prop · H103137 · 2014-03-18 00:00:00 — I de fall personen vistas i längre än anses personen som bosatt i . Ålderspension kan utbetalas om personen har fyllt och har betalat pensionsavgifter . För personer födda senare än 1952 har pensionsåldern och för personer födda och senare är pensionsåldern . Det finns olika typer av ålderspension: hel, reducerad, förtida och särskild ålderspension. I pensionen ingår en grundpension och en inkomstrelaterad pension. Pensionens storlek bestäms av när förmånen betalas ut, försäkringstid och avgifternas storlek. 2013/14:137 storlek följer konsumentprisindex. Reducerad pension betalas ut när avgifter inte har betalats . Förtida pension kan tas ut före den generella pensionsåldern. Delad pension kan ges till en person som är eller äldre och som har varit gift med en försäkrad som har rätt till ålderspension. Ansöker en person om pension efter , har personen efter 60-årsdagen retroaktivt rätt till koreansk ålderspension för hela perioden. Har förflutit mellan 60-årsdagen och ansökan får personen inte retroaktiv pension utan endast pension från ansökningsdatumet. I vissa fall kan engångsbelopp (lump-sum) som motsvarar högst med inbetalningar av pensionsavgifter betalas ut från pensionssystemet. Det handlar om koreanska medborgare som inte uppnår med inbetalade avgifter , förlorar sitt koreanska medborgarskap eller som emigrerar. Engångsbelopp kan endast betalas ut till utlänningar i det fall detta regleras i ett socialförsäkringsavtal eller personens hemland har motsvarande bestämmelser. bedöms inte ha sådana bestämmelser. Avseende förtidspensionen (disability pension) krävs att personen var försäkrad vid försäkringsfallet och har en fysisk eller psykisk nedsättning på grund av sjukdom eller skada som består trots behandling. Vidare krävs att avgifter har betalats för minst 2/3 av tiden fram till försäkringsfallet. Fyra olika ersättningsnivåer finns. Efterlevandepension betalas ut till den försäkrades eller den tidigare försäkrade personens efterlevande familjemedlemmar om avgifter har betalats för minst 2/3 av tiden fram till försäkringsfallet. Till familjemedlemmar räknas make, barn, barnbarn och mor- och farföräldrar. Personer som är utsända och som har ett sammanhängande anställningsförhållande med en sydkoreansk arbetsgivare ska anses försäkrade i även om arbetsplatsen finns utanför . Pensionerna är inte exportabla enligt den koreanska lagstiftningen. För att utbetalning av pension ska kunna ske vid bosättning utanför krävs ett socialförsäkringsavtal mellan och det aktuella landet. Konventionen är indelad i fem avdelningar och följer i stort samma struktur som de flesta av konventioner om social trygghet. De olika avdelningarna innehåller allmänna bestämmelser, bestämmelser om tillämplig lagstiftning, bestämmelser om sydkoreanska och svenska förmåner, övriga bestämmelser samt övergångs- och slutbestämmelser. Avdelning I Allmänna bestämmelser I den första avdelningen i konventionen fastslås de definitioner som behövs för att klargöra olika begrepp i konventionen. vilken lagstiftning som konventionen ska vara tillämplig. vidkommande handlar det om lagstiftningen om sjukersättning och akti- vitetsersättning, inkomstgrundade ålders- och efterlevandepensioner, garantipensioner samt efterlevandestöd. Sjuk- och aktivitetsersättning är att anse som en pension i konventionens mening. Med förmåner följer Prop. 2013/14:137 givetvis skyldigheten att betala avgifter. För koreansk del handlar det om den nationella lagen om pensioner. Konventionen omfattar alla personer som omfattas eller har omfattats av koreansk eller svensk lagstiftning. Även personer som härleder sina rättigheter från dessa personer omfattas av konventionen. Det handlar t.ex. om efterlevande familjemedlemmar till den försäkrade. Personer som omfattas av konventionen ska vid tillämpningen av en avtalsslutande stats lagstiftning likabehandlas med statens egna medborgare. I den koreanska lagstiftning på vilken