prop · H103193 · 2014-03-18 00:00:00 — För tillsynen av området trygghet och studiero utgör enkäten ett särskilt viktigt underlag eftersom det är i denna enkät som Skolinspektionen kan fånga huruvida eleverna känner sig trygga.125 En annan viktig källa är de intervjuer som 125 Skolinspektionens hemsida: är det för skolenkäten. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET genomförs vid besöken. Vid en så kallad bastillsyn intervjuas dock enbart rektorn.126 Skolinspektionen samlar även in dokument och kvantitativa underlag som studeras innan inspektörerna besöker skolan och huvudmannen. Dokument som begärs in är bland annat skolans plan mot kränkande behandling (den begärs bara in i den så kallade breddade tillsynen).127 Uppgifter om eventuella anmälningar av skolan till Skolinspektionen utgör också ett viktigt underlag för tillsyn av området trygghet och studiero.128 4.2.2 Svårt att fånga en skolas trygghet i tillsynen De bedömningspunkter och indikatorer som Skolinspektionen uttalar sig om vad gäller tillsynsområdet trygghet och studiero i en breddad tillsyn för redogörs för i figur 4.2.129 I en bastillsyn ingår bedömningspunkten Kränkande behandling, det vill säga bedömningspunkt 1.3.2. 126De huvudmän och skolor som bedöms vara mest välfungerande ägnas minst uppmärksamhet i tillsynen och får därmed en så kallad bastillsyn. Ungefär en tredjedel av samtliga skolor blir föremål för en bastillsyn och resterande får en så kallad breddad tillsyn. 127Breddad tillsyn är den vanligaste formen av tillsyn, ungefär två tredjedelar av samtliga skolor får en så kallad breddad tillsyn. 128Intervju med chef för analys och statistik samt processägare för regelbunden tillsyn Skolinspektionen . 129Bedömningspunkterna för en skolas trygghet och studiero i gymnasieskolan är snarlika bedömningsunderlaget för förskoleklass och grundskola. KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? Figur 4.2 Bedömningsunderlag för förskoleklass och , breddad tillsyn 1.3 Trygghet och studiero, inom detta bedömningsområde granskas följande: 1.3.1 Skolmiljön vid skolenheten präglas av trygghet och studiero (5 kap. 3 § skollagen, 14 kap. 2 § och 9 §, Lgr 11 1 skolans värdegrund och uppdrag, God miljö för utveckling och lärande) Ordningsregler finns, har utarbetats under medverkan av eleverna och följs upp vid skolenheten (5 kap. 5 § skollagen) Om åtgärder vidtas för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma tillrätta med en elevs ordningsstörande beteende, följs författningarna (5 kap. 3 och 24 §§ skollagen) Skolan strävar efter att skapa en god miljö för lärande och utveckling (Lgr 11 1 skolans värdegrund och uppdrag, God miljö för utveckling och lärande) 1.3.2 Vid skolan bedrivs ett målinriktat arbete för att motverka kränkande behandling av elever (6 kap. 6 § skollagen, Lgr 11 2.1 Övergripande mål och riktlinjer, Normer och värden) Vid skolan genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att elever utsätts för kränkande behandling (6 kap. 7 och 10 §§ skollagen) Personal som får kännedom om att en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling anmäler detta till rektorn (6 kap. 10 § skollagen) Signaler om kränkande behandling anmäls till huvudmannen (6 kap. 10 § skollagen) Det finns en plan mot kränkande behandling som anger de åtgärder som behövs för att förebygga och förhindra långsiktigt och det aktuella året samt innehåller en redogörelse för hur föregående års åtgärder har genomförts (6 kap. 8 § skollagen) Indikatorerna som finns under dessa bedömningspunkter avser en skolas arbete och dokument rörande trygghet och studiero samt kränkande behandling. Enligt de intervjuer som har gjort med ett antal inspektörer råder det olika uppfattningar om huruvida Skolinspektionen verkligen granskar om en skola är trygg. Några har angett att Skolinspektionen inte granskar en skolas trygghet eftersom det är omöjligt för myndigheten att uttala sig om tryggheten då det kan finnas sådant som inspektörerna inte kan se vid ett besök. Det är, enligt dessa inspektörer, arbetet på skolan som granskas. Andra inspektörer menar att Skolinspektionen faktiskt bedömer tryggheten, men att trygghet i sig är ett begrepp som är svårt att fånga. Inspektörerna verkar därmed ha tolkat bedömningsunderlaget olika. Att inspektörerna har tolkat underlagen olika behöver, enligt Skolinspektionens ledning, inte vara ett problem då inspektörer tar fram ett underlag för beslut som sedan kvalitetssäkras och beslutas av en beslutsfattare. I besluten klargörs myndighetens ställningstagande.130 130 Skolinspektionens faktagranskning 2 . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Exempel på att det är svårt att fånga trygghet i tillsyn En av de fallstudier som har genomfört vittnar om svårigheter för Skolinspektionen att fånga en skolas trygghet under en regelbunden tillsyn. I fallstudien hade den nuvarande rektorn, inför tillträdandet som rektor, läst Skolinspektionens tillsynsbeslut och sett att beslutet beskrev skolan som lugn och stabil. När rektorn tillträdde visade det sig att verkligheten på skolan inte motsvarade bilden som gavs i tillsynsbeslutet. Det var oroligt och stökigt och det förekom bland annat hot och våld. Rektorn var inte alls förberedd på detta, eftersom det inte framgick av Skolinspektionens beslut. Skolinspektionens granskning ska ses som en bild av skolan vid det aktuella granskningstillfället. Förhållanden kan ha ändrats från granskningstillfället till att rektorn tillträdde. Otydligt i besluten om en skola är trygg I Skolinspektionens tillsynsbeslut är det otydligt vad tillsynen uttalar sig om. Besluten är utformade som en avvikelserapportering där framställningen inriktas på de brister som huvudmannen eller skolan uppvisar. såväl skolsom huvudmannabeslut finns även en helhetsbedömning. Skolbesluten innehåller en övergripande bedömning av skolan som, enligt Skolinspektionen, ska bidra till att rektor och lärare känner igen sin skola.131 I helhetsbedömningen kan Skolinspektionen lyfta fram positiva saker. Det kan till exempel anges att skola X präglas av trygghet och god stämning som skolan i avvikelserapporteringen, i samma beslut, föreläggs vidta åtgärder på bedömningspunkten.132 Det kan för skolor, elever och föräldrar därför vara otydligt om en skola verkligen anses vara trygg eller inte. 4.2.3Skolinspektionen kritiserar ofta planen mot kränkande behandling I skollagen regleras att varje skola ska upprätta en plan mot kränkande behandling.133 En del av den regelbundna tillsynen är att granska skolornas planer mot kränkande behandling. Skollagens krav består i att skolorna ska sätta upp mål för arbetet mot kränkande behandling. För att kunna sätta upp sådana mål måste en kartläggning av behoven i verksamheten genomföras. Genom att upprätta en plan får skolan kännedom om vilka riskområden som finns i skolan. Planerna bör också enligt allmänna råd innehålla rutiner för hur anmälningsskyldigheten ska fullgöras samt rutiner för hur kränkande 131Skolinspektionen (2010b) s. 1. 132Se exempelvis Skolinspektionen (2012b). 1336 kap. 8 § skollagen (2010:800). KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? behandling eller trakasserier ska utredas, åtgärdas och dokumenteras.134 Skolinspektionen publicerade 2009 en rapport med fokus på skolornas arbete med likabehandlingsplaner och planer mot kränkande behandling.135 Rapporten visar att nästan nio av tio skolor har en bristfällig plan eller helt saknar en likabehandlingsplan. De vanligaste bristerna är att planen inte utgår från en kartläggning av de specifika behoven inom skolan och att eleverna inte har varit delaktiga i framtagandet. Enligt intervjuer med Skolinspektionen är detta fortfarande en vanlig brist i skolornas planer.136 En pågående granskning som genomför av Skolinspektionens tillsynsverksamhet har visat att Skolinspektionens uppföljning av tillsynsbeslut kan utvecklas.137 sker uppföljningen huvudsakligen skriftligt och det kan vara svårt att genom skriftlig uppföljning säkerställa att förändringar