd handläggningstid för ansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning Den genomsnittliga handläggningstiden för förstagångsansökningar om uppehållstillstånd för anknytning till person med permanent uppehållstillstånd i ökade . Variationen i handläggningstid var under stora delar av året ungefär densamma som . Sammantaget bidrog utvecklingen till att den genomsnittliga handläggningstiden ökade från 153 mellan 2012–2013. Diagram 2.15 Variation i handläggningstid för anknytningsärenden (förstagångsansökan) 2011–2013 Anm. Variationen avser genomsnittlig handläggningstid för avgjorda ärenden under samma vecka. Horisontell linje avser genomsnittlig tid . De förlängda handläggningstiderna förklaras i huvudsak av att förde över handläggarresurser från prövningen av anknytningsärenden till asylprövningen, för att möta den kraftiga ökningen av antalet asylsökande. Dessutom medförde det fortsatta arbetet med digitaliseringen tillfälligtvis en viss nedgång i kapaciteten i själva ärendehandläggningen. En följd av utvecklingen var att antalet öppna ärenden, vad gäller både förstagångs- och förlängningsansökningar, vid slutet av året ökade med , till 29 000 ärenden. De genomsnittliga handläggningstiderna i de öppna ärendena ökade . Av det totala antalet inkomna ansökningar handlades dvs. ca 4 000 ärenden, elektroniskt. ökade antalet ansökningar som kom in elektroniskt från , vilket bidrog till att öka effektiviteten i handläggningen av dessa ärenden. Handläggningstider för ansökningar om uppehållstillstånd för studerande Den genomsnittliga handläggningstiden för ansökningar om uppehållstillstånd för studier var . Den genomsnittliga handläggningstiden förkortades därmed jämfört med . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 motsvarar i princip antalet som kommer in. Antalet inkomna ärenden ökade från 7 000 till 9 000 jämfört med . Handläggningstider för ansökningar om medborgarskap De genomsnittliga handläggningstiderna för avgjorda ärenden var, i likhet med 2012, . inkom ca 37 200 ansökningar om medborgarskap. Jämfört med 2012 innebar det en minskning . ökade antalet avgjorda ärenden till 41 200. Antalet öppna ärenden vid slutet av året minskade med knappt 4 000 ärenden till ca 14 400. Målet för är ett förutsebart och enhetligt beslutsfattande med hög rättslig kvalitet. ska även motverka missbruk av regler, säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs samt motverka bidragsbrott. Regeringens bedömning är att insatser tydligt bidragit till att stärka förutsättningarna för en god rättslig kvalitet i verksamheten, bl.a. genom den fortsatta utvecklingen av en systematisk och enhetlig uppföljning av den rättsliga kvaliteten i asylprövningen. Vidare har myndighetens arbete med att stävja missbruk av regelverket gett positiva resultat, bl.a. vad avser missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. Ändringsfrekvensen i migrationsdomstolarna avseende avslag i första instans var fortsatt låg och uppgick till . Uppföljning och åtgärder för ökad rättslig kvalitet i prövningen vidtog myndigheten åtgärder för att på olika sätt förbättra förutsättningarna för en god rättslig kvalitet i verksamheten. I betänkandet Begripliga beslut på migrationsområdet (SOU 2013:37), som överlämnades till regeringen , redovisade utredaren brister i begripligheten i beslut. Utredningen kritiserade bl.a. beslutens struktur, grafiska utformning liksom den juridiska argumentationen. Utredaren ansåg vidare att besluten inte var tillräckligt väl anpassade till mottagaren. I det systematiska arbete som har bedrivit för att 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 öka begripligheten i sina beslut, har myndigheten tagit fasta på de brister som redovisades i betänkandet. genomförde myndigheten bl.a. kompetenshöjande insatser, utvecklade ett handläggarstöd samt utarbetade metoder för en enhetlig systematisk uppföljning av den rättsliga kvaliteten inom asylprövningen. En motsvarande utveckling av metoder för uppföljning av prövningen av övriga ansökningar om uppehållstillstånd inleddes. Den årliga uppföljningen inom asylprövningen kompletterades av ett antal tematiska kvalitetsuppföljningar för såväl asylprövning