prop · H2031d19 · 2014-10-23 00:00:00 — , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar de statliga ersättningar och bidrag som i huvudsak riktar sig till kultur-skap- are samt andra insatser som har direkt inverkan på kulturskapares villkor. Området behandlar särskilt och dess ersätt- ningar, stipendier och bidrag inom bild och form-, musik-, teater-, dans- och filmområdet. I avsnittet behandlas också nämndens internatio- nella konstnärsutbytesverksamhet och bevakning av konstnärernas sociala och ekono- miska villkor samt löpande bevakning av trygg- hetssystemens utformning i förhållande till konstnärlig verksamhet. Vidare omfattas bl.a. författarfonds verksamhet, med i första hand fördelning av biblioteksersättning till konstnärer inom ord- området, och fördelning av den individuella visningsersättningen till bildkonstnärer som den ekonomiska föreningen i (BUS) ansvarar för. Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom Kulturskaparnas villkor, utgiftsområde 17 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 2.4 anges målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat. Bedömningen av resultatet inom kulturskapar- nas villkor utgår från: –fördelade bidrag och ersättningar inom de olika konstområdena nationellt och inter- nationellt, –arbete med att bevaka och informera om konstnärernas sociala och ekonomiska vill- kor, Inom musiken är flest män aktiva av ansökningarna och av beviljade medel. Inom dansen kommer av ansökningarna från kvin- nor, som får av beviljat belopp. Inom både musik och dans gör en mindre justering av beviljat bidrag i förhållande till andelen ansökningar för att stödja det under- representerade könet. har fått i uppdrag att bedriva ett utvecklingsarbete för jämställdhetsintegrering i syfte att verksam- heten ska bidra till att nå de jämställdhetspoli- tiska målen. Genomförandet ska ske i enlighet med plan för jämställd- hetsintegrering (dnr Ku2013/1850). har undersökt myndig- hetens bidragsgivning 2001, 2006 och 2011 ur ett mångfaldsperspektiv men också fördelningen mellan män och kvinnor. Undersökningen visar bl.a. att andelen bevil- –insatser för att stärka konstnärernas arbets- jade ansökningar till personer med utländsk –fördelade stipendier och bidrag utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Bedömningen görs vidare utifrån resultat relate- rade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 3.4.1). behandlades 8 233 ansökningar, vilket är i nivå med då det största antalet ansökningar någonsin togs emot. Cirka 18 pro- cent av ansökningarna beviljades, vilket är unge- fär samma andel som året innan. beslutade om stipendier och bidrag till ett belopp om . Störst andel går till bild- och formom- rådet. Antalet ansökningar har ökat inom alla konstområden utom inom dansen och musiken. Könsfördelningen är fortsatt jämn när det gäller antalet ansökningar sett till alla konstområden. Kvinnors andel av antalet ansökningar är och av beviljade medel får kvinnor . skiljer det sig åt bakgrund har ökat . Andelen som har utländsk bakgrund bland ansökarna har alla tre åren varit . Skillnaderna mellan könen har minskat . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 7.2 stipendie- och bidragsärenden –2013 Tabell 7.3 – beslutade stipendier och bidrag 2011–2013 1 I övrigt ingår bl.a. statliga ålderspensionsavgifter, som varierar mellan åren på grund av förskottsinbetalningar, och medel till för lång- tidsstipendier till författare och översättare. Särskilt om internationellt utbyte antog 2013 en strategi för internationella arbete 2013−2015. Strategin betonar att ett internatio- nellt och interkulturellt perspektiv ska prägla all verksamhet inom nämnden. Intresset för internationellt kulturutbyte fort- sätter att öka och området stod för av myndighetens behandlade ansökningar . Inom dansområdet utgör ansökningar som berör in- ternationellt kulturutbyte av det totala antalet ansökningar. Intresset för utbyten med andra länder i är fortsatt stort, men har minskat något till förmån för andra världsdelar. Intresset har ökat generellt för utbyte med , och . Stipendier har beviljats 120 konstnärer inom alla konstområden för resor eller utbyten i de länder där Sida har upp- drag. Andelen kvinnliga sökande inom det inter- nationella området är , en minskning jämfört med året innan. Totalt omfattade den internationella verk- samheten . Största delen (ca ) går till Iaspis, det internationella programmet för bild och form. har också sär- skilda internationella program för dansområdet () och musikområdet (). genomförde en enkätundersökning med syfte att undersöka de långsiktiga effekterna av bidragen till inter- nationellt utbyte. svarade att utbytet påverkat det egna konstnärskapet. svarade att utbytet inneburit kontakter som lett vidare till nya uppdrag eller samarbeten. presenterade Konstnärsnämn- den rapport regel utan undantag – Enpro- centsregeln för konstnärlig gestaltning av den offentliga miljön. I arbetet deltog bl.a. och Kommuner och Lands- ting. Enprocentregeln är den ekonomiska prin- cipen som anger att en procent av den samlade kostnaden vid offentligt finansierad ny-, om- och tillbyggnad ska avsättas för konstnärlig ge- staltning. Rapporten visar att en majoritet av kommunerna tillämpar enprocentregeln och nästan alla landsting, men det finns frågetecken kring hur den ska tillämpas. Rapporten visar bl.a. att konstnärlig gestaltning av offentlig miljö är en tydligt definierad och ekonomiskt betydel- sefull arbetsmarknad för bild- och formkonstnä- rer. Enligt rapporten fick minst 300 konstnärer gestaltningsuppdrag och minst 50 konstnärer deltog i planerings- och byggprojektgrupper . Intresset för offentlig miljö, stora ombyggnadsbehov och kultursamverkansmo- dellen har också skapat ett nyväckt intresse för enprocentregeln. Rapporten utgör ett viktigt kunskapsunderlag för vidare diskussion kring hinder och möjligheter i implementeringen av regeln. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har också ar- rangerat en nordisk expertkonferens om konst- närspolitik inom ramen för ordförande- skap i . Myndigheten har därutöver arbetat vidare med att komplettera Konstnärsguiden, en webbportal med informa- tion till konstnärer om trygghetssystemen m.m. Den förra regeringen gav därefter i uppdrag att revidera avtalet för att bl.a. göra avtalet mer lättillämpat. inkom med förslag till reviderat avtal som skrevs under av alla berörda parter (dnr Ku2013/ 2363). Det nya avtalet trädde i kraft . Insatser för att stärka kulturskaparnas arbetsmarknad fördelades till teater-, dans- och musikallianserna i syfte att bl.a. öka frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, avlasta arbetslöshetskas- san, utveckla matchning och förmedling samt stimulera den konstnärliga utvecklingen. Allian- serna har ca 300 anställda. Centrumbildningarna, som samlar drygt 8 000 fria professionella kulturutövare i , arbe- tar med arbetsförmedling genom att förmedla uppdrag och med kompetensutveckling. De spelar en viktig roll för frilansande konstnärliga yrkesutövares arbetsmöjligheter. Statens kultur- råd har fördelat nästan till 13 centrumbildningar. Avtalet om medverkans- och utställningsersätt- ning, , trädde i kraft och reglerar vilka villkor och ersättningsni- våer som ska gälla då statliga institutioner ställer ut verk som ägs av konstnären. har tillsammans med par- terna genomfört en uppföljning av hur MU- avtalet tillämpats. Uppföljningen redovisades 2013 (dnr Ku2013/1327). Undersökningen vi- sade bl.a. att det finns områden i som kunde förbättras och förtydligas för att främja en ökad tillämpning. Utifrån enkätsvar kunde även konstateras att det fanns ett behov av fortsatta informationsinsatser om främst till statliga och fria arrangörer samt reg- ionala och lokala politiker och huvudmän. Undersökningen visade också att det finns be- hov av resursförstärkning på bred nivå för att arrangörer ska kunna tillämpa avtalet i högre grad. bedömdes i övrigt fungera väl för större delen av de svarande som tillämpade avtalet. Övriga ersättningar och bidrag till kulturskapare Inom det kulturpolitiska området finns ett flertal ersättningar som syftar till att ge kulturskapare betalt för redan utfört konstnärligt arbete, men också stödordningar som leder till möjligheter att fördjupa och utveckla sitt konstnärskap. Utöver de ersättningar som redovisas nedan fördelas också talboksersättningen till författare och översättare för nyttjandet av deras verk i form av talböcker. Ersättningen fördelas av Sve- riges och uppgick till . Fonogramersättningen fördelas av och som kompensation för att musikaliska verk på fonogram och i tryckt form lånas ut genom folk- och skolbibliotek. fördelades i fonogram- ersättning. ansvarar för att fördela biblioteksersättningen till upphovsmän till litte- rära verk – författare, översättare, tecknare och fotografer – för användning av deras verk genom de svenska folk- och skolbiblioteken. Grundbe- loppet per utlån fastställdes till och och den totala biblioteksersättningen uppgick till . har grundbeloppet fastställts till och . Den