konventionen tillämpas, finns inga krav på koreanskt medborgarskap. Förmåner som omfattas av konventionen ska, om inget annat anges i konventionen, betalas ut – exporteras – även vid bosättning och vistelse i den andra avtalsslutande staten eller i ett annat land. Svensk inkomstgrundad pension liksom inkomstrelaterad sjukersättning eller inkomstrelaterad aktivitetsersättning är fullt exportabel till hela världen redan enligt nationell lagstiftning. Svenska garantipensioner, sjukersättning i form av garantiersättning, aktivitetsersättning i form av garantiersättning samt efterlevandestöd kan inte exporteras vare sig med stöd av svensk lagstiftning eller med stöd av konventionens bestämmelser. Det framgår av konventionens artikel 5 punkt 3. Bakgrunden är främst att någon motsvarande förmån inte finns i den koreanska lagstiftningen och att de svenska garantiförmånerna inte är avgiftsutan skattefinansierade. Avdelning II Bestämmelser om tillämplig lagstiftning Den andra avdelningen innehåller bestämmelser om tillämplig lagstiftning, dvs. vilket lands lagstiftning som ska gälla i olika situationer för personer som omfattas av konventionen. Grundregeln i konventionen är att arbetstagare och egenföretagare som arbetar i en avtalsslutande stat ska omfattas av arbetslandets lagstiftning, oavsett var personen i fråga är bosatt eller var arbetsgivaren har sitt säte. Från denna regel finns det undantag. En egenföretagare som normalt är bosatt inom en avtalsslutande stat ska vid arbete i både och , när det gäller arbetet, endast omfattas av lagstiftningen i landet där personen är bosatt. Vidare kan en person vara utsänd att arbeta i det andra landet för sin arbetsgivares räkning, s.k. utsändning. För att utsändning ska föreligga krävs ett särskilt administrativt förfarande och att flera specifika villkor är uppfyllda. För det första ska personen i fråga arbeta som anställd i eller för en arbetsgivare som normalt bedriver sin verksamhet i någon av dessa stater. För det andra ska personen utföra arbete för arbetsgivarens räkning i den andra staten. Utsändning kan även ske till arbetsgivarens filial eller dotterbolag. Slutligen får arbetet som utsänd inte förväntas pågå . Om dessa villkor är uppfyllda kan personen fortsätta att omfattas av lagstiftningen i den utsändande staten. I och med att utsändning anses föreligga betalas också de sociala avgifterna till det system den försäkrade är ansluten till. I fall där det senare visar sig att arbetet fortsätter kan utsändningen fortsätta . En sådan förlängning av utsändningstiden kan ske om två villkor är uppfyllda. arbetstagaren ska gemensamt begära en sådan förlängning. 2013/14:137 behöriga myndigheterna eller de utsedda behöriga myndigheterna i och komma överens om förlängningen. I konventionen finns även särskilda bestämmelser för sjömän. I de fall en person som är anställd som befäl eller besättningsman på ett fartyg, utan tillämpning av konventionen, omfattas av både koreansk och svensk lagstiftning, ska personen vid bosättning i omfattas av den koreanska lagstiftningen. I övriga fall ska personen omfattas av den svenska lagstiftningen. Statligt anställda som sänds ut av sin arbetsgivare för att arbeta i den andra avtalsslutande staten omfattas dock av lagstiftningen i landet där arbetsgivaren finns. I konventionen tydliggörs att Wienkonventionerna om diplomatiska förbindelser respektive om konsulära förbindelser ska vara fortsatt tillämpliga på t.ex. diplomatiska företrädare och administrativ personal vid beskickningar och konsulat. En utsänd persons medföljande make och barn omfattas enligt konventionen av samma lands lagstiftning som den utsände. Detta gäller emellertid endast om de medföljande familjemedlemmarna inte förvärvsarbetar i landet till vilket utsändningen sker. Familjemedlemmar till en person som sänds ut från för att arbeta i ska därför fortsätta att omfattas av svensk och inte sydkoreansk lagstiftning (sjukersättning, aktivitetsersättning, garantipensioner