prop · H103255 · 2014-09-19 00:00:00 — 5I underlaget för propositionen (Fö2008/3305/MIL) och i propositionen hänvisas dessutom till interna styrning och kontroll (ESV 2008:19) och till utredningarna om totalförsvarsplikten och om den frivilliga försvarsverksamheten. 6Regeringsbeslut 11, , Fö2005/2484/MIL. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET sitt förslag till långsiktig utveckling.7 Försvarsmakten bedömde att vissa funktioner inom insatsorganisationen närmade sig kritiskt låg förmåga. Den långsiktiga hållbarheten ifrågasattes eftersom dåvarande läge byggde på ett arv, materiellt och kompetensmässigt, från en större organisation. Därför menade att det krävdes kraftfulla åtgärder för att ha kvar förmågebredden, som ett antal förband och funktioner skulle utvecklas och bli mer tillgängliga. Förslaget i perspektivstudien innebar en inriktning mot en insatsorganisation som skulle präglas av tillgänglighet, användbarhet och exibilitet. Beredskapen skulle höjas för samtliga förband. Förbanden skulle kunna användas såväl nationellt som internationellt. Inriktningen utgick från en personalförsörjning baserad på frivillighet. 2.1.2Försvarsberedningens rapport (2008) redovisade en enig Försvarsberedning sitt förslag till försvarets framtida utveckling8. Rapporten tar vid där Perspektivstudien slutade. Försvarsberedningen är en arbetsgrupp under regeringen. Regeringen brukar normalt kalla samman denna beredning före varje nytt riksdagsbeslut gällande försvaret. Inför inriktningspropositionen lämnade beredningen en säkerhetspolitisk rapport och en försvarspolitisk rapport. Fokus i granskningen ligger på den senare rapporten eftersom den mer direkt behandlar försvarets inriktning. Försvarsberedningen slog fast ett antal viktiga principer för strukturen och processerna inom försvaret, som introducerades i den föregående perspektivstudien. Bland annat återkommer begrepp som stående förband, kontraktsförband, nationella skyddsstyrkor, en personalförsörjning baserad på frivillighet med mera. Marin- och ygstridskrafterna skulle i stor utsträckning bemannas med heltidsanställd personal, medan markstridskrafterna endast till en mindre del skulle bestå av heltidsanställd personal. Markstridskrafterna föreslogs kunna hålla upp till 2000 personer insatta internationellt och nationellt. Om det krävs skulle hela insatsorganisationen kunna användas. Både perspektivstudien och Försvarsberedningens rapport pekade på att reformeringen av personalförsörjningen samt en ökad tillgänglighet och användbarhet skulle innebära ökade kostnader inom förbandsverksamheten. Underlagen framhöll därför med olika detaljeringsgrad behovet av besparingar och omfördelningar för att balansera ökade kostnader och ambitionshöjningar. 7Försvarsmakten (2007) , HKV beteckning 23382:63862. 8Ds 2008:48 Försvar i användning. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Ett belysande exempel på behovet av åtgärder gjordes i perspektivstudien genom att redogöra för de omfattande omkostnaderna i Försvarsmaktens verksamhet, det vill säga kostnader som är gemensamma för hela organisationen och som inte påverkas av man lägger till eller för bort Ett förhållande som framhävdes var att endast hälften av kostnaderna inom förbandsanslaget var direkt relaterade till antalet förband i insatsorganisationen. En stor del av kostnaderna var i stället relaterade till gemensamma kostnader. I gur 1 beskrivs kostnadsfördelningen. Figur 1 Fördelning av kostnader inom Försvarsmaktens förbandsanslag (2007) Regementen, ottiljer och baser Källa: Rapport från perspektivstudien – Ett hållbart försvars för framtida säkerhet Försvarsberedningen konstaterade att med vissa rationaliseringar ifråga om personal, materiel- och logistikförsörjning, stödverksamhet samt i förmågebredd och i delar förmågevolym, kunde det framtida försvaret rymmas inom den treåriga ekonomiska ram som beslutat9. Det framgick dock inte explicit hur stor denna ekonomiska ram var. Beredningen menade vidare att i