prop · H103140 · 2014-06-26 00:00:00 — Den politiska ledningen har även kvartalsvisa avstämningsmöten med styrelseordföran- den och ledningen i de större bolagen med statligt ägande och halvårsvisa möten med ett antal av de något mindre bolagen, så kallade ägarmöten, i syfte att följa upp bolagens verksamhet samt prestation i förhållande till ekonomiska mål, uppdragsmål och hållbarhetsarbete. Statens ägarstyrningsdokument ägarpolicyn (Statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande) anger ramverket för bolagsförvaltningen samt klargör förhållandet mellan ägare, styrelse och bolagsledning. I ägarpolicyn redogör regeringen för sitt förvaltningsmandat och sin inställning i viktiga princip- frågor kring ägarstyrning och bolagsförvaltning. Associations- rättsligt styrs bolagen med statligt ägande på samma sätt som privatägda aktiebolag, med aktiebolagslagen som övergripande ramverk och med bolagsstämman som bolagets högsta beslu- tande organ. Bolagsgrupperna hanterar samtliga löpande ägarfrågor som rör de förvaltade bolagen. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE Ägarpolicyn tillämpas i sin helhet i de av staten majoritets- ägda bolagen. I de bolag där staten är delägare verkar förvalt- ningsorganisationen i dialog med övriga ägare för att statens ägarpolicy ska tillämpas. aärs- jurister ansvarar för att bolagsförvaltningen följer ägarpolicyn. Vidare har de en central uppgift som bolagsgruppernas intern- rådgivare inom aärsjuridik i olika projekt (läs ägarpolicyn i sin helhet på s. 124). Nomineringar av styrelserna är en betydelsefull del i ägarstyr- ningen av de statligt ägda bolagen. för- valtningsorganisation har rekryteringsspecialister som i bolags- grupperna ansvarar för processen att utvärdera de bentliga styrelserna, göra behovsanalyser med utgångspunkt i bolagens verksamhet och utmaningar samt ansvara för rekryterings- processen kring ordförande och ledamöter (läs vidare om styrelsenomineringar på s. 16). Rollen som bolagsförvaltare innebär det projektledande för- valtningsansvaret för ett antal bolag där förvaltaren normalt även är en av bolagets styrelseledamöter. Bolagsförvaltarnas styrelsearbete tillför styrelserna viktig kompetens, samt bidrar till att bolagsgrupperna har kunskaper om bolagen. Även i de börsnoterade innehaven utgår bolagsförvaltningen från bolags- grupper. Staten har i dessa bolag representation i valbered- ningen, men inte i styrelsen. Kravet på transparens i bolagen med statligt ägande syftar till att bibehålla förtroende för bolagen hos allmänheten och i näringslivet. Bolag med statligt ägande är ålagda samma externa nansiella rapporteringskrav som börsbolag (läs Riktlinjer för extern rapportering i sin helhet på s. 128). Förtroendeskapande kommunikation utgör en viktig fråga i bolagsgruppernas arbete, och stöds av särskild kommunikationsexpertis. Denna verksam- hetsberättelse utgör en sammanfattande redogörelse för förvalt- ningen av bolag med statligt ägande. I den årliga skrivelsen till redogör regeringen för det gångna årets förvaltning av RAMVERKET FÖR BOLAG MED STATLIGT ÄGANDE Bolag med statligt ägande ESS (European Spallation Jämförelsen med myndighet syftar till att visa den stora associationsrättsliga skillnaden mellan bolag och myndighet. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE bolagen med statligt ägande. Vidare publiceras två delårsrappor- ter om den nansiella utvecklingen i bolagen med statligt ägande. Uppföljning av olika mål utgör en allt mer central del i dialogen mellan bolagen och staten som ägare. Mål gör att bolagens utveckling kan mätas, och i de fall målen inte nås kan ägaren begära en plan från bolagen så att åtgärder vidtas. Målen kan vara strikt företagsekonomiska eller ta sin utgångspunkt i särskilt beslutade samhällsuppdrag, men de kan också utgöra långsiktiga och strategiska hållbarhetsmål. –Ekonomiska mål beslutas efter dialog mellan ägare och bolag, snarare