prop · H2031 · 2014-10-23 00:00:00 — I vilken takt som avvikelsen från överskotts- målet ska korrigeras bör i enlighet med det finanspolitiska ramverket baseras på en samlad bedömning utifrån stabiliserings-, fördelnings- och strukturpolitiska utgångspunkter. När det gäller avvikelser ska korrigeras är den stabiliseringspolitiska utgångs- punkten särskilt viktig. Regeringen bedömer att det sker en återhämtning i svensk ekonomi , men att det fortsatt finns gott om lediga resurser i ekonomin. dominerar risken för en svagare utveckling. Regeringens samlade bedömning är att utrymmet för ofinansierade reformer är obefintligt och att de reformer som föreslås i denna proposition bör vara finansierade fullt ut. Detta innebär att såväl det finansiella som det strukturella sparandet stärks . Ett av de stora problemen har varit att finanspolitiken styrts av osäkra prog- noser om ett högt sparande långt fram i tiden. Dessa prognoser har inte realiserats och under- skotten har i stället ökat. Det är därför viktigt att fokusera på det regeringen främst styr över, budgeten för det närmaste året. För att det finansiella sparandet ska nå av BNP avser regeringen även fortsätt- ningsvis bedriva en politik som leder till att det strukturella sparandet stärks som stabiliseringspolitisk hänsyn tas. Det strukturella sparandet ligger i utgångsläget långt och bör föras mot i en väl avvägd takt som värnar samhällsekonomisk balans. krävs att det strukturella sparandet stärks med för att det ska nå . Eftersom resursutnyttjandet har varit lågt , och utsikterna om en fortsatt återhämtning är mycket osäkra, är det viktigt att finanspolitiken inte försvårar återgången till fullt resursutnyttjande. Det bedöms därför inte vara lämpligt att genomföra de ytterligare åt- stramningar som skulle krävas för att nå 1 procents sparande . Det strukturella underskottet är för när- varande så stort att ett finansiellt sparande om inte kan förväntas nås under inne- varande mandatperiod. Detta kommer att ta ytterligare . Eftersom den offentliga skuldsättningen är förhållandevis låg kan sparandet återföras till i en takt som tar stabiliseringspolitisk hänsyn utan att hållbarheten i de offentliga finanserna äventyras. Om en allvarlig störning drabbar ekonomin riskerar återgången till att förskjutas ytterligare framåt i tiden. Finanspolitiken måste framöver få en mer ansvarsfull inriktning där överskottsmålet respekteras. De senaste årens ofinansierade reformer behöver ersättas av en ordning där reformer genomförs på ett ansvarsfullt sätt. I denna proposition föreslås och aviseras reformer om ca 2015 som till följd av infasning uppgår till ca . Reformerna är fullt finansierade. Nedsättningen av socialavgifterna för unga har inte varit effektiv för att motverka den höga ungdomsarbetslösheten. Regeringen föreslår därför att nedsättningen avvecklas i två steg, för att bl.a. finansiera mer effektiva insatser för unga. Regeringen föreslår att avdragsrätten för privat pensionssparande minskas 2015 och aviserar att den slopas 2016. Regeringen föreslår vidare att en särskild löneskatt för äldre införs, vilken också ökar likformigheten i beskattningen av förvärvsinkomst. Dessutom föreslår regeringen att upp- räkningen av skiktgränsen för statlig inkomst- skatt begränsas till KPI 2015. En avtrappning av jobbskatteavdraget genomförs för dem med höga inkomster. Förslagen bidrar till att minska inkomstskillnaderna. Framgångar inom klimatpolitiken nås effektivast genom väl utformade och generellt verkande ekonomiska styrmedel, såsom miljö- och energiskatter. Därför har en aktiv klimatpolitik positiva effekter både för vår gemensamma framtid och för budgetutrymmet ur ett kortare perspektiv. Den grundläggande principen är att förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan. Om denna princip iakttas kan de olika målsättningarna nås på ett rättvist sätt och till lägsta möjliga kostnad för samhället. Regeringens förslag i denna proposition medför att miljöskatternas miljöstyrande