prop · H103100 · 2014-04-09 00:00:00 — 20Mer än var tionde elev som lämnar årskurs 9 saknar enligt behörighet för fortsatta studier på något av gymnasieskolans nationella program. 21Av de elever som slutförde gymnasieskolan nådde enligt elevstatistik drygt sju av tio elever slutbetyg inom de tre studieåren som gymnasieutbildningarna är avsedda att fullföljas på. 78procent nådde slutbetyg . 22För årskurs 9-elever började den nya skollagen och de nya läro- och kursplanerna tillämpas . 23Hattie, Visible Learning: A Synthesis of 800 Meta-Analyses Relating to Achievement, 2008. 2013/14:100 Bilaga 4 lärare får ca 5 000 (förstelärare) eller (lektor) mer . Ett lärarlyft har i två steg möjliggjort omfattande fortbildning och vidareutbildning för lärare. Därutöver har en lärarlegitimation införts och lärarutbildningen har gjorts om. Den nya utbildningen förbereder varje lärare bättre för yrkeslivet genom att vara mer relevant och akademiskt krävande. Sammantaget bedöms dessa reformer öka yrkets attraktionskraft, höja kvaliteten i lärarkåren och utexaminera bättre förberedda lärare. Rektorns ansvar och befogenheter har förtydligats. En särskild obligatorisk befattningsutbildning för nyanställda rektorer och en frivillig fortbildningsinsats i form av Rektorslyftet har införts. I denna proposition redogörs för ytterligare åtgärder regeringen avser genomföra bl.a. för att öka läraryrkets attraktionskraft och stärka rektorerna. Hög kunskapsnivå för alla Ett ökat fokus på kunskap syns på många nivåer. Tydliga kunskapsmål för årskurs 3, 6 och 9 har införts. Eleverna i årskurs 1–6 läser eller kommer att läsa fler timmar matematik och särskilda fortbildningssatsningar har genomförts för att förbättra undervisningen i matematik och naturvetenskap. Regeringen har också prioriterat en tydligare uppföljning av elevernas kunskaper och därför bl.a. infört en betygsskala med fler steg och betyg från årskurs sex. Dessutom har nationella prov införts i fler ämnen och årskurser. Tidiga och tydliga kontrollstationer sätter fokus på kunskap och gör det möjligt att identifiera och åtgärda brister i såväl inlärning som undervisning. Tillsynen över skolan har stärkts genom inrättandet av med kraftfulla sanktionsverktyg. Länder som lyckas bättre i kunskapsmätningar än , t.ex. , präglas i högre utsträckning av tidiga insatser när elever har behov av stöd. Erfarenhet och forskning pekar mot att en stor andel elever är i behov av extra stöd under något moment av skolgången och att det bör sättas in . Därför har bl.a. speciallärarutbildningen återinförts och en läsa-skriva-räkna-satsning genomförts som båda syftar till att kunna ge bra och tidigt stöd. Dessutom har undervisningstiden utökats i matematik och i svenska för nyanlända elever, vilket bedöms bidra till att stärka möjligheten för alla elever att 2013/14:100 Bilaga 4 Vidare pågår en satsning på att stärka elevhälsan, inklusive speciallärare och specialpedagoger. Regeringen har även föreslagit att skollagen (2010:800) förtydligas så att kommunernas resursfördelning mellan skolor såväl som rektorernas resursfördelning inom skolor ska göras med hänsyn till elevernas förutsättningar och behov. I denna proposition redogör regeringen för kommande förslag om ett lågstadielyft som möjliggör bl.a. fler lärare och speciallärare och mindre undervisningsgrupper, införandet av en tioårig grundskola, betyg i årskurs 4 och 5, obligatorisk sommarskola, stöd för läxläsning, obligatoriskt bedömningsstöd i att läsa, skriva och räkna i årskurs 1 och utökad undervisningstid, vilket bedöms ytterligare bidra till alla elevers möjlighet att nå kunskapsmålen. Förstärkt koppling mellan gymnasieskolan och arbetslivet För många ungdomar har de höga trösklarna in på arbetsmarknaden inneburit att de blivit arbetslösa. Regeringen har därför arbetat med att sänka trösklarna mellan jobb och utbildning. Lärlingsutbildningar har införts som en permanent del av gymnasieskolan och gymnasieskolans yrkesprogram har blivit