än som ensidigt formulerade krav, i syfte att förbättra målens kvalitet och realism. Det övergripande syftet med målen är att värdeutvecklingen i bolagen med statligt ägande ska bli den bästa möjliga och att verksamheten bedrivs på ett eektivt sätt. Fastställandet och utvärderingen av ekonomiska mål utgör en viktig del av bolagsgruppens arbete. Arbetet sker enligt en fastställd process och bygger på en analys av bolagets utma- ningar, marknad och verksamhet, ledd av bolagsanalytikern. –2015 görs en genomlysning av de ekonomiska målen i samtliga de bolag som förvaltas av . I syfte att uppmuntra utbyte av erfarenheter mellan bolagen med statligt ägande inom exempelvis ekonomiska mål och rap- portering har initierat ett nätverk för nanschefer. träades detta nätverk två gånger (läs vidare om arbetet med ekonomiska mål på s. 24). –Ett hållbart företagande är en förutsättning för bolagens långsiktiga fortlevnad. Hållbarhetsmålen, vilka fastställs av sty- relserna i bolagen, ska vara ett fåtal strategiska och uppföljnings- bara mål, och de kommer att utvärderas av ägaren . I syfte att öka transparensen är bolag med statligt ägande ålagda att rapportera sitt arbete enligt Global Report Initiative, GRI. I bolagsgrupperna samarbetar specialister inom området hållbart företagande med resten av bolagsgruppens medlemmar kring exempelvis uppföljningen av bolagens håll- barhetsmål. inleddes ett projekt där Finansdeparte- mentets utvärderingsprocess kring bolagens hållbarhetsmål utvecklas och integreras med granskningen av ekonomiska mål i BEMYNDIGANDEN ATT FÖRÄNDRA DET STATLIGA ÄGANDET syfte att stärka den samlade utvärderingen av bolagen (läs vidare om arbetet med hållbart företagande på s. 30). – Vissa av de statligt ägda bolagen har av särskilt beslutade samhällsuppdrag, som är formulerade i bolagsord- ningen och som kan vara utvecklade i en ägaranvisning. har en kartläggning av samhällsuppdragen skett i den stat- liga bolagsportföljen. I syfte att utvärdera hur väl bolagen utför de samhällsuppdrag som de är ålagda, håller en process på att utarbetas för att fastställa och följa upp uppdragsmål kopplade till samhällsuppdragen. För verksamheter inom ramen för ett särskilt beslutat samhällsuppdrag som delnansieras genom anslag på statens budget har det redan tidigare fastställts särskilda mål (läs vidare om arbetet med uppdragsmål på s. 37). Kostnaden för förvaltningen av bolag med statligt ägande inom uppgick till 56,2 (62,7) vilket motsvarar av förvaltat kapital. Av detta avsåg 20,2 (29,8) externt köpta tjänster såsom arvoden för nansiell, ekonomisk och juridisk rådgivning samt framställandet av verksamhetsberättelsen och Regerings- kansliets delårsrapporter för bolag med statligt ägande. Kostna- derna för förvaltningsorganisation utgörs huvudsakligen av lönekostnader men också av andra löpande kostnader såsom resor och kontorsmaterial. Kostnader för bolagsförvaltningen inom andra departement inräknas inte, då de främst består av lönekostnader som även hänförs till övriga arbetsuppgifter inom respektive departement. sålde regeringen statens återstående innehav i och samtliga aktier i . De sam- manlagda försäljningsintäkterna uppgick till totalt . Regeringen har bemyndi- gande att minska eller avveckla ägandet i , , , (tidigare Parts), SAS samt SEK (). förändra ägandet till, % 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10, rskr. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr.2012/13:287 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302, 2002/03:142, bet. 2002/03:NU14, rskr. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE arbete med att utveckla och förvalta bedrivs utifrån en bolags- grupp bestående av bolagsförvaltare, analytiker, jurist, rekryterare och hållbarhetsexpert. Det är bolagsförvaltare , tillika styrelseledamot i , som projektleder arbetet i bolagsgruppen. I bolagsgruppen sker analysen av verksamhet, mark- nad och konkurrenter. Utifrån den informationen kan vi därefter ta ställning till hur vi säkerställer värdeskapandet i statens innehav genom en aktiv förvaltning. Vi resonerar kring olika ägarfrågor såsom den framåtblickande strategin och den snabbt förändrade markna- den, styrelseförändringar, utdelningsnivåer och måluppfyllelser, så att dessa frågor ställs i relation till bolagets utmaningar, säger . Arbetsmöten planeras utifrån styrelsemöten, resultat- rapporter, bolagsstämma och de regelbundna avstämningsmöten med bolagets styrelseordförande och ledning, så kallade ägarmöten, som har. Vid behov samlas gruppen med kort varsel. Alla i gruppen deltar inte varje gång, även om vi samlar alla för en generell uppdatering om bolaget samt gärna även studiebesök. Arbetet inför exempelvis styrelsemöten sker med bolagsförvaltaren och bolagsanalytikern, medan förberedelser kring styrelserekrytering leds av rekryteraren. Vid behov kan vi även skala upp bolagsgruppen och kortsiktigt låna in resurser såsom en extra analytiker eller kompetens inom kommunikation, säger . Utöver andra nödvändiga avstämningar så har Finansdepartemen- tets politiska ledning två gånger ägarmöte med styrelseordförande samt VD. Dessa möten, som fått allt större fokus kring uppföljningen av ägarens olika mål för bolaget, förbereds av bolagsgruppen. Ägarmötena inleds alltid med hållbarhetsfrågorna, och utöver uppföljningen av hållbarhetsmålen så bygger diskussio- nen även på den analys som bolagsgruppens hållbarhetsansvariga gjort av risker och möjligheter på hållbarhetsområdet. Bolagsgruppsarbetet i har fått en tydligare struktur, där vi lånar erfarenheter mellan grupperna. Gruppen gör att vi har en upparbetad kunskap om , vilket i sin tur förbättrar vår beredskap för ägarfrågor. Som styrelseledamot har förvaltaren även nytta av gruppens egna marknadsanalyser vilka i det löpande styrelsearbetet kan utmana bolagets egna analys och slutsatser, säger . bolagsgrupp, bestående av , bolagsförvaltare, , styrelserekryterare, , bolagsjurist, , bolagsanalytiker och , hållbart företagande. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE Styrelsen har det övergripande ansvaret för ett aktiebolags skötsel. Nomineringar av styrelserna är därför en betydelsefull del i ägarstyrningen av bolagen med statligt ägande. För att säkerställa att bolags- styrelsen besitter den kompetens som behövs har förvaltningsorganisationen en strukturerad process för styrelsenomineringar. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisa- tion och förvaltningen av dess angelägenheter. Det innebär bland annat att styrelsen fastställer bolagets övergripande strategi, fattar viktigare strategiska beslut samt utser VD och utfärdar instruktion för dennes förvaltning av bolaget. Dessa betydande befogenheter ställer höga krav på en väl fungerande styrelse, anpassad för ett bolags specika verksamhet och utmaningar samt statens ägarambitioner. Varje styrelsenominering utgår från kompetensbehovet i den enskilda styrelsen. Sammansättningen ska vara sådan att den säkerställer att styrelsen kan förvalta bolagets angelägenheter med integritet och eektivitet samt att styrelsen inom sig har branschkunskap och annan för bolaget relevant kompetens. En styrelseledamot i ett bolag med statligt ägande ska utöver relevant kompetens också ha stark integritet och förmåga att se till bolagets bästa. Hållbarhet och etik är viktiga frågor för staten som ägare och det krävs att styrelsen har förmågan att arbeta strategiskt inom området hållbart företagande. En eektiv styrelse får inte vara för stor, antalet ledamöter bör normalt vara sex–åtta personer. Regeringens avsikt är att endast ha ordinarie ledamöter och inga suppleanter. Styrelsens sammansättning ska vara sådan att mångsidighet och bredd uppnås. Mångsidigheten och bredden kan avse ålder, etnicitet och kön, men även branscherfarenheter, akademisk bakgrund och yrke. Att ta in en ny styrelseledamot med annan bakgrund