som för prövning av övriga uppehållstillstånd. utökade dessutom rättsfallssamlingen i landinformationssystemet Lifos med fler internationella avgöranden och utvecklade sökmöjligheterna. Myndigheterna inledde ett erfarenhetsutbyte om rättslig kvalitet i ett nätverk av myndigheter. Därutöver genomfördes utbildningar och seminarier med fokus på rättslig kvalitet inom särskilda temaområden. fortsatte arbete med att ytterligare förbättra kvaliteten i prövningen av ärenden som rör barn. Bland annat tog myndigheten fram och införde en modell för barnkonsekvensanalyser i ärenden som berör barn i syfte att systematiskt beakta barnets bästa. Myndigheten påbörjade även arbetet med att ta fram stödmaterial för barnkonsekvensanalyser vid ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning, besök och arbetstillstånd. Vidare har tagit fram rekommendationer om hur medicinska åldersbedömningar för ensamkommande barn ska genomföras för att uppfylla krav på objektivitet, vetenskaplighet, kvalitet och rättssäkerhet. har i samband med detta antagit ett rättsligt ställningstagande om åldersbedömningar. genomförde en upphandling för att kunna erbjuda de medicinska tjänsterna. Förstärkt tillsyn och kontroll inledde en intern granskning av risken för korruption på myndigheten. Granskningen resulterade bl.a. i ett beslut att bilda en särskild tillsynsenhet med uppdrag att granska förekomsten av oegentligheter i all verksamhet, utreda misstänkta fall och föreslå förebyggande åtgärder. vidtog också åtgärder för att öka kontrollen av de medel som myndigheten hanterar. Bland annat har en ny beslutsordning införts för kontraktskrivning och lokalanskaffning samt vid utbetalningar där beslut fattas av nyanställda. Utbildningsinsatser och utvecklade rutiner bedömer verket har ökat den interna medvetenheten kring frågor om korruption. Som en konsekvens har antalet registrerade ärenden där felaktig utbetalning skett ökat, liksom antalet registrerade misstankar om bidragsbrott. registrerades 43 misstänkta bidragsbrott, jämfört med 13 misstänkta brott 2012. Summan av de felaktiga utbetalningarna uppskattades till av det totala utbetalda beloppet . Arbetet mot missbruk och skenanställningar arbete mot skenanställningar och missbruk av reglerna för arbetskraftinvandring fortsatte . Insatser för att förebygga utnyttjandet av personer som söker sig till för att plocka bär genomfördes också i samverkan med andra myndigheter, bl.a. , , och i . genomförde även interna utbildningar i samverkan med för att utveckla förmågan att identifiera oseriösa arbetsgivare. Andelen beviljade uppehållstillstånd inom flera av de branscher där det gäller särskilda utredningskrav minskade, som mest i städbranschen med jämfört med . Dessutom ökade antalet avslagna förlängningsansökningar som åtföljdes av ett utvisningsbeslut, från ca 700 ärenden till 1 600 ärenden . Detta trots att antalet avgjorda ärenden med särskilda krav dubblerades . Jämställdhet och likabehandling i prövningen Efter flera utvärderingar som visat att det funnits brister i den rättsliga kvaliteten i prövningen av ärenden där sexuell läggning eller könsidentitet åberopats som asylskäl, vidtog en rad åtgärder. Bland annat utbildades specialister som ska delta vid handläggningen av samtliga ärenden där dessa skäl åberopas. påbörjade även övergripande insatser för att stärka kompetensen för medarbetare och chefer bl.a. genom framtagande av jämställdhets- och mångfaldsplaner. Myndigheten har också genomfört åtgärder som syftar till att öka språkförståelsen i myndighetens beslut och till förbättrad dialog med sökande med funktionsnedsättning, samt insatser för ökad tillgänglighet till verksamhetens lokaler och information. Målet för är att ge en god service som möter sökandes och andra intressenters behov. Regeringen bedömer att resultatet inte var tillfredställande och att insatser behöver vidtas för att öka servicegraden, bl.a. vad avser tillgänglighet och information anpassad till sökande och andra intressenters behov. har på olika sätt arbetat med att öka kapaciteten i olika servicekanaler, t.ex. telefon, e-post, personligt besök och webben. Antalet mottagna samtal i kundtjänst har tredubblats . En anledning