prop · H103228d2 · 2014-05-12 00:00:00 — 3.De behöriga myndigheterna ska, med beaktande av deras storlek och interna organisation samt arten, omfattningen och komplexiteten hos ett instituts verksamhet, uppmuntra dem att bygga upp specifik intern kapacitet för riskbedömning och öka användningen av de interna modeller som används för beräk ning av kapitalbaskraven för specifik risk för skuldinstrument i handelslagret, tillsammans med interna modeller för beräkning av kapitalbaskraven för fallissemangs- och migrationsrisker när deras exponeringar för specifika risker är betydande i absoluta termer och de har ett stort antal betydande positioner i skuld instrument från olika emittenter. Denna artikel ska inte påverka uppfyllandet av kriterierna i del tre avdelning IV kapitel 5 avsnitten 1–5 i förordning (EU) nr 575/2013. 4.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn isyfte att ytterligare definiera vad som avses med när expone ringar mot specifik risk är betydande i absoluta termer i punkt 3första stycket samt tröskelvärdena för stort antal betydande motparter eller nettopositioner i skuldinstrument från olika emittenter. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Kommissionen ges befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10-14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Tillsynsmyndigheternas riktmärkning av interna metoder för beräkning av kapitalbaskraven 1.De behöriga myndigheterna ska se till att institut som till låts använda interna metoder för beräkning av riskvägda expo neringsbelopp eller kapitalbaskrav med undantag av operativ risk, rapporterar resultaten av beräkningen av sina interna me toder för sina exponeringar eller positioner som ingår i referens portföljerna. Instituten ska med lämpliga intervaller och minst en gång tillhandahålla de behöriga myndigheterna re sultaten av beräkningarna, tillsammans med en förklaring avse ende de metoder som de bygger på. 2.De behöriga myndigheterna ska se till att instituten till handahåller de behöriga myndigheterna och resultaten av de beräkningar som avses i punkt 1 i enlighet med den mall som har tagit fram i överensstämmelse med punkt 8. Om de behöriga myndigheterna väljer att utveckla specifika portföl jer ska de göra detta i samråd med och se till att instituten rapporterar resultaten av beräkningarna separat från resultaten av beräkningarna för EBA-portföljerna. 3.De behöriga myndigheterna ska på grundval av den infor mation som instituten tillhandahållit enligt punkt 1 övervaka de olika beräkningar av riskvägda exponeringsbelopp eller i före kommande fall kapitalbaskrav, med undantag av operativ risk, för exponeringar eller transaktioner i referensportföljen som gjorts i enlighet med dessa instituts interna metoder. De behö riga myndigheterna ska minst en gång göra en bedöm ning av dessa metoders kvalitet, med särskild hänsyn till följan de: a)De metoder som uppvisar betydande skillnader i kapitalbas kraven för samma exponering. b)De metoder där det finns särskilt stora eller små skillnader, och också om det föreligger betydande och systematiska underskattningar av kapitalbaskraven. ska ta fram en rapport för att bistå de behöriga myndig heterna vid bedömningen av de interna metodernas kvalitet på grundval av den information som avses i punkt 2. Europeiska unionens officiella tidning L 176/381 4.Om vissa institut avviker mycket från majoriteten eller om det råder minimal enhetlighet i metoderna som leder till stora variationer i resultaten, ska de behöriga myndigheterna under söka orsakerna till detta och vidta korrigerande åtgärder, om det klart kan fastställas att ett instituts metoder leder till en under skattning av kapitalbaskraven som inte kan tillskrivas skillnader iexponeringarnas eller positionernas underliggande risker. 5.De behöriga myndigheterna ska se till att deras beslut om lämpligheten av de korrigerande åtgärderna enligt punkt 4 re spekterar principen att sådana åtgärder måste upprätthålla må len i en intern metod och därför inte a)leder till en standardisering eller prioriterade metoder, b)skapar felaktiga incitament, eller c)ger upphov till flockbeteende. 6.EBA får utfärda riktlinjer och rekommendationer i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010 om den anser att sådana behövs på basis av de uppgifter och bedömningar som avses i punkterna 2 och 3 i den här artikeln för att för bättra tillsynsmetoderna eller institutens praxis när det gäller interna metoder. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn för att specificera a)förfaranden för utbyte av bedömningar i enlighet med punkt 3 mellan de behöriga myndigheterna och med , b)standarder för de behöriga myndigheternas bedömningar en ligt punkt 3. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för ge nomförande för att ange a)den mall, de definitioner och de it-lösningarna som ska till lämpas i unionen för den rapportering som avses i punkt 2, b)den referensportfölj eller de referensportföljer som avses i punkt 1. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för genomförande till kommissionen . Kommissionen ges befogenhet att anta de tekniska standarder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. Kommissionen ska och efter samråd med lägga fram en rapport för och rådet om hur riktmärkningen av de interna metoderna fungerar, inbegripet deras tillämpningsområde. Vid behov ska rapporten åtföljas av ett lagstiftningsförslag. De behöriga myndigheterna ska säkerställa att a)kreditgivningen är baserad på sunda och väldefinierade kri terier och att processen för att godkänna, ändra, förnya och återfinansiera krediter är klart fastställd, b)instituten har interna metoder som gör att de kan bedöma kreditrisken för exponeringar för enskilda gäldenärer, säker heter och värdepapperiseringspositioner såväl som kreditris ken på portföljnivå; De interna metoderna får framför allt inte uteslutande eller slentrianmässigt utgå från externa kre ditbetyg; I fall där kapitalbaskraven baserar sig på värdering som görs av ett externt kreditvärderingsinstitut eller baserar sig på det faktum att en exponering inte har värderats, ska detta inte innebära att instituten inte behöver beakta annan relevant information för att fastställa tilldelningen av internt kapital, c)den löpande förvaltningen och övervakningen av de olika kreditriskbärande portföljerna och exponeringarna för insti tutet, inklusive för identifiering och hantering av pro blemkrediter och genomförande av behövliga värderegle ringar och avsättningar, bedrivs genom effektiva system, d)kreditportföljerna har en lämplig diversifiering med hänsyn till kreditinstitutets målmarknader och övergripande kredit strategi. De behöriga myndigheterna ska se till att risken för att kredit institutets godkända kreditriskreducerande tekniker visar sig vara mindre effektiva än förväntat åtgärdas och kontrolleras genom bland annat skriftliga riktlinjer och förfaranden. L 176/382 Europeiska unionens officiella tidning De behöriga myndigheterna ska se till att koncentrationsrisker som uppstår till följd av exponering mot varje motpart, inklu sive centrala motparter, grupper av motparter med inbördes anknytning och motparter inom samma ekonomiska sektor, geografiska region eller samma verksamhet eller råvara samt till lämpning av metoder för kreditriskreducering, särskilt inklusive risker i samband med stora indirekta kreditexponeringar såsom en enda emittent av säkerheter, åtgärdas och kontrolleras, in klusive genom skriftliga riktlinjer och förfaranden. 1.De behöriga myndigheterna ska se till att risker som upp kommer till följd av värdepapperiseringstransaktioner där kredit instituten är investerare, originator eller medverkande institut, inbegripet anseenderisker som kan uppstå i förbindelse med komplexa strukturer och produkter, utvärderas och åtgärdas genom lämpliga strategier och förfaranden för att säkerställa att transaktionens ekonomiska innehåll avspeglas fullständigt i riskbedömningen och ledningens beslut. 2.De behöriga myndigheterna ska se till att likviditetsplaner för att åtgärda effekterna av både planerad och förtida amorte ring finns vid de kreditinstitut som genomför rullande vär depapperisering med bestämmelser om förtida amortering. 1.De behöriga myndigheterna ska se till att riktlinjer och processer införs för identifiering, mätning och hantering av alla väsentliga källor till och effekter av marknadsrisker. 2.När en kort position förfaller före en lång position ska de behöriga myndigheterna se till att instituten också vidtar åtgär der mot risken för likviditetsbrist. 3.Det interna kapitalet ska vara tillräckligt för betydande marknadsrisker som inte är föremål för ett kapitalbaskrav. Institut som vid beräkning av kapitalbaskraven för positionsrisk enligt del tre avdelning IV kapitel 2 i förordning (EU) nr 575/2013 har nettat sina positioner i en eller flera av de aktie slag som utgör en aktieindextermin mot en eller flera positioner i aktieindexterminen eller andra aktieindexprodukter, ska ha till räckligt internt kapital för att täcka basrisken för förluster or sakade av att terminernas eller andra produkters värde inte varierar på precis samma sätt som de ingående aktierna, och instituten ska också ha sådant tillräckligt internt kapital när de har motstående positioner i aktieindexterminer som inte är identiska med avseende på förfallotidpunkt eller sammansätt ning eller bådadera. När institut använder behandlingen enligt artikel 345 i förord ning (EU) nr 575/2013 ska de se till att de har tillräckligt internt kapital mot risken för förluster som finns mellan tid punkten för det ursprungliga åtagandet och följande arbetsdag. Ränterisk som följer av verksamhet utanför handelslagret De behöriga myndigheterna ska se till att instituten inför system för identifiering, värdering och hantering av risker från poten tiella ändringar av räntesatser som påverkar institutets verksam het utanför handelslagret. 