har skett i den faktiska verksamheten.138 Skolinspektionen har dock tagit initiativ till att utveckla uppföljningen.139 Det är svårt att bedöma om det är på grund av att uppföljningen är skriftlig som skolorna fortfarande har brister i sina planer. Även i den kvalitetsgranskning som Skolinspektionen genomfört om skolors arbete för att motverka trakasserier och kränkande behandling framkom att 45 av 50 granskade skolor saknade en årlig plan mot kränkande behandling som lever upp till lagens krav. Planen kritiseras oftare än det förebyggande arbetet Skolinspektionen har kvalitetssäkrat statistiken om de bedömningsindikatorer som finns under bedömningspunkten kränkande behandling för ett urval av de skolor som har granskats av myndigheten . Urvalet bestod av 167 skolor. Enligt Skolinspektionens statistik har av dessa skolor fått kritik på indikatorn som berör planen mot kränkande behandling. Indikatorn som handlar om åtgärder för att förebygga kränkande behandling har enbart kritiserats i av de granskade skolorna. Statistiken visar att kritik förekommer kring vissa aspekter av kränkande behandling medan flera andra aspekter mycket sällan kritiseras i tillsynen.140 Om detta innebär att skolorna lever upp till lagens krav på dessa områden eller om tillsynen inte i tillräcklig utsträckning lyckas identifiera förekommande brister är svårt att säga. 134Skolverket (2012a). 135Skolinspektionen (2009). 136Intervju med chef för analys och statistik samt processägare för regelbunden tillsyn Skolinspektionen . 137Riksrevisionens pågående granskning om Skolinspektionens tillsyn. 138Skolinspektionen har i faktagranskning angett att det finns möjlighet att följa upp på andra sätt och att detta finns angivet i arbetsprocessen. 139Intervju med beslutsfattare på Skolinspektionen . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Enligt företrädare för Skolinspektionen är det inte planen i sig som bedöms i tillsynen utan skolans arbete, även om det kan uppfattas som att myndigheten enbart granskar och kritiserar planen. Skolan ska ha ett förebyggande arbete och bra rutiner när en situation uppstår. Om Skolinspektionen ser att planen saknar en kartläggning av riskområden kritiseras detta och då kan det uppfattas som att det är planen som kritiseras och inte arbetet i sig.141 4.2.4 Samverkan inom Skolinspektionen kan utvecklas Enligt Skolinspektionens instruktion ska BEO och den övriga verksamheten inom myndigheten samverka.142 Om myndigheten vid sin tillsyn finner brister som rör åtgärder mot kränkande behandling ska BEO informeras om detta. Om BEO i sitt arbete får uppgifter som kan ha betydelse för tillsynen ska berörd enhet på Skolinspektionen informeras. Rutiner för samverkan finns men den kan enligt medarbetare på Skolinspektionen utvecklas. Enligt de handläggare och inspektörer som har intervjuats kan samarbetet mellan de enheter som arbetar med den regelbundna tillsynen och anmälningsärenden samt BEO formaliseras ytterligare. Samma bild ges i frågan om samverkan mellan Skolinspektionens regionkontor. När Skolinspektionen ska inleda en tillsyn av en huvudman och dennes skolor finns en rutin att kontakta anmälningsenheten vid den regionala avdelningen i syfte att stämma av om det finns aktuella anmälningar om huvudmannen. Om en inspektör vid ett tillsynsbesök observerar att något inte är bra för en enskild elev finns det rutiner för hur tillsynsenheten ska kontakta anmälningsenheten. Skolinspektionen kan i förekommande fall initiera ett särskilt anmälningsärende. I normala fall är det dock tvärtom, att en anmälan kommer in som ett ärende på individnivå och som sedan förs över till den regelbundna tillsynen.143 Ansvarig för anmälningsärendet stämmer av vad tillsynensenheten har för erfarenheter från en genomförd tillsyn eller om tillsynen är på väg till skolan. Om det kommer in många anmälningar går det signaler till enheten som arbetar med regelbunden tillsyn. Gemensamma insatser av enheten för den regelbundna tillsynen och anmälningsenheterna kan även genomföras, men det är ovanligt.144 BEO sänder också signaler till enheten för den regelbundna tillsynen om BEO märker att en skola får flera anmälningar. 