effekter ökar, bl.a. genom höjd skatt på avfall, naturgrus, bekämpningsmedel och lätta fordon. Skattelättnader för tjänster i hemmet utnyttjas främst av dem med höga inkomster. Det maximala avdraget för s.k. RUT-tjänster bör därför halveras för personer som inte har fyllt . Vidare föreslås att RUT-avdragets bestämmelse om skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete slopas . Regeringen kommer att föreslå att RUT- avdraget begränsas ytterligare med avseende på vilka tjänster som ingår, t.ex. kockar och bartenders samt poolrengöring inomhus. Skattereduktionen för gåvor bör avskaffas . Andra intäktsförstärkningar som regeringen föreslår är höjda skatter på tobak, alkohol och termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Även förstärkningar på budgetens utgiftssida bidrar till finansieringen av prioriterade satsningar. Det sker bl.a. genom en minskning av uppräkningen av samtliga anslag som pris- och löneomräknas, såväl förvaltningsanslag för myndigheter under regeringen som investerings- anslag. Den främsta strategin för att klara välfärdens finansiering , när andelen äldre stiger och efterfrågan på välfärdstjänster ökar, är att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Skatteintäkterna behöver öka liksom produkt- iviteten i den offentliga sektorn förbättras. Ny teknik och nya arbetsformer gör det möjligt att minska kostnaderna för att utföra offentliga välfärdstjänster. Det ger också möjlighet till att skapa nya lösningar som är billigare och bättre. Regeringen aviserar i denna proposition skattehöjningar som överstiger budgeteffekten –2018 av regeringens reformer. Det är regeringens avsikt att dessa medel ska användas för finansiering av framtida reformer. Tills dess redovisas de överskridande medlen i denna proposition som en beräknings- teknisk överföring till hushållssektorn vid sidan av de 27 utgiftsområdena, men som en del av de takbegränsade utgifterna. Den offentliga sektorns utgifter antas med denna beräknings- tekniska överföring att påverkas på samma sätt som de takbegränsade utgifterna av den beräkningstekniska överföringen. Regeringen har därutöver ambitionen att införa en skatt på den finansiella sektorn . En sådan typ av skatt bedöms av (SOU 2014:40) kunna ge ökade skatteintäkter om ca . Regeringen avser även att tillsätta en utredning för att undersöka hur större infrastrukturprojekt kan finansieras genom uttag av en särskild skatt eller avgift. Utgiftstaket utgör en övre gräns för stats- budgetens utgiftsnivå. Genom utgiftstaket ges riksdag och regering förbättrade möjligheter till kontroll och styrning av utgifterna. beslut om utgiftstaket är ett av verktygen för att ge budgetprocessen dess centrala medelfristiga perspektiv. Ett flerårigt utgiftstak skapar förutsättningar för att den faktiska utgifts- utvecklingen sammanfaller med den långsiktigt önskvärda genom att beslutet om de totala utgifterna i högre grad behöver utgå från ekonomins långsiktiga produktionsförmåga och synen på hur stort ett rimligt skatteuttag bör vara. En medelfristig budgetprocess med fleråriga utgiftstak tydliggör effekterna av politiska beslut efter det aktuella budgetåret och skapar en bindande långsiktighet i budgetbesluten. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen lämna förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande året. I enlighet med budgetlagen lämnas i denna proposition ett förslag till utgiftstak och en bedömning av utgiftstaket . Efter att utgiftstakets nivå fastställts av ändras det normalt inte. I det finanspolitiska ramverket lämnas dock utrymme för att en ny regering ska kunna föreslå nya nivåer på utgiftstaket för år som redan fastställts. Utan en sådan ordning skulle en ny regerings möjligheter att vidta förändringar i finanspolitiken kraftigt begränsas. Regeringen föreslår med stöd av denna ordning nya nivåer på utgiftstaket (se tabell 1.5). Tabell 1.5 Utgiftstakets nivåer 2015–2018 Miljarder kronor om inget annat anges procent av potentiell