1.De behöriga myndigheterna ska se till att instituten till lämpar riktlinjer och processer för att utvärdera och hantera exponeringen för operativa risker, även fråga om modellrisk och för att täcka extrema händelser med stor inverkan på in stitutets verksamhet. Instituten ska ange vad som utgör operativ risk vid tillämpningen av dessa riktlinjer och processer. 2.De behöriga myndigheterna ska se till att det finns bered skaps- och affärskontinuitetsplaner för att säkerställa ett kredit instituts förmåga att fortlöpande bedriva sin verksamhet och begränsa förlusterna vid en allvarlig störning i verksamheten. 1.De behöriga myndigheterna ska se till att det finns robusta strategier, riktlinjer, processer och system för identifiering, mät ning, hantering och övervakning av likviditetsrisker över lämp liga tidsspann, inklusive intradag, för att säkerställa att instituten håller likviditetsbuffertar på adekvat nivå. Dessa strategier, riktlinjer, processer och system ska anpassas efter olika affärs områden, valutor, filialer och juridiska personer och de ska omfatta adekvata mekanismer för allokering av likviditetskost nader, vinster och risker. 2.De strategier, riktlinjer, processer och system som avses i punkt 1 ska vara proportionella i förhållande till institutets komplexitet, riskprofil och verksamhet och den risktolerans som fastställts av ledningsorganet, och återspegla institutets be tydelse i varje medlemsstat där det bedriver verksamhet. Insti tuten ska underrätta samtliga berörda affärsområden om risk toleransen. 3.De behöriga myndigheterna ska, med beaktande av arten, omfattningen och komplexiteten hos deras verksamhet, se till att instituten har likviditetsriskprofiler som är förenliga med och inte går utöver vad som krävs för ett välfungerande och robust system. Europeiska unionens officiella tidning L 176/383 De behöriga myndigheterna ska övervaka utvecklingen när det gäller likviditetsriskprofiler, till exempel produktdesign och vo lymer, riskhantering, finansieringspolitik och finansieringskon centration. De behöriga myndigheterna ska vidta effektiva åtgärder om den utveckling som avses i andra stycket kan leda till instabilitet inom enskilda institut eller hela systemet. De behöriga myndigheterna ska informera om alla åtgärder som vidtagits i enlighet med tredje stycket. ska, när det är lämpligt, utfärda rekommendationer i en lighet med förordning (EU) nr 1093/2010. 4.De behöriga myndigheterna ska se till att instituten tar fram metoder för identifiering, mätning, hantering och övervak ning av finansieringspositioner. Dessa metoder ska omfatta nu varande och förväntade väsentliga kassaflöden i och från till gångar, skulder och poster utanför balansräkningen inklusive ansvarsförbindelser och den eventuella effekten på anseenderis ken. 5.De behöriga myndigheterna ska se till att instituten skiljer mellan tillgångar som är pantsatta och icke-pantsatta tillgångar som är ständigt tillgängliga, framför allt i krissituationer. De ska också se till att instituten tar hänsyn till den juridiska person där tillgångarna ligger, det land där tillgångarna enligt lag är regi strerade antingen i ett register eller på ett konto samt deras godtagbarhet, och de ska övervaka hur tillgångarna snabbt kan mobiliseras. 6.De behöriga myndigheterna ska se till att instituten också beaktar de befintliga juridiska, tillsynsmässiga och operativa be gränsningarna för potentiella överföringar av likviditet och ickepantsatta tillgångar mellan olika enheter, såväl inom som utom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. 7.De behöriga myndigheterna ska se till att instituten beak tar olika verktyg för likviditetsriskreducering, inbegripet system med gränsvärden och likviditetsbuffertar för att kunna motstå ett brett urval olika stresshändelser, och en tillräckligt diversi fierad finansieringsstruktur och tillgång till finansieringskällor. Dessa arrangemang ska granskas regelbundet. 