141Intervju med chef för analys och statistik Skolinspektionen samt rektor i fallstudie. 1423 § och 14 § förordningen (2011:556) med instruktion för . 143Intervju med processägare för regelbunden tillsyn Skolinspektionen . KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? 4.3Leder DOs tillsyn till att diskrimineringsfrågorna lyfts? DO ska utöva tillsyn över att diskrimineringslagen följs. I detta ingår att granska huvudmäns och skolors främjande och förebyggande arbete. utgångspunkt är att DO ska utöva tillsyn så att diskrimineringslagen följs. Tillsynen är viktig då den kan få skolorna att bli medvetna om diskrimineringsfrågorna och kan få frågorna att uppmärksammas bland huvudmän, skolpersonal och elever. 4.3.1DO granskar det främjande och förebyggande arbetet i skolan I diskrimineringslagen ställs bland annat krav på att en utbildningsanordnare ska vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att något barn eller någon elev utsätts för trakasserier. I lagen ställs också krav på att utbildningsanordnaren ska upprätta en likabehandlingsplan med en översikt över de åtgärder som behövs dels för att främja lika rättigheter och möjligheter, dels för att förebygga och förhindra trakasserier. Planen ska innehålla en redogörelse för vilka av dessa åtgärder som utbildningsanordnaren avser att påbörja eller genomföra samt åtgärder som har genomförts från tidigare år.145 Syftet med DOs granskning är att se till så att utbildningsanordnaren bedriver ett sådant arbete som lagen ställer krav på. I DOs regleringsbrev angav regeringen att DO särskilt skulle redovisa vilka insatser som vidtagits vad gäller tillsynen över aktiva åtgärder, det vill säga främjande och förebyggande åtgärder som exempelvis likabehandlingsplaner. Detta kan ses som en följd av att DO inte har bedrivit tillsyn av aktiva åtgärder i särskilt hög utsträckning.146 35 planer har granskats bildade DO en granskningsenhet som har till uppgift att utöva tillsyn över bland annat utbildningsanordnares aktiva åtgärder. Innan DOs granskningsenhet bildades granskade myndigheten enbart ett fåtal planer. Granskning skedde då i samband med individanmälningar, som rörde huvudmäns utrednings- och åtgärdsskyldighet och där huvudmannen hade fått kännedom om händelserna. Före begärde DO in planer för att se om de hade brister som skulle kunna påverka skadeståndsbeloppet i fall ett sådant skulle bli aktuellt.147 inledde DO en granskning om hur trakasserier i skolan förebyggs. Det innebär att myndigheten har begärt in 35 likabehandlingsplaner från olika skolor i olika delar av landet, samt har ställt ett antal riktade frågor till 1453 kap. 16 § diskrimineringslagen (2008:567). 146Intervju med tjänstemän på . GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET utbildningsanordnarna.148 DO valde stora och små skolor i kommuner som var spridda i landet. Myndigheten har även utgått från en analys av individärenden som DOs rättsenhet för Samhällsliv och utbildningsväsende har sammanställt avseende anmälningar om trakasserier i skolan. Meningen har inte bara varit att välja ut skolor där det finns problem utan också skolor där det inte finns någon information om eventuella brister för att få en spridning av skolor. Brister i samtliga planer Enligt företrädare för har inget av ovannämnda ärenden kunnat avslutas utan att behöva kompletteras. De huvudsakliga bristerna är det främjande arbetet och att likabehandlingsplanerna inte utgår från Det finns även brister i planerade åtgärder för att förebygga och förhindra trakasserier. Granskningen är ännu inte avslutad och ett antal utbildningsanordnare har behövt komplettera sin plan i flera omgångar. En granskning av enbart 35 skolor ger ingen heltäckande bild av hur landets skolor arbetar, men det ger trots allt en indikation om att det finns problem och att skolorna inte prioriterar, eller känner till kraven i diskrimineringslagen om aktiva åtgärder. 