mer inriktade på de specifika yrkesämnena för att bättre förbereda ungdomarna för yrkeslivet. Flera satsningar för att höja yrkesutbildningens kvalitet och attraktivitet har också genomförts. Bland annat har anordnarbidragen till arbetsgivare som tar emot lärlingar kraftigt höjts och en lärlingsersättning till den studerande har införts med . En gymnasieingenjörsexamen införs i och med att ett fjärde tekniskt år föreslås permanentas inom gymnasieskolan. Till detta ska läggas att ett system för yrkesintroduktionsanställningar har införts, som gör det möjligt att till avtalsenlig lön kombinera utbildning och handledning med jobb. Diagram 2.4 Offentliga utgifter, utbildning, 2010 Anm.:*Gäller 2009. Reformeringen av skolan är ett långsiktigt arbete Regeringen har 2014 tillfört utbildningsväsendet i nivåökning sedan 2006.24 av dessa tillskott har gått till förskola, grundskola och gymnasieskola. satsar mer än OECD-genomsnittet per elev, särskilt när det gäller de yngre eleverna, och lärartätheten i är bättre än genomsnittet i , (dvs. varje lärare har färre elever).25 Totalt sett tillhör de som lägger mest offentliga resurser som andel av BNP på utbildning (se diagram 2.4). Det är än så länge för tidigt att dra slutsatser av reformerna och satsningarna även om vissa förbättringar kan noteras. De yngre eleverna blir bättre på naturvetenskap.26 Jämfört med 2006 är det nu fler behöriga lärare per elev27 och en större andel av eleverna lämnar med godkända betyg i alla ämnen (från )28. Fler elever läser svåra kurser i matematik (fler läser den svåraste kursen, matematik E) och språk (2,5 gånger fler 24Bortsett från pris- och löneomräkning och exklusive reformer på studiemedels- och forskningsområdet samt folkbildningen (studieförbunden och folkhögskolorna). 25Education at a Glance 2013, (2013) De yngre eleverna avser Primary Education, dvs. åk 1–6. 26TIMSS 2011 Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv, 380. 28Skolverkets statistik över betyg från . läser den svåraste kursen i engelska, engelska C) sedan regeringen införde meritpoäng vid antagningen till högskolan29. Teknikprogrammet i gymnasieskolan ökar i popularitet.30 Förtroendet för skolan bland föräldrarna ökar.31 Arbetet för mer kunskap i skolan är en fortsatt utmaning som kräver såväl tid för implementeringen av reformerna som fortsatt stöd för mer kunskap. 2.3Effekter av regeringens reformer för ökad sysselsättning: Fler i arbete och minskat utanförskap –2014 har präglats av stora skiften i konjunkturen. Högkonjunkturen förbyttes efter finans- och skuldkrisen till en kraftig långkonjunktur som dröjt sig kvar in i 2014. Trots krisen står sig den svenska arbetsmarknaden stark i en internationell jämförelse (se diagram 2.5). Arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden är nu högst i EU (tillsammans med ). Diagram 2.5 Andelen sysselsatta, arbetslösa och utanför arbetskraften, 2013 Kv4 Anm.: * Avser 2013Kv3. 2013/14:100 Bilaga 4 Diagram 2.6 Arbetskraften (15–), förändring 2006 Kv3Ñ2013 Kv4 Anm.: * Avser Kv3 2013. I regel sjunker arbetskraftsdeltagandet när konjunkturläget, och därmed chanserna att få ett jobb, kraftigt försämras. Under finanskrisen och den efterföljande lågkonjunkturen har dock arbetskraftsdeltagandet upprätthållits i högre grad än under tidigare lågkonjunkturer. Under t.ex. 1990-talskrisen föll arbetskraftsdeltagandet med , att jämföras med en nedgång på när finanskrisen inleddes . Därtill har arbetskraftsdeltagandet snabbt återhämtat sig och är på den högsta nivå som observerats sedan början på 1990-talet.32 Arbetskraften har ökat mer än i jämförbara länder i EU (se diagram 2.6). 29Skolverkets statistik över slutbetyg från gymnasieskolan. 31 Attityder till skolan (, 2012). 