takt med att resurser frigörs, ska det nya mer användbara försvaret successivt skapas, där kostnads- och ambitionshöjningar i den operativa verksamheten balanseras mot rationaliseringar och ambitionssänkningar. I perspektivstudien gjordes en långsiktig studie av försvarets ekonomi. Med stöd av denna analys kunde Försvarsmakten pröva ambitionsförändringarna, givet en angiven anslagsnivå. Det förslag som lämnades i perspektivstudien bedömdes således ligga inom ramen för den ekonomiska nivå som regeringen angett som planeringsförutsättning. era begränsningar och problem med den genomförda kalkylen. Ett exempel är att i kalkylen antogs full kostnadstäckning för prisutveckling på materiel samt att inga större generationsväxlingar vad gäller materiel sker under den 9Ds 2008:48, s.16–17. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Den beräknade försvarsmaktsstrukturen skiljer sig också något åt från den som föreslogs i senare underlag, till exempel vad gäller personalvolymer. Beräkningarna avsåg kostnader för att upprätthålla en framtida försvarsmaktsstruktur vid ett givet tillfälle, de avsåg inte de utgifter som skulle vara nödvändiga för att ta sig till det önskade läget. Försvarsmakten har till framfört att ekonomiberäkningen som redovisades i perspektivstudien inte syftade till att i detalj planera och beräkna en specik organisation, utan bara till att tjäna som ett utgångsvärde och inriktning att sträva mot i en fortsatt detaljerad och faktiskt planering.10 2.1.4Föreslagna åtgärder för en ekonomi i balans E ektivare materielförsörjning och logistik I rapporten från perspektivplaneringen räknade Försvarsmakten med att kostnader för materiel och anläggningar kunde sänkas med i dåvarande penningvärde till . Detta byggde på ett antal viktiga antaganden och åtgärder. fastställdes en ny materielförsörjningsstrategi för Försvarsmakten. Strategin tar sin utgångspunkt i behoven som följer av beslut om användbara insatsförband. Principiellt ska egenutveckling av materiel undvikas. I stället förordas andra alternativ såsom livstidsförlängande åtgärder, anskaning av bentlig och beprövad materiel samt utveckling i samarbete med andra länder. I rapporten problematiseras möjligheterna till en billigare materielförsörjning eftersom det nns risker att strategin inte leder till de avsedda fördelarna. I planeringen antogs en full priskompensation för ökade materielkostnader. Dock konstateras i perspektivrapporten att de senaste decenniernas utveckling av försvarsanslaget, kostnadsutveckling och priskompensation har inneburit efterhand minskande köpkraft.11 En viktig utgångspunkt i rapporten var att inga avgörande materiella generationsskiften kunde förutses det närmaste decenniet (omkring 2008–2018). Om sådana sker skulle även förutsättningarna för det försvarspolitiska konceptet förändras.12 Försvarsmakten framhåller i rapporten att stora investeringar var genomförda och kostnaderna handlade om att vidmakthålla denna materiel. skulle det dock komma nya generationsskiften för materiel, med ökade kostnader som konsekvens. 10Försvarsmaktens underlag till . 11Perp-rapport , s. 67. 12Ibid., s. 76. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA fanns därför ett behov för Försvarsmakten att kunna hantera ökade utgifter för materiel . Försvarsmakten ansåg vidare att logistikorganisationen i hela dess bredd borde studeras i fortsatta fördjupade analyser. Detta var ett arbete som Försvarsmakten avsåg att påbörja under våren 2008.13 Också Försvarsberedningen tog i sin rapport upp olika faktorer som talade för att materielförsörjningen var ineektiv. Enligt beredningen fanns det därför en stor rationaliserings- och förändringspotential inom detta område. Ett exempel som fördes fram var att andelen av försvarsbudgeten som går till materiel är hög i internationell jämförelse. satsade av försvarsbudgeten medan genomsnittet av andra EU-länders satsningar på materiel var cirka 19 procent14. Beredningen redovisade vidare att dåtidens logistikorganisation