och efterlevandestöd) för den utsändes och familjemedlemmens vistelse i , förutsatt att de inte börjar förvärvsarbeta där. Det gör att dessa familjemedlemmar under vistelsen i kan tjäna in rätt till svensk garantipension samt sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning. I det motsatta fallet gäller att familjemedlemmar som följer med en utsänd person från till fortsätter att omfattas av koreansk lagstiftning . De behöriga myndigheterna eller de behöriga institutionerna i de avtalsslutande staterna kan komma överens om att göra undantag från lagvalsbestämmelser för vissa personer eller persongrupper. Avdelning III Bestämmelser om förmåner Konventionens tredje del innehåller ytterligare bestämmelser om så kallad sammanläggning av försäkringsperioder och beräkning av svenska och sydkoreanska förmåner. I enlighet med internationell praxis finns i konventionen en regel om sammanläggning av försäkringsperioder. Den innebär att försäkringsperioder som har tjänats in i och kan läggas samman. Reglerna om sammanläggning behövs för att göra det möjligt för personer som har arbetat i två länder att uppfylla eventuella minimikrav enligt lagstiftningen i ett av länderna genom att lägga till försäkringsperioder som tjänats in enligt det andra landets lagstiftning. En person som inte har tillgodoräknats tillräckligt antal försäkringsperioder enligt lagstiftningen i ett land, kan därmed tillgodogöra sig perioder i båda länderna för att öppna rätten till en förmån. Om dessa sammanlagda perioder ändå inte ger rätt till en förmån, kan försäkringsperioder som har tillgodoräknats i ett tredje land läggas till de svenska och koreanska En sådan sammanläggning förutsätter dock att både och har gällande konventioner om social trygghet med motsvarande bestämmelser om sammanläggning med landet i fråga. Med gällande konvention avses inte enbart bilaterala socialförsäkringsavtal utan även motsvarande samordningsinstrument för social trygghet, vilket exempelvis inkluderar om social trygghet. Det handlar främst om och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen och dess tillämpningsförordning. För svensk del är bestämmelsen om sammanläggning tillämplig på inkomstgrundad ålderspension i form av tilläggspension. Som exempel kan nämnas en person som arbetat i och som tjänat inett år med pensionspoäng i samt arbetat i och då varit omfattad av det koreanska pensionssystemet. Personen uppfyller därmed kravet med pensionspoäng för rätt till tilläggspension. Vid beräkning av tilläggspensionens storlek ska dock hänsyn endast tas till försäkringsperioder fullgjorda enligt svensk lagstiftning. När det gäller koreanska förhållanden så blir bestämmelserna om sammanläggning till exempel tillämpliga på den koreanska lagstiftningen enligt vilken det krävs med koreanska försäkringsperioder för att ha rätt till en koreansk ålderspension. En person som exempelvis har varit omfattad av det koreanska pensionssystemet och av det svenska pensionssystemet, kan med hjälp av konventionen använda fyra svenska försäkringsår för att uppfylla det koreanska tioårskravet. Personen får då en andelsberäknad koreansk ålderspension för de sex åren. Beräkningen av pensionens storlek påverkas alltså inte av de försäkringsperioder som har tjänats in i . Konventionen medför att pensionssystem i , och EU- och EES-stater i vissa fall kan samordnas. För att samordning ska ske, krävs att och EU- eller EES-staten i fråga har ingått en konvention om social trygghet som innehåller sammanläggningsbestämmelser. En person som exempelvis har arbetat i , i och i , kan genom konventionens bestämmelser fullgöra det koreanska kravet om tio års försäkringsperioder för att få rätt till koreansk ålderspension. För samtliga svenska garantiförmåner (garantipension, sjukersättning i form av garantiersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning) krävs enligt den svenska lagstiftningen en bosättningstid i (försäkringstid) om . För