BNP offentlig sektor, procent av -0,9 -0,4 1 Regeringen lämnar en bedömning av utgiftstakets nivå i denna proposition. Källa: Egna beräkningar. finansierade reformer som regeringen föreslår i denna proposition och en lämplig säkerhets- marginal. –2018 bör utgiftstakets nivå följa utvecklingstrenden för BNP. Utgiftstaket medger då en utgiftsökning under mandat- perioden som möjliggör regeringens prioriterade reformer i såväl denna som kommande budget- propositioner . Genom- förandet av insatser på utgiftssidan kan ske efter avstämning mot överskottsmålet och den höjning av skatteuttaget som reformerna kan komma att kräva. Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. De ska också ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Varken kvinnor eller män ska begränsas av sitt kön, vare sig på arbets- marknaden eller i livet i övrigt. Jämställdhet är i grunden en demokrati- och rättvisefråga. Jämställdhet bidrar också till ekonomisk utveckling genom att både kvinnors och mäns potential främjas och tillvaratas. Det är därför viktigt att politiken har ett jämställdhets- perspektiv som integreras i all verksamhet och i alla steg av beslutsfattandet. emellertid inte bara ett ansvar för politiken, utan för alla i samhället, inte minst arbetsmarknadens parter och arbetslivet i stort. Kvinnors löner och inkomster är betydligt lägre än mäns. hade kvinnor i för- värvsaktiv ålder av mäns disponibla årsinkomst, en skillnad som mot- svarar . Inkomst- skillnaden mellan kvinnor och män kan till stor del förklaras av skillnader på arbetsmarknaden och att kvinnor tar en större del av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Under den förra regeringens mandatperioder har inkomst- skillnaderna mellan kvinnor och män ökat. Trots ett flertal reformer och informations- insatser i syfte att få föräldrar att dela mer lika på föräldraledigheten är uttaget av föräldrapenning fortfarande mycket ojämnt fördelat mellan kvinnor och män. Kvinnors långa förvärvs- avbrott jämfört med mäns får både direkta och indirekta effekter på inkomsten, dels genom att påverka deras arbetsvillkor, möjligheter till befordringar och löneutveckling, dels genom att bidra till att det grundläggs ett huvudansvar för barn och hushållsarbete med deltidsarbete, och en deltidslön, som följd. Detta får även effekter på pensionen. Huvudansvaret för barn och hushållsarbete kan också leda till ökad risk för sjukskrivning. Mot denna bakgrund behövs reformer för att snabbare få till stånd en mer jämställd fördelning av det obetalda hemarbetet och föräldraledigheten. Kommuner har möjlighet att införa vårdnadsbidrag som gör det möjligt för föräldrar att vara hemma med barn som är mellan . Majoriteten av de som utnyttjar vårdnadsbidraget är kvinnor. Vårdnadsbidraget riskerar att försvåra etableringen på arbets- marknaden, framför allt för kvinnor med en svag ställning på arbetsmarknaden. Vårdnadsbidraget kan därför leda till minskad ekonomisk jäm- ställdhet mellan kvinnor och män. Att förebygga och motverka våld och andra former av övergrepp mot kvinnor är högt prioriterat av regeringen. Mäns våld mot kvinnor är ett omfattande samhällsproblem. Därför föreslår regeringen en rad insatser. För att förbättra samordning och samverkan föreslår regeringen att avsätts 2015–2018 till länsstyrelserna för insatser som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor, att barn bevittnar våld, hedersrelaterat våld och förtryck, samt prostitution och människohandel. Regeringen bedömer att de ideella kvinno- jourernas arbete bör stärkas genom en förstärkning av verksamhetsstödet. Stödet ska bidra till ökad långsiktighet och bättre planer- ingsförutsättningar för de aktuella kvinno- jourerna. I syfte att ytterligare stärka de ideella kvinnojourernas arbete föreslår regeringen att i verksamhetsstöd avsätts . Av de insatser som tidigare vidtagits för att få föräldrar att dela mer lika på föräldrapenning- dagarna är det införandet av reserverade månader som haft tydligast