innehöll många aktörer med en otydlig uppdelning avseende ansvar och befogenheter. Enligt beredningen behövde renodlas till en organisation för anskaning av materiel. I rapporten betonas också de principer gällande materielförsörjning som behandlats ovan. Behov av utveckling och e ektivisering av personalförsörjningen Den modell för personalförsörjning som Försvarsmakten förde fram i perspektivrapporten byggde helt på frivillighet. Det vill säga ett system där soldater och sjömän anställs. Även Försvarsberedningen följde denna princip och föreslog ett system som grundade sig på bemanning med frivillig personal. Enligt Försvarsberedningen kunde därmed en grund för tillgänglighet, exibilitet och rörlighet skapas. Enligt Försvarsmaktens beräkningar i perspektivstudien skulle en vidareutveckling och reformering av personalförsörjningen innebära en ökning av antalet yrkesoŠcerare med 1300 personer och en minskning av de civilanställda med 500 personer15. Dessutom skulle 6800 soldater och sjömän anställas. Försvarsmakten lade dock in en brasklapp kring dessa personaltal och menade att en översyn behövde göras innan den totala personalvolymen kunde fastställas. Med ett antagande om att inga avtalsmässiga eller andra hinder skulle föreligga gjordes en prognos över personalförsörjningen. Med en föreslagen omfördelning av medel till förbandsanslaget beräknades 13Perp-rapport , s. 78. 14Försvarsberedningen använder sig av strategiska indikatorer framtagna av . utgörs av alla EU-länder förutom . 15Jämfört med personalläget . EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET personalkategorin GSS16 (7 600 personer) med start vara fullt rekryterade . Om inte överföring av medel skulle ske kunde endast 4 700 personer vara rekryterade 2013. Möjligheterna till personaltillväxt bedömdes således vara beroende av förutsättningarna att sänka andra kostnader.17 Försvarsberedningen föreslog ett antal principer för personalförsörjningen, som anknöt till perspektivstudiens förslag. Beredningen föreslog att det skulle nnas stående och kontrakterade förband. De stående förbanden skulle utgöras av heltidsanställd personal, dock med en tidsbegränsning om 4–6 De kontrakterade förbanden behövdes enligt Försvarsberedningen för att möjliggöra en tillräcklig förbandvolym. Kontraktsanställd personal föreslogs ha en anställning liknande den som gällde för reservocerare.18 Försvarsberedningen gick inte in på detaljer runt vilka volymer som skulle behövas av olika kategorier anställda. Vad gäller ocerare konstaterade dock beredningen att det förelåg obalanser som främst gällde ålderstruktur samt fördelningen mellan högre och lägre ocerare. Vidare framhölls att införandet av ett tvåbefälssystem19 skulle utgöra ett viktigt led i att öka försvarets användbarhet. Försvarsberedningen ansåg även att reservocerssystemet borde utvecklas då det ansågs vara ett rationellt och eektivt sätt att förse insatsorganisationen med ocerskompetens.20 Behov av översyn och rationaliseringar i grundorganisationen Försvarsberedningen menade att rationaliseringar i lednings- och stödverksamheten och avveckling av grundorganisationsenheter var en förutsättning för att långsiktigt frigöra resurser från stödverksamhet till operativ verksamhet. En grundorganisation anpassad efter insatsorganisationens behov med färre men tillräckligt stora garnisoner skulle enligt försvarsberedningen öka rationaliteten i stödverksamheten och därmed Försvarsmaktens operativa förmåga. Försvarsberedningen förde fram en rad förslag till rationaliseringar inom personal-, materiel- och logistikförsörjning samt stödverksamhet. Man föreslog också vissa förändringar i förmågebredd och i vissa delar förmågedjup.21 Försvarsberedningen uppskattade att de 16GSS = gruppbefäl, soldater och sjömän. 17Perp-rapport , s. 71. 18Ds 2008:48, s.72. 19De två ocerskategorierna består av o cer, med taktisk/operativ och en mer generell kompetensinriktning samt av specialisto cer, som med en specik kompetens kompletterar oceren. 