svenskt vidkommande har denna regel undantagits från sammanläggning. Det innebär exempelvis att en person som har varit bosatt i , och har koreansk försäkringsperiod, inte har rätt till svensk garantipension vid bosättning i eftersom personen inte har bott i . Sammanläggningsreglerna i konventionen innebär inte heller att försäkringstid i påverkar storleken av en garantiförmån i . En person som t.ex. har varit bosatt i och som sedan har varit försäkrad i , kan vid bosättning i inte få mer än 12/40 av garantiförmånen, eftersom pensionen är 40-delsberäknad. Konventionen innehåller även undantag från de generella bestämmelserna om sammanläggning. Försäkringsperioder grundade på bosättning enligt 2013/14:137 svensk lagstiftning ska inte beaktas vid fastställande av koreanska för- I konventionen fastslås att i de fall lagstiftning i någon av avtals- staterna kräver att försäkringsperioder ska fullgöras i en viss yrkesverk- samhet för att vissa förmåner ska beviljas, ska sammanläggning av för- säkringsperioder endast ske om försäkringsperioderna i det andra landet har fullgjorts inom samma yrkesverksamhet eller har bedömts som lik- Sådana bestämmelser finns i den koreanska lag- stiftning som gäller fiskare och gruvarbetare, men inte i den svenska Vid fastställande av rätt till sjuk- eller aktivitetsersättning ska personer som är försäkrade enligt den koreanska lagstiftningen anses som för- säkrade enligt den svenska lagstiftningen. Härigenom kan personer som är försäkrade i för försäkringsfallet i vissa fall, om de uppfyller de medicinska kraven, få svensk inkomstrelaterad sjuk- Den inkomstrelaterade ersättningen beräknas utifrån en antagandeinkomst. Denna grundas på genomsnittet av de tre högsta bruttoårsinkomster som intjänats (5–8 år beroende på den försäkrades ålder) före det år som närmast föregått det år då försäkringsfallet inträffat, s.k. ramtid. För beräkning av inkomst- relaterad aktivitetsersättning kan en ramtid tillämpas om det är mer fördelaktigt för den försäkrade. För rätt till ersättning fordras minst med inkomst i . Kan endast en eller två bruttoårsinkomster beräknas ska två bruttoårsinkomster respektive en bruttoårsinkomst upptas till noll kronor. inkomstrelaterad sjukersättning eller inkomstrelaterad aktivitetsersättning beaktas, enligt konventionens bestämmelser, endast inkomster som tjänats in under tid som svensk lagstiftning var tillämplig. har tjänats in under tid då koreansk lagstiftning var tillämplig ska alltså inte ingå i antagandeinkomsten. Följande exempel kan ges. En person är berättigad till sjukersättning och ramtiden för personen är . Personen har under de senaste fyra åren varit försäkrad i . Sjukersättningen beräknas utifrån de tre åren med högst Det betyder att antagandeinkomsten fastställs till en tredjedel av summan av den svenska inkomsten och två år med noll kronor. Om all inkomst intjänad i skulle hänföra sig till år som ligger före ramtiden är antagandeinkomsten noll kronor och någon inkomstrelaterad sjukersättning utbetalas då inte. om försäkring vid försäkringsfallet finns även i den koreanska lag- Vid fastställande av rätt till koreansk invaliditets- eller efter- levandeförmån ska personer som är försäkrade enligt den svenska lagstiftningen anses som försäkrade enligt den koreanska lagstiftningen. För koreanskt vidkommande finns fler bestämmelser om hur koreanska förmåner ska beräknas. Vidare fastställs i artikel 13 punkt 4 att engångs- belopp från det koreanska pensionssystemet endast kan betalas ut i enlighet med den koreanska lagstiftningen. Det innebär att endast koreanska medborgare under vissa omständigheter kan få ett sådant en- Övriga personer som omfattas av konventionen kan i stället få rätt till koreansk pension i enlighet med konventionens bestämmelser om sammanläggning av försäkringsperioder och export av förmåner. Avdelning IV Övriga bestämmelser I den fjärde avdelningen beskrivs de administrativa bestämmelserna för konventionens tillämpning