totala ersättningen uppgår till , vilket är en höjning med jämfört med . har 4 295 individuella ersättningar fördelats till ett belopp mellan och . Därutöver har 174 särskilda författarpenningar fördelats om per person. Författarfonden fördelar även bidrag till för- fattare, översättare, kulturjournalister och dra- matiker om ca . har mot bakgrund av proposi- tionen Läsa för livet (prop. 2013/14:3) beslutat att inriktningen för den framtida biblioteks- ersättningen ska vara att de litterära upphovs- männen ska ersättas för att deras verk lånas ut vid folk- och skolbibliotek och att biblioteks- ersättningen ska bidra till att förbättra förfat- tarnas ekonomiska villkor (bet. 2013/14:KrU4, rskr. 2013/14:117). Individuell visningsersättning (IV) fördelas av Bildkonst Upphovsrätt i (BUS) till bild- och formkonstnärer som ersättning för att verk som ägs av offentliga institutioner visas för all- mänheten. uppgick den totala er- sättningen till . ökade antalet mottagare till totalt 3 673 konstnärer, vilket innebär att 50 fler konstnärer beviljats stöd jämfört med . Av de som söker beviljades ersätt- ning, med ett belopp mellan och . Kvinnorna utgjorde av de sö- kande. Av de nya konstnärer som kommer in i systemet ökade kvinnliga sökanden tio gånger mer än manliga sökanden. När det gäller ersätt- ningsnivån är kvinnorna fler i de lägre ersätt- ningsnivåerna och männen dominerar i de grup- perna med höga ersättningar. Skillnaderna har till stor del att göra med ålder, eftersom lång yrkes- verksamhet ger fler möjligheter att sälja konst- verk till offentliga institutioner. Kvinnorna do- minerar bland de yngre ersättningsmottagarna och män i de äldre åldersspannen. verksamhet har fortsatt att utvecklas i positiv riktning genom ett målmedvetet arbete för att, utöver bidrags- fördelningen, även öka det utåtriktade arbetet och analysverksamheten. Myndighetens undersökningar visar bl.a. att bidrag och stipendier bidrar till konstnärlig ut- veckling och ökade möjligheter att försörja sig på sin konstnärliga verksamhet. har antalet ansökningar som rör internationellt utbyte ökat och området har prioriterats inom bidragsfördelningen. Gränserna för kulturskap- arnas arbetsmarknad suddas ut allt mer och den ökade internationaliseringen är ett sätt att vidga nätverk och möjliggöra nya uppdrag och sam- arbeten. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Övriga ersättningsordningar spelar också en viktig roll för möjligheterna att bedriva och ut- veckla konstnärlig verksamhet. är en viktig insats för att tillför- säkra konstnärsgrupperna skälig ersättning för att deras verk ställs ut vid statliga institutioner. Det reviderade avtal som trädde i kraft är mer lättillämpat för både utställare och konstnärer. Det är angeläget att andelen offent- liga och andra utställare som tillämpar MU-av- talets principer ökar. Regeringen bedömer att scenkonstallianserna bidrar till att uppfylla både kulturpolitiska- och arbetsmarknadspolitiska målsättningar och ökar den sociala och ekonomiska tryggheten hos frilansande scenkonstnärer. beslutade att inkomstgaran- tier för konstnärer successivt skulle avvecklas (prop. 2009/10:183, bet. 2009/10:KrU12, rskr. 2009/10:285). har därefter inkommit med förslag till ändring av regleringen kring inkomstgarantierna (dnr Ku2011/944). Eftersom inkomstgarantiordningen är under avveckling bedömer regeringen att det inte finns skäl att gå vidare med förslaget. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 18 823 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 824 tkr prisnivå. 4Motsvarar 18 826 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 5:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget minskas med till följd av att en tillfällig satsning på internationellt ut- byte för litterära upphovsmän löper ut. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade sats- ningar. , 2017 och 2018 uppgår minskningen till , respektive . Regeringen föreslår att an- visas under anslaget 5:1 . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , re- spektive . 7.5.25:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2För 2015 uppgår beräknad statlig ålderspensionsavgift till eftersom regleringsbeloppet (- ) överstiger den preliminära statliga ålderspensionsavgiften . 3Motsvarar 344 734 tkr prisnivå. 4Motsvarar 344 754 tkr prisnivå. 