är bl.a. att efterfrågan från sökande och företag ökat i takt med att antalet öppna ärenden stigit, främst vad gäller besök- och bosättningsärenden. Det medförde mycket långa svarstider i kundtjänst och att en hög andel samtal inte besvarades alls. För att förbättra servicen för de sökande har vidtagit åtgärder . Verket har bl.a. infört ett tidbokningssystem vid tillståndsenheterna på flera orter bl.a. i syfte att minska handläggningstider vid besök. öppnade myndigheten en särskild telefonlinje för att ge bättre service till arbetsgivarna. fortsatte att utveckla tekniken för att genomföra asylutredningar via videolänk i syfte att öka effektiviteten i handläggningen men också för att förkorta resvägarna för de sökande vid asylutredning. Användningen av tekniken var dock lägre än förväntat, bl.a. beroende på att ärendefördelningssystemet där videoutredningar ska bokas ännu inte är infört samt på att många asylsökande bosattes på orter där det inte fanns teknisk utrustning för videoutredning. Sammantagen bedömning av resultatet I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) bedömdes att konflikten i 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 skulle bestå och att antalet asylsökande till därför fortsatt skulle vara högt. Fler personer än förväntat sökte asyl i och ökningen var betydligt större än vad myndigheten dimensionerats för vilket medförde ännu högre krav på förmåga att anpassa verksamheten. Regeringen bedömer att med ökade anslagsmedel, interna omprioriteringar och målinriktade medarbetare och ledning, utförde uppdraget på ett tillfredsställande sätt. Regeringen bedömer vidare att utifrån givna förutsättningar bedrev verksamheten kostnadseffektivt och att myndigheten bidrog till att utgiftsökningarna inom mottagandet begränsades. En del av verksamhet där det finns utrymme för ökad effektivitet är handläggningen av arbetstillstånd. Regeringen bedömer att handläggningstiderna i ett stort antal ärenden var för långa, vilket riskerar att drabba såväl sökande som arbetsgivare. För att handläggningstiderna ska motsvara de sökandes och andra intressenters behov är det nödvändigt att myndigheten vidtar åtgärder som ökar effektiviteten i prövningen med bibehållen rättslig kvalitet. har en central roll i arbetet med att uppnå bättre resultat inom migrationsområdet. tog myndigheten flera egna initiativ i den riktningen. Regeringen bedömer att har vidtagit flera åtgärder som bidragit till att ytterligare stärka förutsättningarna för en god rättslig kvalitet i verksamheten. Till följd av att tillgänglighet inte motsvarade regeringens förväntningar bedömer regeringen att servicenivån sammantaget var för låg . Regeringen delar i huvudsak de bedömningar gör om vilka insatser som behöver vidtas för att ytterligare förbättra myndighetens effektivitet, rättsäkerhet och service. En förutsättning för att öka förmågan att hantera den ständiga och svårprognosticerade variationen i antal asylsökande och kunna tillgodose de sökandes och andra intressenters behov är att ökar graden av digitalisering av verksamheten och erbjuder fler elektroniska tjänster. Det kommer att innebära 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 såväl kvalitetshöjningar som kostnadsminskningar. Därutöver behöver myndigheten öka förmågan att analysera och utvärdera vilka effekter genomförda åtgärder får i förhållande till insatta resurser. Flera myndigheter delar ansvaret för att målet för utgiftsområde 8 Migration ska uppnås. har getts i uppdrag att i samverkan med övriga berörda myndigheter genomföra en systemanalys från ansökan om asyl till bosättning eller återvändande. Regeringen sätter stor tilltro till myndigheternas förmåga att föreslå relevanta åtgärder för ökad effektivitet i systemet. ska ha en human asylpolitik och vara en för den som flyr undan förföljelse och förtryck. Överenskommelsen om migrationspolitiken som slöts 2011 ska fortsätta att gälla. Allt fler söker skydd undan krig och förföljelse Antalet flyktingar och fördrivna i världen är det högsta sedan . En betydande orsak till de senaste årens negativa utveckling är den eskalerande konflikten i , som drivit miljontals människor på flykt. har närmare 3,5 miljoner