2013/14:100 Bilaga 4 Diagram 2.7 Sysselsatta (15–), förändring 2006 Kv3Ñ2013 Kv4 Anm.: * Avser Kv3 2013. Sysselsättningen har också vuxit snabbare än i de flesta jämförbara länder (se diagram 2.7). ökade antal sysselsatta med över 250 000 personer. Sysselsättningen har hållits uppe jämfört med krisen , trots att det ackumulerade BNP-fallet har varit nästan lika stort (se diagram 2.8). Mellan åren 1991–1996 steg BNP med i genomsnitt . Motsvarande siffra för perioden –2013 var . minskade sysselsättningen med en halv miljon personer 1991–1996 medan den steg med över 100 000 personer 2008–2013. Diagram 2.8 BNP-tillväxt och sysselsättning i BNP (vänster axel) Sysselsatta (höger axel) Anm.: Fasta priser, referensår 2012. Källa: (). Vidare har arbetade timmar inte försämrats under krisen, vilket är viktigt för att kunna värna välfärdens finansiering (se diagram 2.9). Diagram 2.9 Antal arbetade timmar per capita, förändring 2006–2012 av kris i omvärlden är arbetslösheten strax av arbetskraften. Detta beror på att arbetskraftsdeltagandet har ökat trots den ekonomiska krisen, som efterfrågan på arbetskraft varit svag under den utdragna lågkonjunkturen. Jämfört med 1990-talskrisen, då arbetslösheten steg från till , var ökningen under finanskrisen väsentligt mindre, trots jämförbara fall i BNP under de två kriserna. Framförallt har lyckats bättre med att få ned arbetslösheten, men har även när det gäller arbetslöshet haft en bättre utveckling än de flesta jämförbara länder (se diagram 2.10). Diagram 2.10 Arbetslöshet (15–), förändring 2006 Kv3Ñ2013 Kv4 Anm.: * Avser Kv3 2013. Långtidsarbetslösheten har stigit till följd av krisen, men jämfört med andra länder är den svenska långtidsarbetslösheten låg och har ökat betydligt mindre än i de flesta andra länder i sedan finanskrisen inleddes (se diagram 2.11). Diagram 2.11 Långtidsarbetslöshet, internationell jämförelse Anm.: Långtidsarbetslöshet definieras som arbetslösa längre än som andel av arbetskraften. Ungdomsarbetslösheten som stigit, har kommit ner till ungefär nivå, men ligger fortfarande över nivån 2006 (se diagram 2.12). Uppgången har framförallt drivits av att fler heltidsarbetande söker arbete. Diagram 2.12 Ungdomsarbetslöshet, 15–24 år 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Den förhållandevis goda utvecklingen av personer i arbetskraften, antalet sysselsatta och antalet arbetade timmar beror inte enbart på befolkningstillväxt. Att befolkningen i arbetsför ålder har ökat förklarar bara en del av ökningen i 2013/14:100 Bilaga 4 sysselsättningen och arbetskraften (se diagram 2.13).33 Diagram 2.13 Faktisk sysselsättning och arbetskraft jämfört med demografisk framskrivning av sysselsättning och arbetskraft Anm.: Säsongrensad data. Källor: och egna beräkningar. Sammantaget visar detta att sysselsättningen och arbetskraften ökat betydligt mer än vad som kan förklaras av konjunkturella och demografiska faktorer. Det mesta tyder på att en stor del av ökningen kan hänföras till de omfattande reformer regeringen genomfört på arbetsmarknaden. Både arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgraden har dessutom ökat i breda åldersgrupper. Tabell 2.3 visar befolkningsutveckligen och sysselsättningsutvecklingen . Sysselsättningsgraden har ökat för både yngre, de mellan 25–54 och de mellan 55–64 samt för de äldre. Både antalet sysselsatta och den arbetsföra befolkningen har ökat så att syselsättningsgraden i princip är oförändrad. Att sysselsättningsgraden inte har ökat när sysselsättningsgraden i de olika åldersgrupperna har ökat beror på att befolkningens ålderssammansättning har förändrats. Andelen äldre, som av naturliga skäl har en låg sysselsättningsgrad, har ökat medan andelen som 33 För att beräkna den demografiska framskrivningen för sysselsättningen (arbetskraften) hålls sysselsättningsgraden (arbetskraftsdeltagandet) nivå för de olika undergrupperna (ålder, kön, födelseland). Genom att hålla sysselsättningsgraden i de olika grupperna erhålls sysselsättningsutvecklingen utifrån en framskrivning av den demografiska utvecklingen. 