än övriga ledamöter ska syfta till att den samlade kompetensen i styrelserummet får en relevant bredd och att dynamiken i styrelsen förbättras. Det får dock inte ske på bekostnad av att styrelsen blir för stor. För att uppnå balans avseende könsfördelning är målsättningen för de statligt ägda bolagen att andelen av vardera kön ska vara . har rekryterings- specialister som uteslutande arbetar med rekryteringar och koordinerar nomineringar av styrelseledamöter till de statligt ägda bolagen. Urvalet av ledamöter sker utifrån en bred rekryte- ringsbas i syfte att ta tillvara på kompetensen hos såväl kvinnor som män, liksom hos personer med olika bakgrund och erfaren- heter. Genom ett enhetligt och strukturerat arbetssätt säker- ställs kvaliteten i hela nomineringsarbetet. Styrelsenomineringsprocessen inleds med att en arbetsgrupp, med representanter från bolagsgruppen, analyserar det aktuella kompetensbehovet utifrån bolagets verksamhet, dess aktuella situation och kommande utmaningar, bolagets nuvarande styrel- sesammansättning samt genomförda styrelseutvärderingar. Eventuella rekryteringsbehov fastställs, kravproler tas fram och rekryteringsarbetet startar. Förslag på nominering av styrelsele- damöter fastställs genom ett beslut av bolagsansvarigt statsråd. Bolagsstämman beslutar slutligen om valet av styrelse. Styrelsens arbete och ansvar Styrelsen ansvarar enligt aktiebolagslagen för bolagets orga- nisation och förvaltningen av dess angelägenheter, vilket bland annat innebär att styrelsen fastställer bolagets över- gripande strategi samt fattar viktigare strategiska beslut. Vidare utser styrelsen VD och utfärdar instruktion för den- nes förvaltning av bolaget. Styrelsen beslutar om vem som företräder bolaget (rmateckning) och kallar aktieägarna till bolagsstämma. Styrelsen fastställer huvudinriktningen för styrel- sens arbete för det kommande verksamhetsåret. Arbetsord- ningen reglerar bland annat antalet styrelsemöten, vilka ärenden som ska behandlas på möten, arbetsfördelningen inom styrelsen, styrelseordförandens särskilda åligganden samt hur eventuella utskotts arbete ska bedrivas. Styrelsen ska även pröva VD:s rapporteringsinstruktion. Styrelsen ansvarar bland annat för att skatter och avgifter betalas in och att årsredovisningar upprättas och lämnas in till . Styrelsens ansvar är omfattande och leda- möterna kan bli skadeståndsansvariga både mot bolaget och tredje man och även i vissa fall bli personligt ansvariga för bolagets skulder. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE bestod varje styrelse i den statliga bolagsportföljen av i genomsnitt 6,9 styrelseledamöter vilket är oförändrad stor- lek jämfört med föregående år. Styrelsernas storlek varierar från tre till nio ledamöter. I bolag med statligt ägande nns samman- lagt cirka 350 styrelseledamöter, väljs ungefär 50–70 nya styrelseledamöter. I de börsnoterade bolagen , där staten till- hör de största ägarna, har en representant från Finansdeparte- mentets bolagsförvaltning ingått i valberedningarna. STYRELSEORDFÖRANDE – EN SÄRSKILD ROLL Styrelseledamöter uppbär ersättning för den arbetsinsats och det ansvar som styrelseuppdraget innebär. Styrelsens arvoden bestäms av bolagsstämman. Till tjänstemän inom som är styrelseledamöter i bolag med statligt ägande utgår som regel inget styrelse- eller utskottsarvode från bolaget. Det ska undvikas att styrelseledamot eller styrelsesuppleant anlitas som konsult i bolaget, och därmed erhåller konsultarvode utöver styrelsearvodet. FLER KVINNOR I STYRELSERNA ÄN PÅ BÖRSEN Styrelsens ordförande har en särställning i styrelsen. Ordföran- den ansvarar för att styrelsens arbete är väl organiserat och bedrivs eektivt, men har även andra uppgifter såsom ansvaret att samordna styrelsens syn med ägarens när bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden. Mellan styrelsemötena håller ord- föranden kontakten med VD, och det är ordföranden som ansvarar