5Motsvarar 344 782 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och ersättningar till konstnärer och upphovsmän inom bild-, form-, musik-, teater-, dans-, ord- och filmområdet. Anslaget får även användas för utgifter för administration och genomförande av verksamheten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför be- hov av framtida anslag på högst 2016–2025. Skälen för regeringens förslag: inom anslaget fördelar bidrag och stipen- dier som sträcker sig upp till . Regeringen bör därför bemyndigas att för ansla- get 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2025. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 7.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 7.8 Härledning av anslagsnivån 2015–2018, för 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2013/14:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2014. Övriga föränd- ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2018 är preliminär. Anslaget minskas med ca till följd av att en tidsbegränsad satsning på inter- nationellt kulturutbyte på musikområdet löper ut. Anslaget minskas med för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. , 2017 och 2018 uppgår minskningen till , respektive . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer . , 2017 och 2018 beräknas anslaget till , respektive . 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten och bidrag till regional arkivverksamhet. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom Arkiv, utgiftsområde 17 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I avsnitt 2.4 anges målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat. har även antagit mål för den statliga arkivverksamheten som kommer till uttryck i arkivlagen (1990:782) (prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307). Målen syftar bl.a. till –att öka möjligheterna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial, –att tydliggöra och förstärka arkivens bety- delse som källa till information och kun- skap om samhället och dess utveckling, –metod- och kunskapsutveckling inom arkivområdet. Bedömningen av resultatet för arkiv utgår från: –centrala uppgifter vad gäller att ha ett särskilt ansvar för den statliga arkiv- verksamheten och för arkivvården i landet, –informationshantering och tillsynsverksam- het, t.ex. inspektioner, rådgivning, utbild- ning och utarbetande av föreskrifter, –bevarande och tillgängliggörande av arkiv, t.ex. arkivleveranser, forskarbesök, fram- tagna volymer och besvarade förfrågningar, –digitalisering och e-förvaltning. Bedömningen görs vidare utifrån resultat relate- rade till relevanta bedömningsgrunder gemen- samma för kulturområdet (se avsnitt 3.4.1). införde en ny organi- sation. Syftet har varit att skapa en enhetlig struktur med arbetsformer som gäller för hela den numera sammanslagna myndigheten och som bidrar till att uppfylla verksamhetens mål. arbetar aktivt med att integrera ett jämställdhets-, mångfalds- och barnperspektiv i verksamheten. strategi för barn- och ungdoms- verksamhet 2012–2014 syftar till att öka arkivens tillgänglighet för barn och unga, såväl analogt som digitalt. Över hela landet tar myndighetens avdelningar emot besökande skolklasser och samverkar med och lärarutbild- ningar. Inom arbetet med Svenskt biografiskt lexikon är jämställdhets- och mångfaldsperspek- tiv, t.ex. i urvalet av artiklar, ständigt aktuella. God arkivhantering och tillsyn Myndigheten har i sin nya organisation etablerat en tillsynsavdelning med inriktning på att införa ett samordnat tillsynsarbete. har ett arbete inletts med att ta fram metoder för en breddad och effektiviserad tillsyn och med att identifiera dels interna mätbara indikatorer som ska vara ett stöd för uppföljningen av verksam- heten, dels externa indikatorer för bedömningen av förvaltningens arkivhantering. Inom rådgiv- ningsverksamheten har myndigheten utvecklat arbetet med att ta fram föreskrifter och vägled- ningar samt med att förmedla kunskaper om informationshantering till både statliga myndig- heter och det kommunala området. För att sprida kunskap om myndighetens regelverk har ett flertal kurser och informationstillfällen hål- lits. Tabell 8.2 Prestationer inom God arkivhantering och tillsyn 2011–2013 Antal inspektioner (tillsyn) Antal besök med rådgivning Antal kurser (statliga, kommunala, enskilda m.fl.) –2013 har antalet inspektioner hos statliga myndigheter ökat me- dan den uppsökande rådgivningen minskat. Arbetet har inriktats mer på generella föreskrif- ter och allmänna råd. Samverkan med andra myndigheter och orga- nisationer har utvecklats, t.ex. inom E-delega- tionen, med fokus på metodstöd för utveckling och genom samrådsgruppen för kommunala arkivfrågor gällande bl.a. gallring. Myndighetens