2013/14:100 Bilaga 4 är 25–54 och 55–64, där sysselsättningsgraden är hög, har minskat. Sysselsättningsgraden för dem mellan 16–64 har ökat . I takt med att konjunkturen normaliseras väntas effekten av regeringens reformer bli mer framträdande. Diagram 2.14 visar att regeringens politik förväntas minska jämviktsarbetslösheten med på lång sikt; se även tabell 2.4 som sammanfattar effekterna av regeringens politik. Diagram 2.14 Faktisk arbetslöshet samt jämviktsarbetslöshet med och utan politikeffekter Anm.: Prognos i denna proposition efter streckad linje. Källor: och egna beräkningar. Tabell 2.3 Utveckling av arbetsför befolkning och sysselsättning, 2006–2013 Andelar av befolkningen 15–74 år -1,1 -1,9 -0,1 Källa: , . En central del i den svenska arbetsmarknadsmodellen är att arbetsmarknadens parter har ansvaret för lönebildningen. Den svenska modellen har i stort tjänat väl . Sedan industriavtalets införande 1997 har kunnat kombinera hög sysselsättning med en stark utveckling av reallönerna utan att den internationella konkurrenskraften har försämrats. Trots en utdragen lågkonjunktur har reallönerna –2012 stigit med i . Det kan jämföras med reallönerna i eurozonen som har ökat med och med i (se diagram 2.15). Även i ett längre perspektiv har reallöneutvecklingen varit stark. har reallönerna i ökat med mer än 30 procent.34 Diagram 2.15 Reallöneutveckling, 2006–2012 Anm.: För avser reallön nominell timlöneutveckling enligt nationalräkenskaperna deflaterad med hushållens konsumtionsdeflator. För övriga länder avses real ersättning, dvs. lön inklusive kollektiva avgifter, deflaterad med hushållens konsumtionsdeflator. Källor: Europeiska kommissionen och . Jobbskatteavdraget och skattesänkningar till pensionärer medför att hushållens reala disponibla inkomster har ökat betydligt mer än reallönerna. har efter haft den starkaste ökningen av real disponibel inkomst i EU och har haft omkring 9 gånger så hög ökning av disponibelinkomster jämfört med EU-snittet (se diagram 2.16). Diagram 2.16 Real disponibelinkomst, förändring 2006– 2012 har även en låg andel låglönejobb i relation till andra EU-länder, av de 2013/14:100 Bilaga 4 anställda hade låglönejobb 2010.35 Genomsnittet för EU är och i hade av de anställda låglönejobb (se diagram 2.17). Sammantaget indikerar detta att höga sysselsättningsgrad inte har kommit till priset av fallande reallöner eller en tydlig ökning av låglönejobben. Diagram 2.17 Andel låglönejobb Anm.: Andelen låglönejobb är definierat som arbetstillfällen med en inkomst som är mindre än två tredjedelar av medianinkomsten. Det är således ett mått på relativa låglönejobb och reflekterar att har en sammanpressad lönestruktur. 2.3.1Regeringens politik har minskat utanförskapet Sysselsättningsökningen går hand i hand med att indikatorer på utanförskapet har minskat. Bland annat har antalet personer som får ersättningar från olika trygghetssystem, mätt som antalet helårsekvivalenter, minskat (se diagram 2.18). Enligt , vars data över utanförskapet går , var andelen 2012 den lägsta som uppmätts.36 Inflödet i sjuk- och aktivitetsersättning var som störst 70 000 personer runt 2004 och 35Andelen låglönejobb är definierat som arbetstillfällen med en inkomst som är mindre än två tredjedelar av medianinkomsten. Det är således ett mått på relativa låglönejobb och reflekterar att har en sammanpressad lönestruktur. 36Pressmeddelande , Statistiska centalbyrån (SCB). SCB redovisar statistik över antalet helårspersoner i åldrarna 20–64 som försörjs genom sociala ersättningar och bidrag, såsom sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare kallat förtidspension), ersättning vid arbetslöshet och ekonomiskt bistånd. 