för den löpande dialogen med ägaren. Styrelsens arbete utvärderas , och det är styrelseordföran- dens uppgift att se till att utvärderingen genomförs. I de statligt hel- och delägda bolagen informerar ordförande ansvarigt departement om utvärderingens resultat. I de noterade bolagen informeras valberedningen. Därtill gör löpande en egen utvärdering av styrelser i bolag med statligt ägande, som en del av bolagsstyr- ningen och styrelsenomineringsprocessen. Ägaren väljer revisorer vars uppdrag är att oberoende granska styrelsens och VD:s förvaltning samt bolagets årsredo- visning och bokföring. Av de stämmovalda styrelseledamöterna var per i genomsnitt andelen kvinnor och andelen män i de statligt ägda bolagen. I de statligt helägda bolagen var andelen kvinnor , att jämföra med 26 2) procent kvinnor i de börsnoterade bolagen. I 35 av totalt 50 bolag med statligt ägande uppnåddes målsättningen om balans avseende könsfördelning, det vill säga att andelen av vardera könet var . I 15 bolag (19 föregående år) uppnåddes inte målsättningen, i 12 av dessa bolag var det övervikt av män, det vill säga män och kvin- nor. I tre av dessa bolag var det övervikt av kvinnor. Se diagram Antal styrelser med balanserad könsfördelning nedan. Andelen kvinnor som styrelseordförande i den statliga bolags- portföljen (hel- och delägda bolag) har ökat från 2014, att jämföra bland börs- bolagen. I de av staten helägda bolagen är andelen kvinnliga styrelseordförande . 2) Enligt SIS Ägarservice. ANTAL STYRELSER MED BALANSERAD KÖNSFÖRDELNING K = Kvinnor % M = Män % (nomineringsbeslut, förordnande, instruktion, fullmakt) 0–19 K 20–39 K 40–60 K 61–80 K 81–100 K 81–100 M 61–80 M 40–60 M 20–39 M 0–19 M Diagrammet visar antal företag och könsfördelningen i styrelserna. I 35 av 50 företag är könsfördelningen 40–kvinnor respektive män. 3) Baserat på antal styrelseuppdrag tillsatta av bolagsstämman. 1) Beslut av statsråd bemyndigat av regeringen. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE KÖNSFÖRDELNING HEL- OCH DELÄGDA BOLAG – ORDFÖRANDE Staplarna visar könsfördelningen i procent för ordförande i de hel- och delägda bolagen. Kurvan visar motsvarande utveckling i börsbolagen. KÖNSFÖRDELNING HEL- OCH DELÄGDA BOLAG – ORDFÖRANDE OCH LEDAMÖTER Staplarna visar könsfördelningen i procent för samtliga ledamöter i de hel- och delägda bolagen. Kurvan visar motsvarande utveckling i börsbolagen. KÖNSFÖRDELNING HELÄGDA BOLAG – ORDFÖRANDE Staplarna visar könsfördelningen i procent för ordförande i de helägda bolagen. Kurvan visar motsvarande utveckling i börsbolagen. – ORDFÖRANDEN OCH LEDAMÖTER Staplarna visar könsfördelningen i procent för samtliga ledamöter i de helägda bolagen. Kurvan visar motsvarande utveckling i börsbolagen. KÖNSFÖRDELNING – VD ) Kvinnor (K), Män (M) I sex av bolagen fanns 2013 ingen ledningsgrupp utöver VD. 1)fanns 52 bolag. Utvärderingen omfattar ej Alandabanan Infrastructure, Dom Shvetsii och Ersättningsmark. 2)Ledningsgruppen exklusive VD. KÖNSFÖRDELNING – LEDAMÖTER UTSEDDA AV BOLAGSSTÄMMAN Kvinnor (K), Män (M) Hel- och delägda bolag Summa ordförande och ledamöter Summa ordförande och ledamöter Regeringen eftersträvar balans avseende könsfördelning i styrelserna i de statligt ägda företagen. Per var andelen kvinnor och andelen män i den statliga bolagsportföljen. I de statliga helägda bolagen var andelen kvinnor och andelen män . Andelen styrelseordförande som var kvinnor uppgick i de statligt helägda bolagen till . Redovisningen ovan omfattar samtliga bolag med statligt ägande. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2013 SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE väljs cirka 50–70 nya styrelseledamöter in i styrelserna i bolagen med statligt ägande. är en av två ansvariga för styrelserekryteringar inom förvaltnings- organisation. Han var tidigare rekryteringskonsult vid Executive Search och Heidrick & Struggles. Vi intervjuar era hundra personer , både för direkta uppdrag och personer som kan vara bra att ha kontakt med . har jag dessutom träffat ett femtiotal perso- ner med en tydlig hållbarhetsprol. Alla styrelsetillsättningar sker dock enligt en fastställd process. utvärderas styrelsen och rekrytera- ren har en diskussion med styrelseordförande, bolagsförval- taren och styrelseledamöter. funderar vi inom bolagsgruppen på bolagets operativa och strategiska utma- ningar och vilka styrelseförändringar som bolaget är i behov av. Om bolaget står inför en internationell expansion ska styrelsen sannolikt ha sådan erfarenhet, ett bolag som går dåligt kanske kräver en ordförande med erfarenhet från en turn-around, medan en nybolagiserad och konkurrensut- satt verksamhet behöver bemannas utifrån en förestående bolagskulturresa. I det fall vi når slutsatsen att styrelsen ska förändras så nns nu underlaget till kravprol för de nya ledamöterna, dvs. yrkeserfarenheter, ledarkompetenser (vilket är särskilt viktigt för ordförande) samt personliga egenskaper och för- mågor som beskriver hur man är som individ. Arbetet med att söka efter kandidater motsvarar klassisk headhunting. Vissa kandidater nner vi bland det stora antal personer som vi tidigare intervjuat. mångfald i styrelser: Staten är en av få ägare i världen som bevisligen nått köns- mässig balans i bolagsstyrelser. är det exakt lika många män som kvinnor i de av staten helägda bolagen. Nästa utmaning är att utvidga begreppet mångfald för att bibe- hålla och utveckla styrelsernas dynamik. Staten behöver styrelser med stor spännvidd i erfarenheter vilket mång- Det är bra med ett konstruktivt ifråga- sättande och erfarenheter från exempelvis olika slags branscher, tillväxt och omstruktureringar. Sannolikt är olika slags yrkes- och branscherfarenheter viktiga, liksom olika generationer. Eftersom verksamheterna i bolag med statligt ägande till stor del är koncentrerade till den svenska marknaden så blir även svensk geogrask mång- fald, i motsats till storstadsfokus, viktigt. rekrytering från nya nätverk: Styrelserna i näringslivet kan inte domineras av en begrän- sad skara personer. Det är lätt att önska att välkända styrelsenamn tar plats i bolag med statligt ägande, men det är inte säkert att just dessa bidrar på bästa sätt. Inom bolagsförvaltningen arbetar vi utifrån tumregeln att en per- son maximalt ska sitta i två statliga bolagsstyrelser, och från denna regel gör vi endast få undantag. Därför är det nödvändigt att våga se potentialen hos människor, trots att det ligger en inbyggd trygghet i att välja personer som tidi- gare bevisat sig lämpliga på liknande positioner. 2013 rekryterade staten era ordföranden vars ledaregenskaper bedömdes som mycket starka men som inte varit styrelseordföranden. En förklaring till att staten, till skillnad från många val- beredningar i börsbolagen, har kunnat nå en könsmässig balans i styrelser utan att ge avkall på kompetens är att vi ofta varit ensam ägare. Vi har kunnat driva en tydlig linje och har inte behövt kompromissa. Staten har också insett möjligheten med att fostra fram nya styrelseledamöter. Risken med en felrekrytering till en styrelse är mindre än att rekrytera fel VD. I en väl funge- rande styrelse kan en oprövad ledamot lära sig styrelse- arbetet som den bidrar med sin kompetens. SÅ FÖRVALTAS BOLAGEN MED STATLIGT ÄGANDE Genomlysningen av Akademiska Hus Sedan bolagiseringen har Akademiska Hus marknad förändrats. Efter en noggrann genom- lysning har bolaget fått ett förtydligat uppdrag samt reviderade ekonomiska mål. Akademiska Hus avknoppades från , när statens stora fastighetsbestånd vid landets universitet och högskolor flyttades över till ett eget aktiebolag. Vid bolagiseringen gavs bolaget uppdraget att bidra till utvecklingen av kunskaps-Sverige via en effektiv förvaltning samt utveckling av universitets- och högskolefastigheterna. Men förutsättningarna att fullgöra uppdraget har delvis förändrats.