effekt. Regeringen aviserar därför att av föräldra- penningen ska reserveras för vardera föräldern . Regeringen vill även se över föräldraförsäkringen med avseende på stjärn- familjer. Jämställdhetsbonusen har inte haft någon mätbar effekt på uttaget av föräldrapenning. Därför aviserar regeringen ett avskaffande av jämställdhetsbonusen . Eftersom vårdnadsbidraget kan förstärka den ekonomiska ojämställdheten mellan kvinnor och män har regeringen för avsikt att avskaffa möjligheten för kommuner att bevilja vårdnadsbidrag. Regeringen föreslår insatser som förbättrar ekonomin för de barnfamiljer som har de lägsta inkomsterna, inte minst ensamstående mödrar som generellt har sämre ekonomi än andra grupper. För att förbättra ensamstående föräldrars ekonomi föreslås en höjning av under- hållsstödet med och barn. Dessutom föreslås en höjning av grundnivån i föräldrapenningen per dag. Höjningen av grundnivån förstärker ekonomin, framför allt för unga föräldrar som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden och de som av andra skäl inte uppfyller krav på att få föräldrapenning på sjukpenningnivå. 1.4Reformer för fler jobb Regeringen vägleds av målet att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att 2020 har lägst arbetslöshet i EU. Det är avgörande för en god ekonomisk utveckling och utgör grunden för ett som håller ihop. har betydande skattesänkningar genomförts. Men denna politik har inte fått avsett resultat i form av jobb och sysselsättning. Den svenska sysselsättningsgraden var 2014 ungefär lika hög som 2007. Arbetslösheten är hög ur ett historiskt perspektiv, men även i förhållande till många andra jämförbara länder. har antalet arbetslösa ökat med ungefär 100 000 personer och andelen arbetslösa har ökat från till av arbetskraften. Arbetslösheten är ungefär lika hög för kvinnor som för män. Däremot är kvinnors sysselsättningsgrad väsentligt lägre än mäns och deltidsarbets- lösheten högre. Andelen av arbetskraften som har varit arbetslösa har ökat från till (se diagram 1.1). Detta är särskilt allvarligt eftersom chanserna att få ett arbete minskar med tiden som arbetslös. Därför föreslår regeringen att insatserna för att öka sysselsättningen särskilt riktas in på unga arbetslösa och långtids- arbetslösa. Diagram 1.1 Arbetslöshet och långtidsarbetslöshet Arbetslöshet (vänster axel) Andel långtidsarbetslösa (höger axel) Anm.: Arbetslöshet avser åldersgruppen 15–och långtidsarbetslöshet åldersgruppen Källor: och Arbetsförmedlingen. För att stärka sysselsättningen, och på så sätt minska den omfattande arbetslösheten, krävs en ny politik inom flera områden. Detta innebär, förutom arbetsmarknads- och utbildnings- insatser, ökade offentliga investeringar i exempelvis infrastruktur och minskad klimat- påverkan, samt satsningar på en aktiv näringspolitik. Därutöver krävs hög kvalitet i välfärden och fungerande socialförsäkringar som stödjer människor att komma tillbaka till hälsa och arbete, och en arbetslöshetsförsäkring som underlättar omställningen på arbetsmarknaden. behöver ett modernt, hållbart och rättvist arbetsliv. Ordning och reda ska gälla på arbetsmarknaden. Missbruket av visstids- anställningar ska stoppas. Svenska löner och villkor ska gälla alla som jobbar i . Heltid ska vara med deltid som en möjlighet. är ett av världens mest öppna, innovativa och konkurrenskraftiga länder. För att lång- siktigt stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för nya jobb krävs en aktiv näringspolitik. Förutsättningarna för innovation, företagande och export behöver därför förbättras och insatser för stärkt samverkan genomföras. är ett litet exportberoende land som förlitar sig på sin konkurrenskraft på globala marknader. Svenska företag ska konkurrera med kompetens, produktivitet och innovations- förmåga, inte med låga löner. Svenska företag ska visa vägen för hållbara innovationer och ska ligga i framkant i klimatomställningen. Det innebär att kan börja ta vår beskärda del av ansvaret för det globala