4.3.2DOs granskning är begränsad Vid en jämförelse mellan DOs och Skolinspektionens tillsyn kan det konstateras att DOs tillsyn är ytterst begränsad. Enligt företrädare för ska granskningen ses i ett större sammanhang. Det innebär att myndighetens alla verksamhetsgrenar arbetar med frågan, det vill säga både inom den granskande verksamheten och inom den främjande funktionen. Den information som granskningen ger ska överföras till DOs utvecklingsenhet för att dra lärdom och vid behov utveckla metodstöd till de skolor som inte har ett fungerande arbete. Enligt DO är det en besvikelse att se resultatet av granskningen, men inte så förvånande eftersom myndigheten i någon större utsträckning inte har granskat utbildningsanordnarna tidigare. DO kan inte uttala sig om hur det ser ut på skolorna i landet baserat på en granskning av 35 skolor.149 Skolinspektionen utför tillsyn av en betydligt större andel planer i jämförelse med DO. omfattades drygt 1 370 skolor och övriga verksamheter av Skolinspektionens regelbundna tillsyn.150 Vidare kan det vara problematiskt att göra en skrivbordsgranskning, eftersom en likabehandlingsplan som lever upp till lagens krav inte behöver innebära att det pågår ett reellt arbete med frågorna på skolan. Alternativt att planen inte lever 148Diskrimineringsombudsmannen (2013b). 149Intervju med företrädare för . 150Skolinspektionen (2013b). KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? upp till lagens krav men att det pågår ett reellt men odokumenterat arbete med frågorna på skolan. DO har dock inte samma möjligheter att granska alla skolor som Skolinspektionen har. 4.4Inryms elevernas psykosociala arbetsmiljö i inspektion? Skolan är landets största arbetsplats, sett till antalet elever och anställda, och det är därför viktigt att skolornas arbetsmiljö inspekteras kontinuerligt. tillsyn syftar till att stärka arbetsplatsens egen förmåga att förebygga risker. Detta sker bland annat genom att verket utövar tillsyn av skolors psykosociala arbetsmiljö. tillsyn över elevers psykosociala arbetsmiljö bland annat ska syfta till att huvudmännen arbetar med att förebygga kränkningar mellan elever samt mellan personal och elever. 4.4.1Arbetsmiljöverket har inte inspekterat skolan systematiskt hade skolan som en prioriterad verksamhet –2006 i den planerade tillsynen. har endast punktinsatser på skolområdet genomförts.151 hade 600 inspektioner riktade mot skolan, vilket resulterade i cirka 2 000 krav. Punktinsatser, såsom tillsyn av slöjdsalar, ihop med verkets obligatoriska tillsyn och agerande på anmälningar uppgick således till ett relativt högt antal ärenden.152 –2016 kommer återigen att prioritera grund- och gymnasieskolan. nya skolsatsning syftar till att genom olika aktiviteter bidra till att skolorna får det systematiska arbetsmiljöarbetet153 att fungera så att de själva kan lösa flera av arbetsmiljöproblemen.154 Det ska vara lätt att göra rätt för skolledaren, skolhuvudmannen och skyddsombuden.155 Tillsynen behöver enligt kompletteras med information och vägledning. 151Arbetsmiljöverket (2013). 153För att förebygga att arbetstagare och elever skadas eller blir sjuka på arbetet eller då de genomgår undervisning ska landets skolor bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete. 154Arbetsmiljöverket (2012). 155Ett skyddsombud är arbetstagarnas representanter på en arbetsplats. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET En del av skolstrategin är ett inspektionsprojekt. Målet med inspektionsprojektet är att av landets alla skolor och alla huvudmän med fler än fem skolor ska granskas. att störst effekt nås när tillsyn sker hos skolhuvudmannen. När enskilda skolor inspekteras ger det sällan effekt uppåt och utåt i huvudmannens organisation. På de enskilda skolorna leder inspektionerna till förbättringar, men inte i skolorganisationen som helhet. Tillsynen kommer att anpassas till hur situationen ser ut på plats, med huvudfokus på det systematiska arbetsmiljöarbetet. Därigenom kan myndigheten få skolorna att komma till rätta med problem som arbetsbelastning, hot och våld samt problem i den fysiska miljön såsom buller, dålig ventilation och städning.156 kommer inte utöva tillsyn av elevkränkningar och Skolinspektionen har tillsammans kommit överens om att Skolinspektionen ansvarar för tillsyn av kränkande behandling (inklusive hot och våld samt mobbning) mot elever från andra elever eller övriga arbetstagare på skolan. ansvarar för tillsyn av kränkande behandling Dessutom ansvarar för tillsyn av kränkningar mot elever som utförts av annan än skolans elever eller övriga arbetstagare, till exempel föräldrar eller elever från andra skolor. Överenskommelsen fråntar dock inte någon av myndigheterna möjligheten att utöva tillsyn i frågan.157 Vid behov kommer att informera om rättsläget och hänvisa till rätt myndighet.158 Det görs för att skolor och huvudmän ska slippa besökas av två myndigheter som har tillsyn över samma sak. 4.5Hur samverkar myndigheterna vid överlappningar av tillsynen? Tre myndigheter utövar tillsyn över kränkningar i skolan. Även om myndigheterna utgår från olika lagstiftning i sin tillsyn överlappar tillsynsansvaret till viss del. utgångspunkt är att samverkan mellan myndigheterna är viktigt för att slippa belasta huvudmän och skolor i onödan. 4.5.1Samverkan om att granska likabehandlingsplanerna och planen mot kränkande behandling behöver utvecklas I allmänna råd om diskriminering och kränkande behandling anges att för att få en tydlighet och ett heltäckande arbete kan planen mot 156Sjöberg (2013). 157Arbetsmiljöverket och Skolinspektionen (2013). 158Arbetsmiljöverket (2012). KRÄNKT ELLER DISKRIMINERAD I SKOLAN – ÄR DET NÅGON SKILLNAD? kränkande behandling och likabehandlingsplanen med fördel skrivas ihop i en och samma plan.159 Detta innebär i praktiken att två myndigheter i vissa fall har tillsyn över ett och samma dokument. Frågan om samverkan har diskuterats tidigare Frågan om Skolinspektionen och DO kan samverka om plangranskningen har diskuterats men utan att myndigheterna har kommit fram till någon överenskommelse. Under ledning av den tidigare diskrimineringsombudsmannen yttrade DO 2009 om utredningen om förslag till en ny skollag att DO saknar resurser att bedriva tillsyn i den form som Skolinspektionen gör.160 DO konstaterade då att Skolinspektionens tillsynsansvar ofta överlappar DOs ansvarsområde i fråga om att granska likabehandlingsplanen och framhöll vikten av att myndigheterna samverkar om tillsynen. DO anförde att myndigheten var positivt inställd till att låta Skolinspektionen beredas möjlighet att utöva tillsyn över diskrimineringsfrågorna. med den nuvarande diskrimineringsombudsmannen är myndigheten positivt inställd till samverkan mellan myndigheter i tillsynen, men inte till delad tillsyn. DO menar att om fler myndigheter har tillsyn över samma frågor riskerar det att leda till att det bildas olika praxis hos de olika myndigheterna vilket kan äventyra rättssäkerheten för utbildningsanordnarna.161 Enligt en intervju med en tjänsteman vid kan det rent teoretiskt vara möjligt för en annan myndighet att ha synpunkter på en skolas likabehandlingsplan. Det kan dock finnas problem med att flera myndigheter skulle ha tillsyn över samma lag. Enligt tjänstemän vid är det myndigheternas sak att samverka avseende tillsynen av planer. Enligt företrädare för har myndigheten för avsikt att försöka få till stånd ett samverkansavtal om granskningsverksamheten med Skolinspektionen när samverkansavtalet för utredning av individärenden är klart. Ett sådant samverkansavtal kommer dock inte att innebära delad tillsyn utan enbart en lämplig samverkan med tanke på att ansvarsområdena är angränsande.162 Skolinspektionen har skickat tips till DO När Skolinspektionen granskar planerna mot kränkande behandling har myndigheten tidigare skickat tips till DO när Skolinspektionen sett att verksamheterna brister i arbetet med diskrimineringsgrunderna.