närmare. En tillämpningsöverenskommelse ska ingås, i vilken åtgärder för att genomföra konventionen fastställs. En sådan överenskommelse undertecknades i . I denna fastställs bl.a. vilka svenska och koreanska myndigheter som är behöriga att tillämpa konventionen. En grundläggande idé i konventionen är att de behöriga myndigheterna och institutionerna i och ska bistå varandra i fråga om tillämpningen av konventionen. Detta bistånd ska vara fritt från kostnader. Behöriga institutioner ska utbyta statistik om tillämpningen av konventionen. I konventionen finns exempelvis även bestämmelser om skydd av personuppgifter, beräkning och utbetalning av förmåner samt tvistelösning. En ansökan om en förmån som kommit in till en behörig institution eller behörig myndighet i en avtalsstat ska också anses inkommen i den andra avtalsstaten. En skriftlig ansökan om en förmån i ett land ska, om inget annat uttryckligen begärs av den sökande, anses som ansökan i det andra landet. Avdelning V Övergångs- och slutbestämmelser I den femte avdelningen finns konventionens övergångs- och slutbestämmelser. Dessa överensstämmer med internationell praxis på området. De avtalsslutande staterna kan begära att konventionen ska ändras. Konventionen träder i kraft i efter det att de avtalsslutande staterna har informerat varandra om att alla villkor för konventionens ikraftträdande har fullgjorts. Konventionen mellan och innebär i princip inga nya åtaganden för svenskt vidkommande. Svenska garantipensioner, sjukersättning i form av garantiersättning, aktivitetsersättning i form av garantiersättning samt efterlevandestöd kan enligt svensk lagstiftning inte betalas ut vid bosättning i . Konventionen innebär inga avsteg från dessa bestämmelser. För att fastställa rätten till inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning anses försäkring enligt den koreanska lagstiftningen som försäkring enligt svensk lagstiftning. Detta bedöms dock inte innebära några ökade kostnader i förhållande till dagens situation. Konventionen medför att koreanska efterlevande-, invaliditets- och ålderspensioner kan betalas ut vid bosättning i . För att fastställa rätten till koreansk förtids- eller efterlevandepension anses försäkring enligt den svenska lagstiftningen som försäkring enligt koreansk lagstiftning. 2013/14:137 6 Regeringens förslag: godkänner konventionen om social trygghet mellan och Republiken av . Konventionen ska införlivas i svensk rätt genom en särskild lag. För att kunna fastställa avgiften för sjukersättning och aktivitets- ersättning vid tillämpningen av konventionen ska en procentsats av sjukförsäkringsavgiften enligt socialavgiftslagen bestämmas. Denna avgift ska motsvara den beräknade kostnaden för dessa kostnadsslag. Skälen för regeringens förslag: Enligt 10 kap. 3 § regeringsformen krävs godkännande innan regeringen ingår en internationell överenskommelse bl.a. i det fall det krävs att ny lag stiftas. I föreliggande fall krävs ny lagstiftning för att konventionens bestämmelser ska kunna tillämpas i . Regeringen föreslår därför att konventionen ska godkännas och att konventionen ska införlivas i svensk rätt genom en särskild lag. Konventionen omfattar bl.a. sjukersättning och aktivitetsersättning som finansieras av en särskild sjukförsäkringsavgift som fastställs i socialavgiftslagen (2000:980). Eftersom sjukförsäkringsavgiften även omfattar finansieringen för sjukpenningförsäkringen måste man särskilt skilja ut kostnaderna för sjukersättningen och aktivitetsersättningen. Då andelen av sjukförsäkringsavgiften kan komma att variera över tiden bör någon fast procentsats inte anges i lagen utan endast de kriterier som ska gälla för att beräkna en sådan andel. Lagen bör träda i kraft den dag regeringen bestämmer för att ikraftträdandet ska kunna sammanfalla med den tidpunkt då konventionen träder i kraft enligt artikel 25. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2013/14:137 Konvention om social trygghet mellan och