2013/14:100 Bilaga 4 är motsvarande siffra strax under 20 000 personer.37 Diagram 2.18 Utveckling av utanförskapet, 1970–2013 Anm.: Antal personer mätt som helårsekvivalenter. Källor: , och egna beräkningar. Kraftig minskning av sjukfrånvaron Antalet personer med ersättning från trygghetssystemen har minskat främst till följd av att färre får sjukpenning och sjukersättning (se diagram 2.19). Den minskade sjukfrånvaron har medfört att fler arbetar. Nivån på sjukfrånvaron i ligger numera i linje med sjukfrånvaron i andra länder med jämförbara system och förmåner.38 Diagram 2.19 Antal personer med sjuk- och aktivitetsersättning samt antal personer med sjukpenning Sjuk- och aktivitetsersättning, Kvinnor Sjuk- och aktivitetsersättning, Män Anm.: På grund av vissa förändringar i sjuklöneperioden finns det tidsseriebrott samt . Data för sjukfall är säsongrensad. Det finns många möjliga förklaringar till varför antalet personer med sjukpenning har minskat . Mycket tyder på att olika reformer har samverkat med förändrade attityder och normer. har granskat reformerna som regeringen har genomfört inom sjukförsäkringsområdet och bedömer att de med stor sannolikhet har varit en viktig orsak till den minskade sjukfrånvaron.39 Ett exempel är att de förändrade villkoren för att bli berättigad till stadigvarande sjukersättning samt borttagandet av möjligheten till tidsbegränsad sjukersättning trädde i kraft . Av diagram 2.19 framgår att minskningen av antalet personer som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning startade på allvar därefter. 2.3.2Strukturreformerna ger fler jobb bedömer att reformerna ökar den varaktiga sysselsättningen med ca 250 000 personer och att jämviktsarbetslösheten sjunker på lång sikt till följd av de strukturreformer som regeringen har vidtagit (se tabell 2.4). Regeringens strukturreformer leder även till att BNP ökar med på lång sikt. 38European union labour force survey samt , . De länder som avses är bl.a. , , och 39 (2010). Bedömningarna baseras på den forskning som finns om effekter av strukturella reformer.40 Tabell 2.4 Effekter av regeringens politik på lång sikt Förändring i procent om annat ej anges -0,7 -0,2 -0,3 -0,2 -0,1 -1,8 1Antal arbetade timmar omräknat till årsarbetskrafter. En årsarbetskraft motsvarar . 2Antal personer i åldersgruppen 15–. 3Förändring i procentenheter. Källa: Egna beräkningar. Bedömningen av effekterna är dock osäker. Regeringen följer därför upp hur reformerna verkar och såväl som har motsvarande uppdrag. Andra bedömare som , , och har kommit fram till att regeringens reformer sammantaget har ökat sysselsättningen och minskat arbetslösheten på lång sikt41. beräknar att reformerna sammantaget har lett till ca 180 000 personer fler sysselsatta på lång sikt och att jämviktsarbetslösheten blir lägre. 40Se rapporten ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? (ekonomiska avdelning 2011:1) för en beskrivning av beräkningarna. (2011), Konjunkturrapporten (), Penningpolitisk rapport, (), Going for growth (2012). 2013/14:100 Bilaga 4 samlade politik leder till att jämviktsarbetslösheten blir mellan och att det blir omkring 190 000 fler sysselsatta på lång sikt. 3 Konkurrenskraft och tillväxt Villkoren för att starta och driva företag förbättrades efter 1990-talskrisen. Skattereformen 1990–91, avreglering av marknader som t.ex. el-, flyg-, post-, tele- och järnvägsmarknaderna samt förstärkta institutionella regler för finans- och penningpolitiken bidrog till bättre villkor för investeringar och entreprenörskap. Globaliseringen har ökat utmaningarna för svenska företag. tillhörde länge ett litet antal länder som kunde konkurrera högst upp i förädlingskedjan. konkurrerar med ett stort antal länder. Företagsklimatet i var generellt sett bra för stora och väletablerade företag. För nya och mindre företag var tillväxtförutsättningarna dock sämre.42 Drivkrafterna att starta företag och få dem att växa var inte tillräckligt starka. Exempelvis missgynnade arvs- och gåvoskatten (som avskaffades 2005) och förmögenhetsskatten kapitaluppbyggnad. Företagsklimatet försvagades också av att skattesystemet i vissa fall hade relativt svag legitimitet. Det yttrade sig dels i svartarbete inom vissa branscher, dels betydande skatteundandragande från förmögenhetsskatten. Även om konkurrenspolitiken skärpts , var konkurrensen 2006 fortfarande begränsad i betydande delar av ekonomin, inte minst på stora delar av de områden där offentlig verksamhet hade en dominerande ställning. När regeringen tillträdde 2006 fanns ett tydligt behov av att förbättra tillväxtförutsättningarna i . Framförallt genom ökad konkurrenskraft och investeringsvilja, liksom stärkta förutsättningar för en växande tjänstesektor. 