miljöarbetet – ett större ansvar . Därtill ger det både bättre livskvalitet och fler arbetstillfällen. ska ha en modern nyindustrialiserings- strategi. Hela innovationskedjan ska stärkas. Ett innovationsråd under statsministerns ledning inrättas för att stödja regeringens arbete med innovationsfrågor. Rådet ska bestå av ansvariga ministrar i regeringen och företrädare för branscher, akademi och fackliga organisationer. En innovationsstrategi ska tas fram och innovationspolitiken genomlysas. Möjligheterna till sociala och miljömässiga upphandlingar ska förbättras i hela den offentliga sektorn. En ny organisation för upphandlings- stöd bildas dit nuvarande upphandlingsstöd Den nya organisationen ska ha ett brett perspektiv där miljö, sociala hänsyn och innovationer ingår. Det ska säkerställas att det värdefulla arbetet, som tidigare bedrevs inom , med att utveckla och förvalta kriterier som beaktar miljö- och sociala hänsyn i offentliga upp- handlingar, ska bedrivas med samma kvalitet i det nya upphandlingsstödet. De nya EU-direktiven om upphandling ger ett större handlingsutrymme för medlemsstaterna att uppställa krav på villkor enligt kollektivavtal samt att ta miljö- och sociala hänsyn vid offentliga kontrakt. En utredning ska enligt överenskommelsen mellan regeringspartierna och tillsättas med uppdrag att föreslå regler som säkerställer att det vid all offentlig upphandling av tjänster ställs krav på kollektivavtal, eller villkor på minst samma nivå. Regeringen har för avsikt att ratificera ILO- konvention 94. Ett arbete ska inledas för att möjliggöra för statliga myndigheter och andra offentliga aktörer att utveckla sin kompetens och förmåga rörande innovationsupphandlingar. Regeringen avser att se över systemet för statliga riskkapitalbolag i syfte att stötta tidiga faser i utvecklingsprojekt och har för avsikt att ändra verksamhetsinriktningen för Fourier- transform AB. har regeringen för avsikt att ta fram särskilda samverkansprogram inom t.ex. klimatteknik och life science. Företagens exportmöjligheter ska tas tillvara och utvecklas. Fler företag ska kunna exportera och söka sig till nya marknader. En export- strategi tas därför fram. Regeringen föreslår en förstärkning av exportfrämjandet genom att tillförs 2015–2018. Satsningen inriktas mot stödjande insatser för små och medelstora företags export. En nationell strategi för att intensifiera marknadsföringsinsatserna av svenska destinationer på strategiska marknader utvecklas. Regeringen vill även uppmuntra inhemsk turism och ekoturism. Därtill satsar regeringen 2015 på främjande av svensk miljöteknik och miljö- teknikexport, bl.a. genom export-och investeringsråd. Dessutom avser regeringen att förstärka turistfrämjandet med 2015–2018. Företagens villkor ska också stärkas genom enklare regler och minskade sjuklönekostnader, vilket särskilt gynnar små företag. Dagens högkostnadsskydd mot höga sjuklönekostnader utgår från den genomsnittliga sjuklöne- kostnaden för samtliga arbetsgivare och tar därmed inte hänsyn till att mindre företag generellt sett har lägre sjukfrånvaro än större företag. Regeringen föreslår därför att dagens skydd ersätts av en ny ersättning för höga sjuk- lönekostnader som blir mer träffsäker i sin utformning. I syfte att förbättra små och medelstora företags möjligheter till rådgivning, lån och risk- kapital förstärks anslaget till med 2015–2018. Vidare avser regeringen att satsa 2015–2018 på ungas företagande, bl.a. genom en förstärkning av Ung Företag- samhet. På grund av skillnaden i skattesats mellan inkomstslagen tjänst och kapital finns det regler, de s.k. 3:12-reglerna, som särskiljer arbets- inkomster från kapitalinkomster i företag med ett fåtal delägare där delägaren också arbetar i företaget s.k. fåmansföretag. Spänningarna mellan beskattning av arbetsinkomst och kapitalinkomst har ökat väsentligt /skattereform. Regeringen avser därför att se över beskattningen av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag bl.a. för att upprätthålla det ursprungliga syftet med regelverket. 