främjande arbete med arkiv- hantering har utvecklats och effektiviserats, bl.a. har hanteringen av enskilda arkiv inom myndig- heten kartlagts, en förvärvspolicy för enskilda arkiv tagits fram och utformandet av enhetliga rutiner för mottagande av enskilda arkiv inletts. Inom kultursamverkansmodellen för fördelning av bidrag till regional kulturverksamhet har myndigheten ingått i det samverkansråd för kultursamverkansmodellen som är knutet till . Ta emot, bevara och vårda har infört en enhetlig leveranspro- cess i hela organisationen, vilket lett till utveck- lade rutiner både när det gäller e-arkiv och övriga handlingar. Vidare har ett leveransråd inrättats för ökad samordning och stöd. Bestånden hos myndigheten av såväl statligt som enskilt arkivmaterial har ökat fortlöpande som en följd av inkommande leveranser. –2013 har det statliga materialet utgjort av mängden pappers- material och det enskilda materialet . Arkivbestånden är av mycket skiftande omfattning och beskaffenhet och t.ex. mängden kartor och ritningar som levereras växlar betyd- ligt. En långsiktig omfördelning från analoga till digitala handlingar kan förutses, men antalet leveranser av elektroniskt material är ännu ganska litet. Tabell 8.3 Prestationer inom Ta emot, bevara och vårda 2011–2013 (statligt material) Antal mottagna kartor och Inom området långsiktigt digitalt bevarande samarbetar myndigheten med siktigt digitalt bevarande vid tekniska uni- versitet och det digitala bevarandet har utveck- lats genom plattformen RADAR (lösning för E-arkiv). 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Insatserna –2013 visar bl.a. att digitaliseringen ökat med mätt i antalet exponeringar. I samarbete med FamilySearch har t.ex. bouppteckningar från tiden digitaliserats från mikrofilm och publicerats på webbplats. Tabell 8.4 Prestationer inom Tillhandahålla och tillgängliggöra Digitalisering, antal expo- Andra tydliga tendenser är att antalet forskarbesök och antalet framtagna volymer minskar. En förklaring kan vara att många forskare nu ägnar sina besök åt att foto- grafera materialet i stället för att studera det på plats på arkivinstitutionen. Ambitionen är att vidareutveckla lokalerna till stimulerande mötes- och arbetsplatser för forskare och att ge mer plats åt besöksgrupper och utställningar. På nya webbplats finns en sök- tjänst som sammanför Nationella arkivdatabasen () och Svensk arkivinformations (SVAR:s) digitala forskarsal med andra databaser. Avsikten är också att öka mängden information i NAD från andra arkivinstitutioner än , och målet är även att ansluta samtliga medverkande arkivinstitutioner i NAD till Archives Portal Europe. för digitalisering, di- gitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande – Digisam – har fokuserat på arbetet med bl.a. myndighets- och institutionsvisa pla- ner för digitalisering, infrastruktur, digitalt beva- rande och fördjupad samverkan på nationell, nordisk och europeisk nivå. Arbetet har skett i nära samverkan med de statliga kulturarvsmyn- digheterna och -institutionerna. Digisam har lett en arbetsgrupp som tagit fram ett underlag som stöd för och koordination av myndigheternas och institutionernas arbete med att utarbeta planer för den egna organisa- tionen. Ett nätverk med representanter för myn- digheter och institutioner har bildats som stöd 2014/15:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Inom ramen för det svenska ordfö- randeskapet i arrange- rade Digisam en konferens på temat öppna länkade data, där samarbete mellan de nordiska länderna i frågor rörande digitali- sering av kulturarvet initierades. samverkan, nationellt och interna- tionellt, är en del i myndighetens dagliga verk- samhet. Nationellt har samverkan och erfarenhetsutbyte med hela den statliga sektorn, särskilt i samband med tillsyn, rådgiv- ning, inkommande arkivleveranser och heral- diska frågor. samarbetar med Svenska Migrationscentret i syfte att för- enkla forskningen kring svensk migration. Sam- arbetet, vilket har utvidgats till att även omfatta Arbetsförmedlingen, förmedlar arbetskraft till registreringen av uppgifter i arkiven vilket bidrar till att kunskap sprids om svensk migrations- historia och till att bryta utanförskap och främja integration. Samverkan med kommunerna sker t.ex. genom rådgivning, men även när det gäller heraldiska frågor och i samband med Arkivens dag. avdelningar samverkar också med bibliotek, museer och släktforskar- och hembygdsrörelserna samt svarar på frågor från allmänheten gällande arkivmaterialet.