8.De behöriga myndigheterna ska se till att instituten beak tar alternativa scenarier för likviditetspositioner och riskreduce ring och ser över de antaganden som ligger bakom beslut gäl lande finansieringspositionen åtminstone en gång . I dessa syften ska alternativa scenarier särskilt beakta poster utan för balansräkningen och andra ansvarsförbindelser, inklusive sådana som avser specialföretag för värdepapperisering eller an dra specialföretag som avses i förordning (EU) nr 575/2013, gentemot vilka institutet agerar som medverkande institut eller tillhandahåller ett väsentligt likviditetsstöd. 9.De behöriga myndigheterna ska se till att instituten beak tar den potentiella effekten av institutspecifika, marknadsomfat tande och kombinerade alternativa scenarier. Olika tidsperioder och olika grader av stressförhållanden ska beaktas. 10.De behöriga myndigheterna ska se till att instituten ju sterar sina strategier, interna riktlinjer och gränsvärden för lik viditetsrisker och utarbetar effektiva krisplaner med beaktande av resultatet av de alternativa scenarier som avses i punkt 8. 11.De behöriga myndigheterna ska se till att instituten har likviditetsåterställningsplaner med tillbörliga strategier och lämpliga genomförandeåtgärder som kan sättas in vid eventuella likviditetsbortfall, även för filialer som är etablerade i en annan medlemsstat. De behöriga myndigheterna ska se till att dessa planer testas av instituten åtminstone en gång , upp dateras på grundval av resultatet av de alternativa scenarier som avses i punkt 8 och rapporteras till och godkänns av den verk ställande ledningen så att motsvarande justeringar kan göras av interna riktlinjer och processer. Instituten ska vidta de nödvän diga operativa åtgärderna på förhand för att säkerställa att pla nerna för återhämning av likviditet kan genomföras . För kreditinstitut ska sådana operativa steg inbegripa innehav av säkerheter som är tillgängliga för centralbanksfinan siering. I detta ingår att vid behov hålla säkerheter i en annan medlemsstats valuta eller valutan i ett tredjeland som kredit institutet har exponering mot och, när det är operativt nödvän digt, inom en värdmedlemsstats territorium eller ett tredjelands territorium vars valuta institutet har exponering mot. Risk för alltför låg bruttosoliditet 1.De behöriga myndigheterna ska se till att instituten har riktlinjer och processer för identifiering, hantering och övervak ning av risken för alltför låg bruttosoliditet. Som mått för att bedöma om det föreligger en alltför låg bruttosoliditet ska bland annat användas den bruttosoliditet som fastställts i enlighet med artikel 429 i förordning (EU) nr 575/2013 och obalanser mel lan tillgångar och skulder. 2.De behöriga myndigheterna ska se till att instituten han terar risken för en alltför låg bruttosoliditet genom försiktighets tänkande där tillbörlig hänsyn tas till potentiella ökningar av risken för alltför låg bruttosoliditet orsakad av minskningar av institutets kapitalbas genom förväntade eller inträffade förluster, beroende på de tillämpliga redovisningsreglerna. För detta ska instituten kunna klara av en rad olika stresshändelser som rör risken för alltför låg bruttosoliditet. L 176/384 Europeiska unionens officiella tidning U n d e r a v s n i t t 3 S t y r n i n g mångfald och erfarenhet som finns i ledningsorganet och utarbeta en beskrivning av de uppgifter som den lediga pos ten innefattar och den kompetens som krävs samt bedöma den förväntade tidsinsatsen, Medlemsstaterna ska se till att ledningsorganet definierar, övervakar och är ansvarigt för genomförandet av de styrnings former som ska säkerställa en effektiv och ansvarsfull ledning av ett institut, i vilket ingår åtskillnad av arbetsuppgifter inom organisationen och förebyggande av intressekonflikter. Dessa styrningsformer ska vara förenliga med följande principer: a)Ledningsorganet måste ha det övergripande ansvaret för in stitutet och godkänna och övervaka genomförandet av insti tutets strategiska mål, riskstrategi och interna styrning. b)Ledningsorganet måste säkerställa integriteten hos systemen för redovisning och finansiell rapportering, inbegripet finan siella och operativa kontroller, efterlevnad av lagstiftningen och relevanta standarder. c)Ledningsorganet måste övervaka processerna för infor mationsgivning och kommunikation. d)Ledningsorganet måste ansvara för en effektiv övervakning av den verkställande ledningen. e)Ordföranden i ledningsorganet i sin tillsynsfunktion avseende ett institut, får inte vara verkställande direktör i samma institut, om inte detta har motiverats av institutet och godkänts av de behöriga myndigheterna. Medlemsstaterna ska se till att ledningsorganet övervakar och periodiskt utvärderar effektiviteten hos institutets styrnings system och vidtar lämpliga åtgärder för att ta itu med eventuella brister. Medlemsstaterna ska se till att institut som är betydande i fråga om storlek, intern organisation och verksamhetens art, omfattning