42 Economic Survey /4 (2007). 2013/14:100 Bilaga 4 Vägen mot full sysselsättning och ett stigande välstånd går via ett dynamiskt näringsliv där entreprenörer och företagare vill och vågar satsa. För att långsiktigt kunna möta såväl utanförskap som integrationsproblem behövs fler jobb i växande företag och goda villkor för långsiktiga och aktiva ägare. Därför har det varit viktigt att sänka trösklarna för företagande och göra det enklare att starta, driva, utveckla och äga företag i . För att ekonomin ska kunna hantera de påfrestningar den utsätts för i form av t.ex. konjunkturella störningar, demografiska förändringar och strukturomvandlingar måste både arbetskraften och företagen ha en god anpassningsförmåga. Ett bra företagsklimat där nya företag kan starta och etablerade företag växa på internationellt konkurrenskraftiga villkor är därför centralt för både sysselsättningen och reallöneutvecklingen. har i många avseenden goda förutsättningar för företagande. Befolkningen är välutbildad och tar snabbt till sig ny teknik. Näringslivet är innovativt med omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet och det finns en god finansiell kapacitet. Det är dock viktigt att kontinuerligt genomföra förbättringar av näringslivsklimatet för att upprätthålla en stark position för svenskt näringsliv i den alltmer integrerade världsekonomin. 3.2.1Förbättrade förutsättningar för entreprenörskap och innovation En central aspekt av ett fördelaktigt företagsklimat är förutsättningarna för entreprenörskap. Entreprenörskap bidrar till en större förmåga att ställa om och anpassa produktionen till förändring; att introducera ny teknik, nya organisationsformer och nya produktionsmetoder. Entreprenörskap bidrar också till att kommersialisera forskningsresultat och innovationer. Regeringen har genomfört en rad reformer för att förbättra förutsättningarna för entreprenörskap och innovationer. Dessa har utformats utifrån insikten att det dels är endast ett fåtal nystartade företag som växer snabbt och bidrar till jobbskapande och tillväxt i någon större utsträckning, dels att dessa företag är svåra att identifiera i förväg.43 Det innebär att statens främsta uppgift är att skapa ett generellt gott företagsklimat med goda möjligheter för entreprenörer att verka. Mer lönsamt att driva företag En viktig faktor för alla former av företagande är skattereglernas utformning. Beskattningen av potentiell avkastning påverkar hur entreprenören bedömer möjligheterna till faktisk avkastning från ett projekt och därmed förutsättningarna att inleda och genomföra ett projekt. För att stimulera entreprenörskap och tillväxt har kostnaderna sänkts, bl.a. genom att skattereglerna för fåmansföretag, de s.k. 3:12- reglerna, har förbättrats och genom att arbetsgivar- och egenavgifterna har sänkts. Dessutom har arbetsgivarnas medfinansiering av sjukpenningkostnaden fr.o.m. dag 15 slopats för att minska risken för kostnader när man anställer. Förutsättningarna för innovativt entreprenörskap har förbättrats. Det har blivit mer lönsamt att förlägga högavkastande innovativ verksamhet i genom införandet av en takregel för utdelningar på kvalificerade andelar i fåmansföretag. Ett skatteincitament inom forskning och utveckling har införts. Incitamentet ges i form av sänkta arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Eftersom sänkta arbetsgivaravgifter sänker företagens kostnader direkt, oavsett om företagen går med vinst eller inte, förbättrar åtgärden möjligheterna för nya och växande företag som inte gör vinst att investera i forskning och utveckling. Härutöver har avdragsrätten för företags utgifter för forskning och utveckling utökats.