20Ds 2008:48, s.74–75. 21Ibid., s. 16 och 84–85. Förmågebredd handlar exempelvis förmåga att kunna göra insatser i vattenvolymen, på vattenytan, på marken och i lufthavet. Förmågedjupet handlar om den kapacitet som nns avseende en specik förmåga. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA föreslagna rationaliseringarna skulle medge en överföring av 3–från stödverksamheten till den operativa verksamheten.22 Försvarsmakten hade tidigare i rapporten från perspektivplaneringen anmält att myndigheten avsåg att återkomma med en fördjupad analys inom områdena ledning, logistik och grundorganisation.23 Inom ramen för perspektivplaneringen förde Försvarsmakten endast ett generellt resonemang som gick ut på att snabba grundorganisationsförändringar medför stora risker. Erfarenheter från tidigare försvarsbeslut var att man generellt överskattar besparingsmöjligheter och underskattar förändringsbehov och till detta kopplade investeringar. Det fanns enligt Försvarsmakten även anledning att väga rekryteringsmöjligheter och militärstrategiska aspekter mot besparingseekter av grundorganisationsförändringar. På lite övervägde dock Försvarsmakten att avveckla mindre verksamhetsorter.24 2.2Underlag för inriktningspropositionen (2009) närmast inför regeringens inriktningsproposition är det främst två olika underlag från Försvarsmakten som är av intresse: dels Försvarsmaktens budgetunderlag , dels det särskilda underlag myndigheten tog fram för propositionen. Båda dessa underlag innehåller beräkningar, besparingar och förslag till utformning av den framtida organisationen. Försvarsmakten redovisade budgetunderlaget i ett huvudunderlag med tre kompletteringar. Även om budgetunderlaget har ett relativt kortsiktigt perspektiv nns i detta underlag också redovisningar och underlag med förslag på . Försvarsmaktens underlag för inriktningspropositionen 2009 togs fram efter planeringsanvisningar från regeringen. 25 Planeringsanvisningarna gav bland annat den ekonomiska ramen för perioden –2014 samt slog fast vilka av kraven för den operativa förmågan som skulle vara dimensionerande. I anvisningarna lades vikt på redovisningar av kommande besparingar och konsekvenserna av dessa åtgärder 22Rapporten anger inte vilket penningvärde dessa si ror utgår från. 23Detta kom sedermera att hanteras i en komplettering till budgetunderlaget 2009. 24Perp-rapport , s. 77. 25Regeringsbeslut 5 Planeringsanvisningar för Försvarsmaktens underlag för inriktningsproposition 2009, Fö2008/3305/MIL. Av anvisningarna framgår att regeringens arbete med inriktningspropositionen bland annat utgick från Perspektivstudien , Försvarsmaktens budgetunderlag 2009 med kompletteringar samt Försvarsberedningens rapporter. Dessa underlag behövde dock enligt regeringen kompletteras i ett antal avseenden. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Försvarsmakten pekade på en strukturell obalans Inför ingången av 2009 meddelade Försvarsmakten i sitt budgetunderlag att verksamheten befann sig i en strukturell obalans. föranleddes obalansen av regeringens ökade krav på förmåga till internationella insatser, vilket öka kostnaderna inom förbandsverksamheten. Mot denna bakgrund föreslog myndigheten att regeringen skulle omfördela medel mellan myndighetens anslag26. Försvarsmakten ansåg att obalanserna var så allvarliga att man dessutom föreslog regeringen att lämna ytterligare planeringsanvisningar för perioden från och med 201027. Efter anvisningar från regeringen28 lämnade Försvarsmakten därefter era kompletterande underlag som innehöll förslag på besparingar som syftade till att åstadkomma en ekonomisk balans för perioden efter 201029. Som en följd av de föreslagna besparingarna kunde upp till 2ƒ500 yrkesocerare och civila behöva sägas upp. Försvarsmaktens ambition var att genomföra denna förändring parallellt med nyrekryteringar så långt gällande lagstiftning tillät.30 Vidare konstaterade att reduceringar även varit nödvändiga inom materielområdet för att uppnå en ekonomisk balans. återkom Försvarsmakten med ytterligare underlag avseende ledning, logistik och grundorganisation med mera31. Försvarsmakten redovisade här bland annat ett samlat underlag för en föreslagen grundorganisatorisk förändring.32 26Försvarsmakten hade tidigare förelagit en omfördelning gällande 2008 från anslagen för materielanskaning () och forskning och teknikutveckling (). Denna omfördelning föreslogs även . föreslog Försvarsmakten en omfördelning om från anslaget för materielanskaning och från anslaget för forskning och teknikutveckling till förbandsanslaget. 