syrier flytt till , , och . pågår flera andra allvarliga konflikter i världen som tvingar många människor att fly, i första hand inom landet eller till något angränsande land. Sedan konflikten i bröt ut har fler än 100 000 syrier och statslösa från sökt skydd i EU. Över hälften av dessa har sökt asyl i eller i . har också antalet asylsökande eritreaner ökat och bedömer regeringen att fler än asylsökande till kommer att komma från och . Även från länderna på västra , och fortsätter det att komma många asylsökande till . Utvecklingen i är oroande och regeringen bedömer att antalet irakier som tvingas fly undan strider och förföljelse kan komma att öka, vilket kan leda till att fler irakier söker skydd i . ska inom EU verka för att skapa fler lagliga vägar in i EU för att ansöka om asyl, samt för att öka mottagandet av kvotflyktingar. Vidarebosättning är ett sätt att dela ansvaret med länder som hyser stora flyktinggrupper och systemet bidrar till att värna tillgången till skydd för människor på flykt. Sammantaget bedömer regeringen att antalet asylsökande liksom antalet personer som ansöker om uppehållstillstånd som anhöriga till någon som beviljats uppehållstillstånd som skyddsbehövande, kommer att fortsätta ligga på en mycket hög nivå och framåt. Därför måste alla kommuner ta ett solidariskt ansvar för mottagandet. Regeringen avser att se över hur boendeplaneringen inom asylmottagandet kan förbättras och särskilt se över möjligheten för att anordna boende i egen regi i syfte att säkerställa tillräcklig kapacitet. vid mottagande av nyanlända behöver också ses över. Översynen ska leda till förslag som säkerställer att kommunernas mottagande av nyanlända invandrare motsvarar behovet, så att dagens situation där många tvingas vänta alldeles för länge på en kommunplats kan undvikas. Den ska också leda till förbättrade planeringsförutsättningar för verksamhet. asylpolitik måste vara långsiktigt hållbar För att ska kunna fortsätta bedriva en human och rättssäker asylpolitik måste den vara långsiktigt hållbar. För att upprätthålla långsiktigheten måste asylprocessen vara så kort som möjligt med bibehållen rättsäkerhet och ha ett tydligt avslut. Människor som har beviljats uppehållstillstånd ska så snabbt som möjligt påbörja sin etablering i det svenska samhället. är det viktigt för legitimiteten för den reglerade invandringen att avslagsbeslut som vunnit laga kraft och där det inte föreligger hinder för verkställighet, verkställs så snabbt som möjligt. Med ett ökat antal asylsökande blir det än viktigare att vidta åtgärder för att vistelsetiden i mottagande ska bli så kort som möjligt och upprätthålla rättssäkerheten i prövningen. Förmågan inom respektive berörd myndighet att med bibehållen rättslig kvalitet anpassa verksamheten till förändrade förutsättningar är avgörande för att kunna uppnå de migrationspolitiska målen och för att begränsa kostnaderna de asylsökande befinner sig i mottagande. Ett uttryck för en ökad ambition från regeringens sida att förbättra effektiviteten inom utgiftsområdet är regeringens uppdrag till att i samarbete med berörda myndigheter, domstolar och kommuner och landsting (SKL) genomföra en systemanalys . Syftet är att utveckla och effektivisera verksamheter med målet att öka kostnadseffektiviteten samt att vistelsetiden i mottagande ska bli så kort som möjligt. Regeringens ökade ambition ställer nya krav på myndigheterna att i samverkan öka kunskapen om hur processen från asylansökan till etablering eller återvändande fungerar, kontinuerligt följa och analysera utvecklingen och vidta nödvändiga åtgärder. Regeringen ser arbetet med att anlägga en systemansats inom migrationsområdet som början på ett långsiktigt arbete med en utvecklad styrmodell för migrationsområdet. Utredningen om tvångsvård för barn och unga (S 2012:07) har i delbetänkandet Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga (SOU 2014:3) bl.a. föreslagit en ny placeringsform, stödboende för barn och unga 16 t.o.m. . Stödboende kan vara en fristående placering eller användas som utslussning efter annan vård utanför det egna hemmet t.ex. familjehem eller hem för vård eller boende. Den föreslagna placeringsformen är att under trygga former förbereda den unge för ett självständigt boende. Ensamkommande barn är en aktuell målgrupp för denna placeringsform. Boendet för dessa barn behöver individanpassas i större utsträckning än vad som är möjligt enligt gällande regelverk. Genom att utöka placeringsalternativen så att de bättre uppfyller de ensamkommande barnens varierande behov ökar kvaliteten i boendet för barnen. Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . har ett särskilt återetableringsstöd betalats ut i syfte att underlätta för personer som fått ett avslag på en asylansökan att återvända. Regeringen bedömer att återetableringsstödet behövs även fortsättningsvis i syfte att öka andelen personer som återvänder självmant. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Ett gemensamt europeiskt asylsystem Det gemensamma europeiska asylsystemet ska genomföras och tillämpas av samtliga berörda medlemsstater i EU. En grundläggande princip bör vara att en asylansökan ska behandlas på samma sätt oavsett i vilken medlemsstat den tas emot. Likaså ska mottagandevillkoren för asylsökande vara likvärdiga. finns den gemensamma lagstiftningen till största delen på plats men det råder fortfarande betydande skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller hur den genomförts och tillämpas. antog därför strategiska riktlinjer som underströk behovet av att alla medlemsstater skyndsamt och solidariskt genomförde den gemensamma lagstiftningen inom asylområdet. Detta är fortsatt en högt prioriterad fråga inom ramen för regeringens arbete i EU. kommer regeringen lämna förslag till om genomförande av asylprocedurdirektivet (2013/32/EU) och mottagandedirektivet (2013/33/EU) i svensk rätt. behöver arbetskraft för tillväxt Det är positivt att människor vill flytta till för att arbeta och bo här. En väl fungerande arbetskraftsinvandring bidrar till ökad tillväxt i . regler för arbetskraftsinvandring underlättar för arbetsgivare att rekrytera arbetskraft från länder utanför EES- området och för tredjelandsmedborgare att arbeta i . Större möjligheter för studenter att stanna kvar i anslutning till studietiden för att söka arbete ökar attraktionskraft. trädde lagändringar i kraft som innebar ökad möjlighet för utländska högskolestudenter att stanna i efter slutförd högskoleutbildning (prop. 2013/14:213). En väl fungerade arbetskraftsinvandring från tredje land förutsätter att handlägger ansökningar om arbetstillstånd på ett rättssäkert och effektivt sätt. Det innebär bl.a. att handläggningstiderna för arbetstillståndsärenden ska svara mot de behov som den sökande och arbetsgivaren har av ett beslut . Mot bakgrund av detta betonar regeringen särskilt vikten av en fortsatt digitalisering av handläggningen. Det är också viktigt att förhindra utnyttjande av arbetstagare och annat 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 missbruk av regelverket. Det förekommer att villkoren i praktiken inte motsvarar dem som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. En rad åtgärder för att upptäcka och motverka missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring har redan vidtagits. har bl.a. infört skärpta kontroller inom vissa branscher. trädde lagändringar i kraft med syfte att upptäcka och stoppa missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. Regeringen avser vidta ytterligare åtgärder i syfte att på lämpligt sätt stärka arbetskraftsinvandrares ställning på arbetsmarknaden genom att utreda möjligheten att göra arbetserbjudandet juridiskt bindande. EU:s asyl-, migrations- och integrationsfond och rådet antog förordningen (EU) nr 516/2014 om inrättande av Asyl-, migrations- och integrationsfonden. Fonden syftar till att bidra till utvecklingen av unionens gemensamma asyl- och invandringspolitik. förslag till nationellt program för Asyl-, migrations- och integrationsfonden avseende perioden 2014- 2020 överlämnades till Europeiska kommissionen för godkännande. En viktig utgångspunkt för programförslaget är att programmet ska bidra till att säkerställa en långsiktig hållbar migrationspolitik enligt målet för utgiftsområdet. Programmet ska även bidra till utvecklingen av EU:s gemensamma asyl- och invandringspolitik.