1.4.2En aktiv arbetsmarknadspolitik och förbättrad matchning genom utbildning som 400 000 personer står till arbets- marknadens förfogande utan att ha lyckats hitta ett arbete, har svenska företag problem att hitta personal med rätt kompetens. Dessutom har många utrikes födda arbeten som inte motsvarar deras kvalifikationer. Den svenska ekonomin underpresterar i förhållande till sin potential. Det finns flera förklaringar till denna utveckling. Det handlar bl.a. om en kortsiktig och stelbent arbetsmarknadspolitik, diskriminering, passivitet i styrningen av de institutioner som ska stödja arbetslösa och arbetsgivare i mötet med varandra, underinvesteringar i utbildning, och socialförsäkringar som i allt för liten utsträckning stödjer människor att förbättra sin hälsa och att komma tillbaka till arbete. Arbetet med att motverka och förebygga diskriminering ska ske genom en rad insatser på alla nivåer inom olika delar av samhället. Ingen ska behöva inleda sitt vuxna liv med arbetslöshet. Människor som inleder sitt vuxenliv med av arbetslöshet riskerar att få en lägre livsinkomst och lider större risk för ohälsa och social utsatthet. Regeringens mål är därför att ingen ung människa ska behöva gå arbetslös i . För att möta problemet med ungdoms- arbetslösheten behövs investeringar i såväl jobb, som i praktikplatser och utbildning. Arbetslösa unga måste få ändamålsenligt stöd att söka arbete. har de som saknar gymnasieutbildning drabbats särskilt hårt på arbetsmarknaden (se diagram 1.2). Insatser för att förbättra dessa individers chanser på arbetsmarknaden måste därför göras, inte minst genom insatser för att fler ska slutföra en gymnasieutbildning. Diagram 1.2 Arbetslöshet efter utbildningsnivå Andel av arbetskraften, 25–54 år Anm.: Tidsseriebrott 2007/08. Samhället ska inte ge upp hoppet om att någon som kan och vill arbeta ska återgå till arbete oavsett hur länge individen varit arbetslös. De insatser som långtidsarbetslösa hänvisats till har varit ineffektiva och har inte i tillräcklig ut- sträckning tagit vara på individens erfarenhet och kompetens. Mycket få deltagare i syssel- sättningsfasen i jobb- och utvecklingsgarantin, tidigare benämnd Fas 3, går vidare till arbete eller studier. Regeringen anser därför att syssel- sättningsfasen ska ersättas med en mer aktiv arbetsmarknadspolitik. Regeringen avser att införa ett sammanhållet nationellt och permanent system för validering. Företagshälsovården är en viktig aktör i arbetslivet. Regeringen ska ta initiativ till att, i samverkan med arbetsmarknadens parter, skapa en effektiv kvalitetssäkrad företagshälsovård som genom kollektivavtal omfattar fler arbetstagare. Det är viktigt att främja kompetensförsörjningen inom företagshälsovården. För att säkra kompetensförsörjningen i välfärden och se till att unga arbetslösa inte lämnas i passivitet utan snabbt kommer i jobb, utbildning eller praktik föreslår regeringen att traineejobb i välfärden införs . Inom ramen för traineejobben ska unga arbetslösa ges möjlighet att arbeta i välfärdssektorn och få relevant yrkesutbildning på av tiden. Traineejobb ska riktas till de unga som står långt från arbetsmarknaden. Se tabell 1.6 för de beräknade volymer som regeringens arbets- och utbildningspolitik i budgetpropositionen bedöms medföra. Sysselsättningsfasen ska avvecklas. tas viktiga steg för att avveckla sysselsättningsfasen (Fas 3) genom att extratjänster införs i välfärden. Med en ersättning som motsvarar kollektiv- avtalsenlig lön ska de individer som erhåller en extratjänst kunna utföra välbehövda uppgifter och förstärka de verksamheter som de får arbete inom. I det fall avvecklingen av sysselsättnings- fasen skulle visa sig fortskrida allt för långsamt är regeringen beredd att återkomma med ytterligare åtgärder. Tabell 1.6 Beräknade volymer i regeringens arbetsmarknads- och utbildningspolitik i budgetpropositionen Folkhögskola - allmän kurs Källa: Egna beräkningar.