och komplexitet inrättar en nomineringskommitté som består av ledamöter i ledningsorganet som inte innehar någon verkställande funktion vid det berörda institutet. a)hitta och för godkännande av ledningsorganet eller bolags stämman rekommendera kandidater för lediga platser i led ningsorganet, bedöma den samlade kompetens, kunskap, Därutöver ska nomineringskommittén besluta om målet för representation av det underrepresenterade könet i lednings organet och utarbeta en policy för hur antalet personer med det underrepresenterade könet i ledningsorganet kan ökas så att målet uppnås; Målet, policyn och dess genomförande ska offentliggöras i enlighet med artikel 435.2 c i förordning (EU) nr 575/2013, b)regelbundet och minst en gång utvärdera lednings organets storlek, sammansättning och prestation och ge led ningsorganet rekommendationer till ändringar, c)regelbundet och minst en gång utvärdera kunskaper, färdigheter och erfarenheter hos enskilda ledamöter i led ningsorganet och hos ledningsorganet som helhet, och rap portera detta till ledningsorganet, d)regelbundet granska ledningsorganets policy för val och ut nämning till den verkställande ledningen och lämna rekom mendationer till ledningsorganet. I sitt arbete ska nomineringskommittén i största möjliga ut sträckning och fortlöpande beakta behovet av att se till att led ningsorganets beslutsfattande inte domineras av en person eller en liten grupp personer på ett sätt som kan skada institutets övergripande intressen. ska ha rätt att använda alla slags resur ser som den bedömer vara lämpliga, inklusive extern rådgivning, och ska få lämplig finansiering för detta ändamål. När ledningsorganet enligt nationell rätt inte har behörighet att välja och utnämna sina ledamöter, ska denna punkt inte vara tillämplig. ska medlemsstaterna kräva att varje institut , för varje medlemsstat och tredje land där det är etablerat, och för räkenskapsåret offentliggör följande information på gruppnivå: a) Namn, verksamhetens art och geografiskt område. Europeiska unionens officiella tidning L 176/385 b)Omsättning. c)Antal anställda i heltidsekvivalenter. d)Resultat före skatt. e)Skatt på resultatet. f)Statliga subventioner. 2.Utan hinder av punkt 1 ska medlemsstaterna kräva att instituten offentliggör den information som avses i punkt 1 a, b och c. 3.Senast den 1 juli 2014 ska alla globala systemviktiga institut som godkänts inom unionen, som fastställts internatio nellt, överlämna den information som avses i punkt 1 d, e och f till kommissionen på konfidentiell basis. Kommissionen ska, efter samråd med , och , beroende på vad som är lämpligt, göra en allmän bedömning av potentiella ne gativa ekonomiska effekter av offentliggörandet av denna typ av information, inklusive påverkan på konkurrenskraften, investe ringar, kreditmöjligheter och det finansiella systemets stabilitet. Kommissionen ska överlämna sin rapport till Europaparlamen tet och rådet . Om kommissionens rapport påvisar större negativa effekter ska kommissionen överväga att lägga fram lämpliga lagstiftnings förlag om en ändring av kraven på offentliggörande enligt punkt 1 och får, i enlighet med artikel 145 h, besluta att ge uppskov med dessa krav. Kommissionen ska se över om det är nödvändigt att förlänga detta uppskov . 4.Den information som avses i punkt 1 ska granskas i enlighet med direktiv /43/EG och ska om möjligt offent liggöras som en bilaga till årsredovisningen eller i tillämpliga fall till de konsoliderade räkenskaperna för den berörda institutio nen. 5.I den mån framtida lagstiftningsakter i unionen om krav på offentliggörande som går utöver vad som anges i denna artikel, ska denna artikel inte längre vara tillämplig och ska i enlighet därmed utgå. 1.Ledamöter i ledningsorganet ska alltid ha ett tillräckligt gott anseende, tillräckliga kunskaper, färdigheter och erfarenhet för att kunna utföra sina plikter. Ledningsorganets övergripande sammansättning ska på ett adekvat sätt avspegla tillräckligt breda erfarenheter. Ledamöter i ledningsorganet ska i synnerhet uppfylla de krav som anges i punkterna 2-8. 2.Samtliga ledamöter i ledningsorganet ska avsätta tillräcklig tid för att kunna utföra sina uppdrag i institutet. 3.Det antal uppdrag i ledningsorgan som en ledamot får inneha ska vara avhängigt av omständigheterna i det enskilda fallet och arten, omfattningen och komplexiteten hos institutets verksamhet. Om personen inte respresenterar med lemsstaten, får ledamöterna i ett ledningsorgan vid ett institut som är betydande i fråga om storlek, intern organisation och verksamhetens art, omfattning och komplexitet, får ledamöterna idess ledningsorgan senast endast inneha en av följande kombinationer av uppdrag i led ningsorgan