27Försvarsmaktens budgetunderlag med särskilda redovisningar, HKV beteckning 23383:64128. 28Anvisningar för verksamhetens genomförande samt planeringsanvisningar för komplettering av Försvarsmaktens budgetunderlag , , Fö2008/170/SI. Regeringen anvisade en lägre omfördelning av medel från materiel- och forskningsanslag än vad som hemställts av Försvarsmakten. 29Försvarsmakten föreslog kostnadsreduceringar och omstruktureringar inom lednings- och logistikområdet samt inom grundorganisationen. 30Försvarsmaktens kompletteringar till budgetunderlaget , , HKV beteckning 23383:68992, bilaga 1 s.7 31Försvarsmaktens fördjupade underlag avseende ledning, logistik och grundorganisation m.m., , HKV beteckning 23383:63134 32Det samlade förslaget innehåller också de besparingsförslag som lagts tidigare. Dock har beräkningarna korrigerats. Försvarsmakten påpekar att beräkningarna innehåller ett antal större osäkerheter. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Tabell 1 Besparingar inom förbandsverksamheten 2009–2014 (, prisläge 2008) Källa: Försvarsmaktens fördjupade underlag avseende ledning, logistik och grundorganisation m.m., , HKV-beteckning 23383:63134, bilaga 1, s.7. Trots ovanstående besparingar bedömde Försvarsmakten att det fanns ett ytterligare behov av medel inom anslaget 6.1 (förbandsverksamhet m.m.). Försvarsmakten hänvisade också till att reduceringar inom materielområdet riskerade leda till en obalans mellan insatsorganisationens behov, ambition i förmågeutveckling och materielförsörjningen. Försvarsmakten pekar på dels de besparingar regeringen beslutat om i budgetpropositionen , dels på den ytterligare besparing om som regeringen beslutat från 2009.33 I budgetpropositionen föreslogs anslagsomfördelningar Regeringen beaktade Försvarsmaktens underlag genom att föreslå åtgärder i budgetpropositionen . hade det beslutats om ett anslagstillskott på tilläggsbudget . Denna tilldelning gällde även . Utöver detta föreslog regeringen en rad reduceringar av En del av dessa medel omfördelades till förbandsanslaget.34 Reduceringarna avsåg dels tidigare beslut om eektivisering, dels reduceringar som en följd av den så kallade Genomförandegruppens arbete. Utöver detta minskades materielanslaget 2009 och 2010 ytterligare för att komma tillrätta med den ekonomiska obalansen inom försvaret35. Med dessa förslag ansåg regeringen att försvarets ekonomi var i balans och att inga förändringar behövde göras i grundorganisationen.36 33Enligt planeringsanvisningarna från regeringen skulle Försvarsmakten utgå ifrån att materielanslaget skulle minska med . Minskningen skulle grundas på förslag från den s.k. Genomförandegruppen. av dessa medel skulle omfördelas till förbandsanslaget. 34Budgetproposition för , Uo6, s. 61-62. 35Reduceringar som genomfördes för att komma tillrätta med den ekonomiska obalansen återfördes 2010 och 2011. Källa: Budgetpropositionen för , Uo6, s. 60. 36Inga militära förband läggs ned, Brännpunkt SvD, EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET 2.2.2Försvarsmaktens underlag för inriktningspropositionen Kort efter budgetpropositionen ck Försvarsmakten i uppdrag av regeringen att ta fram ytterligare underlag för den försvarspolitiska inriktningspropositionen.37 Planeringsanvisningarna gav bland annat den ekonomiska ramen för perioden –2014 samt anvisade att Försvarsmakten skulle utgå från beräknade belopp i budgetpropositionen för 200938. Anvisningarna slog också fast vilka av kraven för den operativa förmågan som skulle vara dimensionerande. I anvisningarna lades vikt på redovisningar av kommande besparingar och konsekvenserna av dessa åtgärder. Försvarsmaktens förslag låg inom planeringsramarna Försvarsmakten redovisade en insatsorganisation där samtliga förband skulle ha en beredskapstid understigande . Enligt Försvarsmakten skulle tillgängligheten, användbarheten och exibiliteten öka. pekade Försvarsmakten på att förutsättningarna att på vissa områden behålla tillräcklig förmågebredd var kritiska på sikt.39 För att uppnå den föreslagna lösningen med en planering i ekonomisk- och verksamhetsmässig balans föreslog Försvarsmakten dels reduceringar i insatsorganisationen, dels ambitionssänkningar inom produktion, ledning, logistik (inklusive materielförsörjning) samt inom forskning Detta innebar en fokusering mot tillgänglighet och användbarhet på kort sikt. Prioriteringen innebar en ambitionssänkning vad gäller uthållighet samt långsiktig utveckling.40 Försvarsmaktens förslag till anslagsfördelning låg inom de planeringsramar som gavs av regeringen. I tabell 2 redovisas Försvarsmaktens förslag till anslagsfördelning. 37Planeringsanvisningar för Försvarsmaktens underlag för inriktningsproposition 2009, regeringsbeslut 5, , Fö2008/3305/MIL. Av anvisningarna framgår att regeringens arbete med inriktningspropositionen bland annat utgick från perspektivstudien , Försvarsmaktens budgetunderlag 2009 med kompletteringar samt Försvarsberedningens rapporter. Dessa underlag behövde dock, enligt regeringen, kompletteras i ett antal avseenden. 38Försvarsmakten kunde dock föreslå omfördelningar mellan anslag. 39Försvarsmaktens underlag för regeringens försvarspolitiska proposition, , HKV 23Ž383:51503. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Tabell 2 Förslag till fördelning mellan olika anslag (, prisnivå 2009) och beredskap (1.1) Fredsfrämjande (1.2) och anläggningar (1.3) anläggningar (1.4) teknikutveckling (1.5) Källa: Försvarsmaktens underlag för regeringens försvarspolitiska proposition, . *visas som jämförelse. Dessa uppgifter kommer från budgetpropositionen för . Försvarsmakten räknade också i detta underlag med att behovet av medel på anslaget för förbandsverksamhet skulle öka när antalet anställda och kontrakterade soldater och sjömän ökar.41 Den största ökningen i förbandsanslaget skulle ske mellan verksamhetsåren 2010 och 2011, för att därefter plana ut. Initialt i perioden planerade Försvarsmakten att materielförsörjningen skulle fokusera på att vidmakthålla bentlig dimensionerande materiel och kompletterande anskaning för att avhjälpa vissa brister. I underlaget hade också tidigare nämnda beslut att dra ned på och i vissa fall helt lägga ned materielanskaning inarbetats. Försvarsmakten framhöll att det ekonomiska utrymmet på materielanslagen på lite skulle innebära en utveckling med lägre förnyelsetakt än tidigare planerat. Det framgår dock inte av underlaget vilka konsekvenser detta i övrigt skulle få. I förhållande till planeringsanvisningarna föreslog Försvarsmakten även en omfördelning av medel från forskning och utveckling till förbandsverksamhet. 41I jämförelse med perspektivstudien har underlaget om personalförsörjning förändrats. Detta beror på dels på förändrade ekonomiska ramar, dels ändrade prioriteringar av uppgifter. EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN FORTSATT OMSTÄLLNING AV FÖRSVARET Besparingar och omfördelningar av anslag skulle krävas Ovanstående förslag till anslagsfördelning byggde på en rad antaganden. Dessa antaganden innebar både besparingar inom Försvarsmakten och omfördelningar mellan anslag. Tabell 3 Planerade besparingar inom anslaget 1.1 Förbandsverksamhet m.m. samt omfördelningar från andra anslag 2010–2014 ( , prisnivå 2009) verksamhet inom 1.1) utredningen tillförs anslaget 1.1 Omfördelning från anslag 1.2 Omfördelning från anslag 1.5 Summa anslaget 1.1 (frigjort utrymme samt omfördelningar)